# Euroopan unionin L 33/5. h

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 33 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta5. helmikuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 33

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta5. helmikuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 202/2005, annettu 18 päivänä tammikuuta 2005, komission puheenjohtajan ja jäsenten sekä yhteisön tuomioistuimen presidentin, tuomarien, julkisasiamiesten ja kirjaajan sekä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin, jäsenten ja kirjaajan palkkajärjestelyistä annetun asetuksen N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom muuttamisesta | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 203/2005, annettu 4 päivänä helmikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 3 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 204/2005, annettu 4 päivänä helmikuuta 2005, eläviä 80–300 kg painavia nautaeläimiä koskevien tammikuussa 2005 jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä asetuksessa (EY) N:o 1204/2004 määriteltyjen tariffikiintiöiden rajoissa | 5 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 205/2005, annettu 4 päivänä helmikuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 2400/96 liitteen täydentämisestä tiettyjen nimitysten kirjaamiseksi suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Valdemone – [SAN], Queso Ibores – [SAN], Pera de Jumilla – [SAN], Aceite de Terra Alta ou Oli de Terra Alta – [SAN], Sierra de Cádiz – [SAN], Requeijão Serra da Estrela – [SAN], Zafferano dell’Aquila – [SAN], Zafferano di San Gimignano – [SAN], Mantecadas de Astorga – [SMM] ja Pan de Cea – [SMM]) | 6 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 206/2005, annettu 4 päivänä helmikuuta 2005, viljellyn lohen tuonnin vastaisista lopullisista suojatoimenpiteistä | 8 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 202/2005, annettu 18 päivänä tammikuuta 2005, komission puheenjohtajan ja jäsenten sekä yhteisön tuomioistuimen presidentin, tuomarien, julkisasiamiesten ja kirjaajan sekä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin, jäsenten ja kirjaajan palkkajärjestelyistä annetun asetuksen N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom muuttamisesta

1

Komission asetus (EY) N:o 203/2005, annettu 4 päivänä helmikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

3

Komission asetus (EY) N:o 204/2005, annettu 4 päivänä helmikuuta 2005, eläviä 80–300 kg painavia nautaeläimiä koskevien tammikuussa 2005 jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä asetuksessa (EY) N:o 1204/2004 määriteltyjen tariffikiintiöiden rajoissa

5

*

Komission asetus (EY) N:o 205/2005, annettu 4 päivänä helmikuuta 2005, asetuksen (EY) N:o 2400/96 liitteen täydentämisestä tiettyjen nimitysten kirjaamiseksi suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Valdemone – [SAN], Queso Ibores – [SAN], Pera de Jumilla – [SAN], Aceite de Terra Alta ou Oli de Terra Alta – [SAN], Sierra de Cádiz – [SAN], Requeijão Serra da Estrela – [SAN], Zafferano dell’Aquila – [SAN], Zafferano di San Gimignano – [SAN], Mantecadas de Astorga – [SMM] ja Pan de Cea – [SMM])

6

*

Komission asetus (EY) N:o 206/2005, annettu 4 päivänä helmikuuta 2005, viljellyn lohen tuonnin vastaisista lopullisista suojatoimenpiteistä

8

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | 2005/102/EY:Komission päätös, tehty 26 päivänä tammikuuta 2005, päätösten 2001/881/EY ja 2002/459/EY muuttamisesta rajatarkastusasemien luettelon osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 126)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | 2005/103/EY:Komission päätös, tehty 31 päivänä tammikuuta 2005, toimintatavasta osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöiden myöntämiseksi tuottajille ja maahantuojille vuosien 2003 ja 2009 väliseksi ajaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 134) | 65 |
| | * | 2005/104/EY:Komission päätös, tehty 3 päivänä helmikuuta 2005, bonamioosi-nilviäistaudin (Bonamia ostreae) ja/tai marteilioosi-nilviäistaudin (Marteilia refringens) osalta hyväksyttyjen alueiden luettelosta tehdyn päätöksen 2002/300/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 217)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | 2005/105/EY:Komission päätös, tehty 3 päivänä helmikuuta 2005, luvan antamisesta Ruotsille käyttää nautakarjaa koskevien tilastotietojen keruun sijasta asetuksen (EY) N:o 1760/2000 I osastossa käyttöön otettua järjestelmää
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 194)

   (
  1
  ) | 74 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

2005/102/EY:Komission päätös, tehty 26 päivänä tammikuuta 2005, päätösten 2001/881/EY ja 2002/459/EY muuttamisesta rajatarkastusasemien luettelon osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 126)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 126)

1

30

*

2005/103/EY:Komission päätös, tehty 31 päivänä tammikuuta 2005, toimintatavasta osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöiden myöntämiseksi tuottajille ja maahantuojille vuosien 2003 ja 2009 väliseksi ajaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 134)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 134)

65

*

2005/104/EY:Komission päätös, tehty 3 päivänä helmikuuta 2005, bonamioosi-nilviäistaudin (Bonamia ostreae) ja/tai marteilioosi-nilviäistaudin (Marteilia refringens) osalta hyväksyttyjen alueiden luettelosta tehdyn päätöksen 2002/300/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 217)

   (
  1
  )

Bonamia ostreae

Marteilia refringens

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 217)

1

71

*

2005/105/EY:Komission päätös, tehty 3 päivänä helmikuuta 2005, luvan antamisesta Ruotsille käyttää nautakarjaa koskevien tilastotietojen keruun sijasta asetuksen (EY) N:o 1760/2000 I osastossa käyttöön otettua järjestelmää
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 194)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 194)

1

74

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan päätös N:o 197, tehty 23 päivänä maaliskuuta 2004, päätöksen N:o 191 5 artiklan mukaisista eurooppalaisen sairaanhoitokortin käyttöönottoa koskevista siirtymäkausista (EUVL L 343, 19.11.2004) | 75 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan päätös N:o 197, tehty 23 päivänä maaliskuuta 2004, päätöksen N:o 191 5 artiklan mukaisista eurooppalaisen sairaanhoitokortin käyttöönottoa koskevista siirtymäkausista (EUVL L 343, 19.11.2004)

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 5.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 33/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY, EURATOM) N:o 202/2005,

annettu 18 päivänä tammikuuta 2005,

komission puheenjohtajan ja jäsenten sekä yhteisön tuomioistuimen presidentin, tuomarien, julkisasiamiesten ja kirjaajan sekä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin, jäsenten ja kirjaajan palkkajärjestelyistä annetun asetuksen N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 210 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 123 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen perustamisesta 2 päivänä marraskuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/752/EY, Euratom (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto on päätöksellä 2004/752/EY perustanut Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen yhteyteen lainkäyttölautakunnan, jonka tehtävänä on ratkaista virkamiehiä koskevat riita-asiat ja jonka nimi on ”Euroopan unionin virkamiestuomioistuin”. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto on päätöksellä 2004/752/EY perustanut Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen yhteyteen lainkäyttölautakunnan, jonka tehtävänä on ratkaista virkamiehiä koskevat riita-asiat ja jonka nimi on ”Euroopan unionin virkamiestuomioistuin”.

| (2) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 225 a artiklan kuudennessa kohdassa ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 140 b artiklan kuudennessa kohdassa määrätään, että lainkäyttölautakuntiin sovelletaan näiden perustamissopimusten yhteisön tuomioistuinta koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 225 a artiklan kuudennessa kohdassa ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 140 b artiklan kuudennessa kohdassa määrätään, että lainkäyttölautakuntiin sovelletaan näiden perustamissopimusten yhteisön tuomioistuinta koskevia määräyksiä.

| (3) | On tarpeen säätää mainitun tuomioistuimen presidentin, jäsenten ja kirjaajan palkoista, eläkkeistä ja korvauksista. |
| --- | --- |

(3)

On tarpeen säätää mainitun tuomioistuimen presidentin, jäsenten ja kirjaajan palkoista, eläkkeistä ja korvauksista.

| (4) | Neuvoston asetus N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom (2) olisi siten muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Neuvoston asetus N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom (2) olisi siten muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom seuraavasti:

| 1) | Korvataan asetuksen nimi seuraavasti: |
| --- | --- |

1)

Korvataan asetuksen nimi seuraavasti:

| 2) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”21 c artikla
  1.   Tässä asetuksessa olevia yhteisön tuomioistuimen presidenttiä, jäseniä ja kirjaajaa sekä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidenttiä, jäseniä ja kirjaajaa koskevia säännöksiä sovelletaan virkamiestuomioistuimen presidenttiin, jäseniin ja kirjaajaan, jollei 2 ja 3 kohdasta muuta johdu.
  2.   Virkamiestuomioistuimen presidentin, jäsenten ja kirjaajan peruspalkka on määrä, joka saadaan soveltamalla seuraavia prosenttilukuja Euroopan yhteisöjen palveluksessa 16. palkkaluokan kolmannella tasolla olevan virkamiehen peruspalkkaan (A*16, kolmas taso 30 päivään huhtikuuta 2006 saakka):








  — | : | presidentti | : | 104 prosenttia, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | jäsenet | : | 100 prosenttia, |
| — | : | kirjaaja | : | 90 prosenttia. |

2)

Lisätään artikla seuraavasti:

”21 c artikla

1.   Tässä asetuksessa olevia yhteisön tuomioistuimen presidenttiä, jäseniä ja kirjaajaa sekä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidenttiä, jäseniä ja kirjaajaa koskevia säännöksiä sovelletaan virkamiestuomioistuimen presidenttiin, jäseniin ja kirjaajaan, jollei 2 ja 3 kohdasta muuta johdu.

2.   Virkamiestuomioistuimen presidentin, jäsenten ja kirjaajan peruspalkka on määrä, joka saadaan soveltamalla seuraavia prosenttilukuja Euroopan yhteisöjen palveluksessa 16. palkkaluokan kolmannella tasolla olevan virkamiehen peruspalkkaan (A*16, kolmas taso 30 päivään huhtikuuta 2006 saakka):

—

:

presidentti

:

104 prosenttia,

—

:

jäsenet

:

100 prosenttia,

—

:

kirjaaja

:

90 prosenttia.

3.   Edellä 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu kuukausittainen edustuskorvaus on:

| — | : | presidentti | : | 554 euroa, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | jäsenet | : | 500 euroa, |
| — | : | kirjaaja | : | 400 euroa. |

—

:

presidentti

:

554 euroa,

—

:

jäsenet

:

500 euroa,

—

:

kirjaaja

:

400 euroa.

Virkamiestuomioistuimen presidentti sekä kolmen tuomarin jaostojen presidentit saavat lisäksi toimikautensa ajan kulukorvauksen, joka on 500 euroa kuukaudessa.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä tammikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EUVL L 333, 9.11.2004, s. 7.

1

(2)  EYV 187, 8.8.1967, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1292/2004 (EUVL L 243, 15.7.2004, s. 23).

2

---

| 5.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 33/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 203/2005,

annettu 4 päivänä helmikuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 5 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 4 päivänä helmikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 109,0 |
| 204 | 73,4 |
| 212 | 157,6 |
| 248 | 82,5 |
| 624 | 81,4 |
| 999 | 100,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 176,0 |
| 204 | 87,7 |
| 999 | 131,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 65,9 |
| 999 | 65,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 185,8 |
| 204 | 183,1 |
| 999 | 184,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 44,6 |
| 204 | 48,2 |
| 212 | 50,3 |
| 220 | 38,4 |
| 421 | 23,4 |
| 448 | 35,9 |
| 624 | 68,4 |
| 999 | 44,2 |
| 0805 20 10 | 052 | 76,5 |
| 204 | 71,1 |
| 624 | 72,5 |
| 999 | 73,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,7 |
| 204 | 85,3 |
| 400 | 77,7 |
| 464 | 131,4 |
| 624 | 70,7 |
| 662 | 36,0 |
| 999 | 77,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 54,5 |
| 999 | 54,5 |
| 0808 10 80 | 052 | 104,3 |
| 400 | 118,0 |
| 404 | 65,2 |
| 720 | 47,9 |
| 999 | 83,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 94,0 |
| 400 | 93,0 |
| 528 | 59,8 |
| 720 | 41,5 |
| 999 | 72,1 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

109,0

204

73,4

212

157,6

248

82,5

624

81,4

999

100,8

0707 00 05

052

176,0

204

87,7

999

131,9

0709 10 00

220

65,9

999

65,9

0709 90 70

052

185,8

204

183,1

999

184,5

0805 10 20

052

44,6

204

48,2

212

50,3

220

38,4

421

23,4

448

35,9

624

68,4

999

44,2

0805 20 10

052

76,5

204

71,1

624

72,5

999

73,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,7

204

85,3

400

77,7

464

131,4

624

70,7

662

36,0

999

77,1

0805 50 10

052

54,5

999

54,5

0808 10 80

052

104,3

400

118,0

404

65,2

720

47,9

999

83,9

0808 20 50

388

94,0

400

93,0

528

59,8

720

41,5

999

72,1

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 5.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 33/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 33/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 204/2005,

annettu 4 päivänä helmikuuta 2005,

eläviä 80–300 kg painavia nautaeläimiä koskevien tammikuussa 2005 jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä asetuksessa (EY) N:o 1204/2004 määriteltyjen tariffikiintiöiden rajoissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1),

ottaa huomioon Bulgariasta tai Romaniasta peräisin olevia vähintään 80 ja enintään 300 kilogrammaa painavia eläviä nautaeläimiä koskevan tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista (1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän kesäkuuta 2005 väliseksi ajaksi) 29 päivänä kesäkuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1201/2004 (2) ja erityisesti sen 1 artiklan 4 kohdan ja 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1204/2004 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa vahvistetaan, kuinka paljon vähintään 80 ja enintään 300 kg painavia Bulgariasta tai Romaniasta peräisin olevia eläviä nautaeläimiä voidaan tuoda erityisin edellytyksin 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän maaliskuuta 2005 välisenä aikana. Määrät, joille tuontitodistuksia on haettu, ovat sellaiset, että hakemukset voidaan hyväksyä kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1204/2004 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa vahvistetaan, kuinka paljon vähintään 80 ja enintään 300 kg painavia Bulgariasta tai Romaniasta peräisin olevia eläviä nautaeläimiä voidaan tuoda erityisin edellytyksin 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän maaliskuuta 2005 välisenä aikana. Määrät, joille tuontitodistuksia on haettu, ovat sellaiset, että hakemukset voidaan hyväksyä kokonaisuudessaan.

| (2) | Olisi vahvistettava määrät, joille tuontitodistuksia voidaan hakea 1 päivästä huhtikuuta 2005 alkaen 153 000 eläimen kokonaismäärän rajoissa, asetuksen (EY) N:o 1204/2004 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Olisi vahvistettava määrät, joille tuontitodistuksia voidaan hakea 1 päivästä huhtikuuta 2005 alkaen 153 000 eläimen kokonaismäärän rajoissa, asetuksen (EY) N:o 1204/2004 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Kaikki asetuksen (EY) N:o 1204/2004 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti tammikuussa 2005 esitetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään kokonaisuudessaan.

2.   Asetuksen (EY) N:o 1204/2004 1 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulle jaksolle käytettävissä oleva määrä on 66 495 eläintä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 5 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1782/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  EUVL L 230, 30.6.2004, s. 32.

2

---

| 5.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 33/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 33/6

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 205/2005,

annettu 4 päivänä helmikuuta 2005,

asetuksen (EY) N:o 2400/96 liitteen täydentämisestä tiettyjen nimitysten kirjaamiseksi suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Valdemone – [SAN], Queso Ibores – [SAN], Pera de Jumilla – [SAN], Aceite de Terra Alta ou Oli de Terra Alta – [SAN], Sierra de Cádiz – [SAN], Requeijão Serra da Estrela – [SAN], Zafferano dell’Aquila – [SAN], Zafferano di San Gimignano – [SAN], Mantecadas de Astorga – [SMM] ja Pan de Cea – [SMM])

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 14 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) 2081/92 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 3 kohdan ja 4 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Italian esittämä rekisteröintipyyntö, joka koskee nimityksiä ”Valdemone”, ”Zafferano dell’Aquila” ja ”Zafferano di San Gimignano”, Espanjan esittämä rekisteröintipyyntö, joka koskee nimityksiä ”Queso Ibores”, ”Pera de Jumilla”, ”Aceite de Terra Alta” tai ”Oli de Terra Alta”, ”Sierra de Cádiz”, ”Mantecadas de Astorga” ja ”Pan de Cea” sekä Portugalin esittämä rekisteröintipyyntö, joka koskee nimitystä ”Requeijão Serra da Estrela”, on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Italian esittämä rekisteröintipyyntö, joka koskee nimityksiä ”Valdemone”, ”Zafferano dell’Aquila” ja ”Zafferano di San Gimignano”, Espanjan esittämä rekisteröintipyyntö, joka koskee nimityksiä ”Queso Ibores”, ”Pera de Jumilla”, ”Aceite de Terra Alta” tai ”Oli de Terra Alta”, ”Sierra de Cádiz”, ”Mantecadas de Astorga” ja ”Pan de Cea” sekä Portugalin esittämä rekisteröintipyyntö, joka koskee nimitystä ”Requeijão Serra da Estrela”, on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2) asetuksen (ETY) N:o 2081/92 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (2) | Koska asetuksen (ETY) N:o 2081/92 7 artiklassa tarkoitettuja vastaväitteitä ei ole toimitettu komissiolle, kyseiset nimitykset on lisättävä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin, |
| --- | --- |

(2)

Koska asetuksen (ETY) N:o 2081/92 7 artiklassa tarkoitettuja vastaväitteitä ei ole toimitettu komissiolle, kyseiset nimitykset on lisättävä suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täydennetään asetuksen (EY) N:o 2400/96 (3) liite tämän asetuksen liitteessä olevilla nimityksillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 208, 24.7.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1215/2004 (EUVL L 232, 1.7.2004, s. 1).

1

(2)  EUVL C 58, 6.3.2004, s. 10 (Valdemone).

2

EUVL C 58, 6.3.2004, s. 14 (Queso Ibores).

EUVL C 58, 6.3.2004, s. 17 (Pera de Jumilla).

EUVL C 61, 10.3.2004, s. 22 (Aceite de Terra Alta tai Oli de Terra Alta).

EUVL C 88, 8.4.2004, s. 6 (Sierra de Cádiz).

EUVL C 88, 8.4.2004, s. 10 (Requeijão Serra da Estrela).

EUVL C 93, 17.4.2004, s. 23 (Zafferano dell’Aquila).

EUVL C 93, 17.4.2004, s. 27 (Zafferano di San Gimignano).

EUVL C 98, 23.4.2004, s. 24 (Mantecadas de Astorga).

EUVL C 98, 23.4.2004, s. 29 (Pan de Cea).

(3)  EYVL L 327, 18.12.1996, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1898/2004 (EUVL L 328, 30.10.2004, s. 66).

3

---

LIITE

PERUSTAMISSOPIMUKSEN LIITTEEN I IHMISRAVINNOKSI TARKOITETUT TUOTTEET

Rasvat (voi, margariini, öljyt jne.)

ITALIA

Valdemone (SAN)

ESPANJA

Aceite de Terra Alta tai Oli de Terra Alta (SAN)

Sierra de Cádiz (SAN)

Juustot

ESPANJA

Queso Ibores (SAN)

Hedelmät

ESPANJA

Pera de Jumilla (SAN)

Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, maitotuotteet lukuun ottamatta voita jne.)

PORTUGALI

Requeijão Serra da Estrela (SAN)

Muut liitteen I tuotteet – Mausteet

ITALIA

Zafferano dell’Aquila (SAN)

Zafferano di San Gimignano (SAN)

ASETUKSEN (ETY) N:o 2081/92 LIITTEESSÄ I TARKOITETUT ELINTARVIKKEET

Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

ESPANJA

Pan de Cea (SMM)

Mantecadas de Astorga (SMM)

---

| 5.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 33/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 33/8

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 206/2005,

annettu 4 päivänä helmikuuta 2005,

viljellyn lohen tuonnin vastaisista lopullisista suojatoimenpiteistä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon tuontiin sovellettavasta yhteisestä järjestelmästä ja asetuksen (EY) N:o 518/94 kumoamisesta 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3285/94 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2474/2000 (2), ja erityisesti sen 16 artiklan,

ottaa huomioon tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä ja asetusten (ETY) N:o 1765/82, (ETY) N:o 1766/82 ja (ETY) N:o 3420/83 kumoamisesta 7 päivänä maaliskuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 519/94 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 427/2003 (4), ja erityisesti sen 15 artiklan,

on kuullut asetusten (EY) N:o 3285/94 ja (EY) N:o 519/94 4 artiklalla perustettua neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittivat 6 päivänä helmikuuta 2004 komissiolle, että viljellyn merilohen tuontisuuntaukset näyttävät edellyttävän asetusten (EY) N:o 3285/94 ja (EY) N:o 519/94 mukaisia suojatoimenpiteitä. Ne toimittivat tietoja, jotka toimivat asetuksen (EY) N:o 3285/94 10 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 519/94 8 artiklan mukaisena käytettävissä olevana näyttönä ja pyysivät komissiota toteuttamaan suojatoimenpiteitä kyseisten säädösten nojalla. |
| --- | --- |

(1)

Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittivat 6 päivänä helmikuuta 2004 komissiolle, että viljellyn merilohen tuontisuuntaukset näyttävät edellyttävän asetusten (EY) N:o 3285/94 ja (EY) N:o 519/94 mukaisia suojatoimenpiteitä. Ne toimittivat tietoja, jotka toimivat asetuksen (EY) N:o 3285/94 10 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 519/94 8 artiklan mukaisena käytettävissä olevana näyttönä ja pyysivät komissiota toteuttamaan suojatoimenpiteitä kyseisten säädösten nojalla.

| (2) | Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta toimittivat näytön siitä, että viljellyn merilohen tuonti Euroopan yhteisöön on lisääntynyt nopeasti sekä absoluuttisesti että suhteessa yhteisön tuotantoon ja kulutukseen. |
| --- | --- |

(2)

Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta toimittivat näytön siitä, että viljellyn merilohen tuonti Euroopan yhteisöön on lisääntynyt nopeasti sekä absoluuttisesti että suhteessa yhteisön tuotantoon ja kulutukseen.

| (3) | Ne väittivät, että viljellyn merilohen tuontimäärän lisääntymisellä on muiden seurausten ohella ollut kielteinen vaikutus samankaltaisten tai suoraan tuontituotteen kanssa kilpailevien yhteisön tuotteiden hintoihin ja yhteisön tuottajien markkinaosuuteen, mikä on aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuottajille. |
| --- | --- |

(3)

Ne väittivät, että viljellyn merilohen tuontimäärän lisääntymisellä on muiden seurausten ohella ollut kielteinen vaikutus samankaltaisten tai suoraan tuontituotteen kanssa kilpailevien yhteisön tuotteiden hintoihin ja yhteisön tuottajien markkinaosuuteen, mikä on aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuottajille.

| (4) | Lisäksi Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittivat, että yhteisön tuottajilta saatujen tietojen mukaan Euroopan yhteisön viivyttely suojatoimenpiteiden toteuttamisessa aiheuttaisi vaikeasti korjattavaa vahinkoa ja että toimenpiteet olisi sen vuoksi toteutettava kiireellisesti. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittivat, että yhteisön tuottajilta saatujen tietojen mukaan Euroopan yhteisön viivyttely suojatoimenpiteiden toteuttamisessa aiheuttaisi vaikeasti korjattavaa vahinkoa ja että toimenpiteet olisi sen vuoksi toteutettava kiireellisesti.

| (5) | Komissio ilmoitti tilanteesta kaikille jäsenvaltioille ja kuuli niitä tuonnin edellytyksistä, olosuhteista ja suuntauksista sekä vakavasta vahingosta saadusta näytöstä ja kyseisten yhteisön tuotteiden taloudellisen ja kaupallisen tilanteen eri näkökohdista. |
| --- | --- |

(5)

Komissio ilmoitti tilanteesta kaikille jäsenvaltioille ja kuuli niitä tuonnin edellytyksistä, olosuhteista ja suuntauksista sekä vakavasta vahingosta saadusta näytöstä ja kyseisten yhteisön tuotteiden taloudellisen ja kaupallisen tilanteen eri näkökohdista.

| (6) | Komissio pani 6 päivänä maaliskuuta 2004 vireille tutkimuksen, joka koskee samankaltaisen tuotteen tai suoraan tuontituotteen kanssa kilpailevan tuotteen yhteisön tuottajille aiheuttamaa vakavaa vahinkoa tai sen uhkaa; tuontituote on jäljempänä määritelty viljellyksi loheksi, joka tuodaan tuoreena, jäähdytettynä tai jäädytettynä ja joka voi olla leikattu fileiksi, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ (5). Tutkimusajanjakso on vuosi 2003 ja tutkimuksen tarkastelujakso on ajanjakso vuoden 2000 alusta vuoden 2003 loppuun. |
| --- | --- |

(6)

Komissio pani 6 päivänä maaliskuuta 2004 vireille tutkimuksen, joka koskee samankaltaisen tuotteen tai suoraan tuontituotteen kanssa kilpailevan tuotteen yhteisön tuottajille aiheuttamaa vakavaa vahinkoa tai sen uhkaa; tuontituote on jäljempänä määritelty viljellyksi loheksi, joka tuodaan tuoreena, jäähdytettynä tai jäädytettynä ja joka voi olla leikattu fileiksi, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’ (5). Tutkimusajanjakso on vuosi 2003 ja tutkimuksen tarkastelujakso on ajanjakso vuoden 2000 alusta vuoden 2003 loppuun.

| (7) | Komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille sekä niitä edustaville järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, vientimaiden edustajille ja yhteisön tuottajille. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille kyseisille osapuolille, yhteisön lohen viljelijöitä edustaville järjestöille sekä osapuolille, jotka ilmoittautuivat tutkimuksen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Komissio antoi neuvoston asetuksen (EY) N:o 519/94 5 artiklan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3285/94 6 artiklan nojalla asianomaisille osapuolille myös tilaisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti virallisesti tutkimuksen vireillepanosta vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille sekä niitä edustaville järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, vientimaiden edustajille ja yhteisön tuottajille. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille kyseisille osapuolille, yhteisön lohen viljelijöitä edustaville järjestöille sekä osapuolille, jotka ilmoittautuivat tutkimuksen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Komissio antoi neuvoston asetuksen (EY) N:o 519/94 5 artiklan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3285/94 6 artiklan nojalla asianomaisille osapuolille myös tilaisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi.

| (8) | Komissio otti 13 päivänä elokuuta 2004 käyttöön väliaikaiset suojatoimenpiteet. Ne saatettiin neuvoston käsiteltäväksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 519/94 15 artiklan 5 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3285/94 16 artiklan 7 kohdan nojalla ja niiden voimassaolo päättyi 6 päivänä joulukuuta 2004. |
| --- | --- |

(8)

Komissio otti 13 päivänä elokuuta 2004 käyttöön väliaikaiset suojatoimenpiteet. Ne saatettiin neuvoston käsiteltäväksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 519/94 15 artiklan 5 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 3285/94 16 artiklan 7 kohdan nojalla ja niiden voimassaolo päättyi 6 päivänä joulukuuta 2004.

| (9) | Komissio jatkoi väliaikaisten toimenpiteiden julkaisemisen jälkeen tutkimustaan voidakseen tehdä lopulliset päätelmät. Eräät hallitukset, eräät vientiä harjoittavat tuottajat ja niitä edustavat järjestöt, yhteisön tuottajat, toimittajat, jalostajat sekä tuojat ja niitä edustavat järjestöt esittivät kirjallisia huomautuksia. Osapuolten esittämiä suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon lopullisia päätelmiä tehtäessä. Kaikki lopullista määrittämistä varten tarpeellisina pidetyt tiedot hankittiin ja tarkistettiin. Kahdeksan yhteisön tuottajan tiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä. |
| --- | --- |

(9)

Komissio jatkoi väliaikaisten toimenpiteiden julkaisemisen jälkeen tutkimustaan voidakseen tehdä lopulliset päätelmät. Eräät hallitukset, eräät vientiä harjoittavat tuottajat ja niitä edustavat järjestöt, yhteisön tuottajat, toimittajat, jalostajat sekä tuojat ja niitä edustavat järjestöt esittivät kirjallisia huomautuksia. Osapuolten esittämiä suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon lopullisia päätelmiä tehtäessä. Kaikki lopullista määrittämistä varten tarpeellisina pidetyt tiedot hankittiin ja tarkistettiin. Kahdeksan yhteisön tuottajan tiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä.

| (10) | Kaikille yhteistyössä toimineille osapuolille annettiin tiedoksi olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella oli tarkoitus ottaa käyttöön lopulliset suojatoimenpiteet, sekä ehdotettujen toimenpiteiden muoto. Niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia, ja siltä osin kuin niitä pidettiin tarkastelun jälkeen aiheellisina, ne otettiin huomioon lopullisissa päätelmissä. |
| --- | --- |

(10)

Kaikille yhteistyössä toimineille osapuolille annettiin tiedoksi olennaiset tosiasiat ja huomiot, joiden perusteella oli tarkoitus ottaa käyttöön lopulliset suojatoimenpiteet, sekä ehdotettujen toimenpiteiden muoto. Niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia, ja siltä osin kuin niitä pidettiin tarkastelun jälkeen aiheellisina, ne otettiin huomioon lopullisissa päätelmissä.

2.   LUETTELO YHTEISTYÖSSÄ TOIMINEISTA OSAPUOLISTA

| | |
| --- | --- |

3.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (11) | Tuote, jonka tuontisuuntaukset näyttäisivät komissiolle annettujen tietojen mukaan edellyttävän suojatoimenpiteiden toteuttamista, on viljelty merilohi, joka tuodaan tuoreena, jäähdytettynä tai jäädytettynä ja joka voi olla leikattu fileiksi. |
| --- | --- |

(11)

Tuote, jonka tuontisuuntaukset näyttäisivät komissiolle annettujen tietojen mukaan edellyttävän suojatoimenpiteiden toteuttamista, on viljelty merilohi, joka tuodaan tuoreena, jäähdytettynä tai jäädytettynä ja joka voi olla leikattu fileiksi.

| (12) | Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen olisi kuitenkin sisällyttävä kaikenlainen viljelty lohi. Tarkasteltavana oleva tuote määriteltäisiin liian tiukasti, jos se rajattaisiin koskemaan ainoastaan viljeltyä merilohta. Eri lohilajien fyysisten ominaisuuksien (koko, muoto, maku jne.) ja tuotantoprosessin perusteella ja sen vuoksi, että kaikentyyppiset viljellyt lohet ovat kuluttajan kannalta korvattavissa keskenään, kaikkia viljeltyjä lohia pidetään yhtenä tuotteena. Vaikka viljeltyä lohta myydään erilaisina valmisteina (kokonainen perattu kala, kokonainen perattu kala ilman päätä, fileet), näiden eri valmisteiden käyttötarkoitus on kuitenkin sama ja ne voidaan helposti korvata keskenään. |
| --- | --- |

(12)

Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen olisi kuitenkin sisällyttävä kaikenlainen viljelty lohi. Tarkasteltavana oleva tuote määriteltäisiin liian tiukasti, jos se rajattaisiin koskemaan ainoastaan viljeltyä merilohta. Eri lohilajien fyysisten ominaisuuksien (koko, muoto, maku jne.) ja tuotantoprosessin perusteella ja sen vuoksi, että kaikentyyppiset viljellyt lohet ovat kuluttajan kannalta korvattavissa keskenään, kaikkia viljeltyjä lohia pidetään yhtenä tuotteena. Vaikka viljeltyä lohta myydään erilaisina valmisteina (kokonainen perattu kala, kokonainen perattu kala ilman päätä, fileet), näiden eri valmisteiden käyttötarkoitus on kuitenkin sama ja ne voidaan helposti korvata keskenään.

| (13) | Eräät osapuolet väittivät, että jäädytetty lohi on erilainen tuote kuin tuore lohi eikä sitä voitaisi pitää tarkasteltavana olevana tuotteena. Eräs osapuoli huomautti, että sen tariffiin luokittelu eroaa muista, ja väitti, että se on tarkoitettu jalostusteollisuuden ja savustamojen käyttöön, jotka suosivatkin jäädytettyä lohta, kun taas kuluttajat suosivat tuoretta lohta. Eräs toinen osapuoli väitti, että se ei sovi savustetun lohen raaka-aineeksi. Samaten väitettiin, että jalostajien tarvitsema infsrastruktuuri on erilainen tuoreen ja jäädytetyn lohen suhteen. Lisäksi väitettiin, että tuoreen ja jäädytetyn lohen markkinat ovat täysin erit, mistä on osoituksena tuoreen ja jäädytetyn lohen hintojen epäyhteneväisyys, ja annettiin esimerkkejä myyjistä, jalostajista ja kuluttajaryhmistä, jotka käyttävät ainoastaan toista näistä valmistetyypeistä. Eräs osapuoli väitti, että jäädytetyn lohen tavanomaiset esittämismuodot (kokonainen kala, fileet jne.) eroavat tuoreen lohen esittämismuodoista. |
| --- | --- |

(13)

Eräät osapuolet väittivät, että jäädytetty lohi on erilainen tuote kuin tuore lohi eikä sitä voitaisi pitää tarkasteltavana olevana tuotteena. Eräs osapuoli huomautti, että sen tariffiin luokittelu eroaa muista, ja väitti, että se on tarkoitettu jalostusteollisuuden ja savustamojen käyttöön, jotka suosivatkin jäädytettyä lohta, kun taas kuluttajat suosivat tuoretta lohta. Eräs toinen osapuoli väitti, että se ei sovi savustetun lohen raaka-aineeksi. Samaten väitettiin, että jalostajien tarvitsema infsrastruktuuri on erilainen tuoreen ja jäädytetyn lohen suhteen. Lisäksi väitettiin, että tuoreen ja jäädytetyn lohen markkinat ovat täysin erit, mistä on osoituksena tuoreen ja jäädytetyn lohen hintojen epäyhteneväisyys, ja annettiin esimerkkejä myyjistä, jalostajista ja kuluttajaryhmistä, jotka käyttävät ainoastaan toista näistä valmistetyypeistä. Eräs osapuoli väitti, että jäädytetyn lohen tavanomaiset esittämismuodot (kokonainen kala, fileet jne.) eroavat tuoreen lohen esittämismuodoista.

| (14) | Nämä väitteet todettiin kuitenkin perusteettomiksi. Erilaiset tariffiin luokittelut ovat yksi tekijä, jota on tarkasteltava muiden seikkojen ohessa, eikä se ole sellaisenaan määräävä tekijä. Jalostajat käyttävät sekä tuoretta että jäädytettyä viljeltyä lohta. Sekä tuoreita että jäädytettyjä valmisteita myydään yleisesti vähittäiskaupassa ja yleisesti samoissa liikkeissä (tosin jotkut myyvät ainoastaan joko tuoretta tai jäädytettyä lohta), vaikka hinnoissa on todistetusti pieniä eroja. Molempia on saatavana erilaisissa esittämismuodoissa ja ne ovat suoraan kuluttajien käytettävissä. Vaikka jotkut kuluttajat ostavatkin mieluummin tuotetta tuoreena tai jäähdytettynä ja toiset jäädytettynä, ja joitakin esittämismuotoja pidetään muita korkeampilaatuisina, nämä mieltymykset ja näkemykset eivät ole merkitseviä. Molempien valmisteiden käyttötarkoitus on sama ja ne kilpailevat samoilla markkinoilla. |
| --- | --- |

(14)

Nämä väitteet todettiin kuitenkin perusteettomiksi. Erilaiset tariffiin luokittelut ovat yksi tekijä, jota on tarkasteltava muiden seikkojen ohessa, eikä se ole sellaisenaan määräävä tekijä. Jalostajat käyttävät sekä tuoretta että jäädytettyä viljeltyä lohta. Sekä tuoreita että jäädytettyjä valmisteita myydään yleisesti vähittäiskaupassa ja yleisesti samoissa liikkeissä (tosin jotkut myyvät ainoastaan joko tuoretta tai jäädytettyä lohta), vaikka hinnoissa on todistetusti pieniä eroja. Molempia on saatavana erilaisissa esittämismuodoissa ja ne ovat suoraan kuluttajien käytettävissä. Vaikka jotkut kuluttajat ostavatkin mieluummin tuotetta tuoreena tai jäähdytettynä ja toiset jäädytettynä, ja joitakin esittämismuotoja pidetään muita korkeampilaatuisina, nämä mieltymykset ja näkemykset eivät ole merkitseviä. Molempien valmisteiden käyttötarkoitus on sama ja ne kilpailevat samoilla markkinoilla.

| (15) | Eräs osapuoli väitti, että tuoreen ja jäädytetyn lohen kysynnässä ei esiinny ristijoustoa, ja viittasi väitteensä tueksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 930/2003 päätelmiin. Kyseisessä asetuksessa todettiin kuitenkin, että kyseisten kahden tuotteen välillä on hintakilpailua. |
| --- | --- |

(15)

Eräs osapuoli väitti, että tuoreen ja jäädytetyn lohen kysynnässä ei esiinny ristijoustoa, ja viittasi väitteensä tueksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 930/2003 päätelmiin. Kyseisessä asetuksessa todettiin kuitenkin, että kyseisten kahden tuotteen välillä on hintakilpailua.

| (16) | Näin ollen oli hylättävä väite siitä, että jäädytetty lohi on eri tuote kuin tuore lohi. |
| --- | --- |

(16)

Näin ollen oli hylättävä väite siitä, että jäädytetty lohi on eri tuote kuin tuore lohi.

| (17) | Sen vuoksi todetaan, että viljellyn (muun kuin luonnonvaraisen) lohen (tuore, jäähdytetty tai jäädytetty) edellä kuvatut eri valmisteet muodostavat yhden tuotteen. Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13. |
| --- | --- |

(17)

Sen vuoksi todetaan, että viljellyn (muun kuin luonnonvaraisen) lohen (tuore, jäähdytetty tai jäädytetty) edellä kuvatut eri valmisteet muodostavat yhden tuotteen. Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13.

4.   SAMANKALTAISET TAI SUORAAN KILPAILEVAT TUOTTEET

| (18) | Tutkittiin, onko yhteisön tuottajien tuottama tuote eli viljelty lohi, jäljempänä ’samankaltainen tuote’, samankaltainen tarkasteltavana olevan tuontituotteen kanssa tai suoraan sen kanssa kilpaileva. |
| --- | --- |

(18)

Tutkittiin, onko yhteisön tuottajien tuottama tuote eli viljelty lohi, jäljempänä ’samankaltainen tuote’, samankaltainen tarkasteltavana olevan tuontituotteen kanssa tai suoraan sen kanssa kilpaileva.

| (19) | Määrityksen tekemiseksi otettiin huomioon erityisesti seuraavat päätelmät:






  a) | tuontituotteen ja yhteisön tuotteen kansainvälinen tariffiluokittelu eli kuusinumeroinen HS-koodi on sama. Lisäksi niiden fyysiset ominaisuudet, kuten maku, koko, muoto ja koostumus, ovat samat tai samankaltaiset. Tuotetta myydään kotimaan markkinoilla usein korkealaatuisena tuotteena ja siitä maksetaan vähittäiskaupassa usein hintalisä. Samankaltaisuus ei kuitenkaan edellytä, että tuotteet ovat täysin identtisiä, ja laadun vähäiset erot eivät ole riittäviä muuttamaan tuontituotteen ja kotimaisen tuotteen samankaltaisuudesta tehtyä päätelmää; |
| --- | --- | --- |

(19)

Määrityksen tekemiseksi otettiin huomioon erityisesti seuraavat päätelmät:

a)

tuontituotteen ja yhteisön tuotteen kansainvälinen tariffiluokittelu eli kuusinumeroinen HS-koodi on sama. Lisäksi niiden fyysiset ominaisuudet, kuten maku, koko, muoto ja koostumus, ovat samat tai samankaltaiset. Tuotetta myydään kotimaan markkinoilla usein korkealaatuisena tuotteena ja siitä maksetaan vähittäiskaupassa usein hintalisä. Samankaltaisuus ei kuitenkaan edellytä, että tuotteet ovat täysin identtisiä, ja laadun vähäiset erot eivät ole riittäviä muuttamaan tuontituotteen ja kotimaisen tuotteen samankaltaisuudesta tehtyä päätelmää;

| b) | tuontituotetta ja yhteisön tuotetta myytiin samankaltaisten tai samanlaisten myyntikanavien kautta, hintatietoja oli helposti ostajien saatavilla ja tarkasteltavana oleva tuote ja yhteisön tuottajien tuote kilpailivat pääasiassa hinnalla; |
| --- | --- |

b)

tuontituotetta ja yhteisön tuotetta myytiin samankaltaisten tai samanlaisten myyntikanavien kautta, hintatietoja oli helposti ostajien saatavilla ja tarkasteltavana oleva tuote ja yhteisön tuottajien tuote kilpailivat pääasiassa hinnalla;

| c) | tuontituotteella ja yhteisön tuotteella on kummallakin sama tai samankaltainen käyttötarkoitus ja näin ollen ne olivat vaihtoehtoisia tuotteita ja helposti keskenään korvattavissa; |
| --- | --- |

c)

tuontituotteella ja yhteisön tuotteella on kummallakin sama tai samankaltainen käyttötarkoitus ja näin ollen ne olivat vaihtoehtoisia tuotteita ja helposti keskenään korvattavissa;

| d) | kuluttajat pitivät tuontituotetta ja yhteisön tuotetta vaihtoehtoina tietyn kysynnän tyydyttämiseksi, joten tältä osin eräiden viejien ja tuojien mainitsemat erot olivat pelkästään vähäisiä vaihteluita. |
| --- | --- |

d)

kuluttajat pitivät tuontituotetta ja yhteisön tuotetta vaihtoehtoina tietyn kysynnän tyydyttämiseksi, joten tältä osin eräiden viejien ja tuojien mainitsemat erot olivat pelkästään vähäisiä vaihteluita.

| (20) | Sen vuoksi päätellään, että tuontituote ja yhteisön tuote ovat samankaltaisia tai suoraan keskenään kilpailevia. |
| --- | --- |

(20)

Sen vuoksi päätellään, että tuontituote ja yhteisön tuote ovat samankaltaisia tai suoraan keskenään kilpailevia.

5.   TUONTI

5.1   Tuonnin kasvu

5.1.1   Johdanto

| (21) | Vuosien 2000–2003 tietojen perusteella tehdyssä tutkimuksessa keskityttiin luotettavien tuontitietojen saatavuuden kannalta kaikkein viimeisimpään kauteen sen määrittämiseksi, onko tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti yhteisöön lisääntynyt niin paljon absoluuttisesti mitattuna tai suhteessa yhteisön kokonaistuotantoon ja/tai sellaisin ehdoin, että se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa vahinkoa yhteisön tuottajille. Yksi osapuoli väitti, että tuonnin kasvu johtui siitä, että luonnonvaraisen lohen tuonti oli otettu mukaan tuontitietoihin. Tutkimuksesta ilmeni kuitenkin, että vaikka Eurostatin tiedoissa ei tehdä eroa luonnonvaraisen ja viljellyn lohen välillä, käytettävissä olevien tietojen (Yhdysvaltojen ja Kanadan vientitilastot) mukaan luonnonvaraisen lohen tuonti yhteisöön on tosiasiallisesti vähentynyt vuoden 2001 jälkeen. Näin ollen kaiken lohentuonnin sisällyttäminen Eurostatin tietoihin ei ollut tiedoista ilmenevän tuonnin lisääntymisen syy. Yksi osapuoli väitti, että vuosi 2000 soveltui huonosti tehdyn analyysin viitevuodeksi lohen poikkeuksellisen korkeiden hintojen vuoksi. Analyysissa keskitytään kuitenkin kaikkein viimeisimmän kauden tärkeimpiin kehityssuuntauksiin, ja analyysin tulos ei muuttuisi, vaikka viitevuodeksi vaihdettaisiin 1999 tai 2001. |
| --- | --- |

(21)

Vuosien 2000–2003 tietojen perusteella tehdyssä tutkimuksessa keskityttiin luotettavien tuontitietojen saatavuuden kannalta kaikkein viimeisimpään kauteen sen määrittämiseksi, onko tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti yhteisöön lisääntynyt niin paljon absoluuttisesti mitattuna tai suhteessa yhteisön kokonaistuotantoon ja/tai sellaisin ehdoin, että se aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vakavaa vahinkoa yhteisön tuottajille. Yksi osapuoli väitti, että tuonnin kasvu johtui siitä, että luonnonvaraisen lohen tuonti oli otettu mukaan tuontitietoihin. Tutkimuksesta ilmeni kuitenkin, että vaikka Eurostatin tiedoissa ei tehdä eroa luonnonvaraisen ja viljellyn lohen välillä, käytettävissä olevien tietojen (Yhdysvaltojen ja Kanadan vientitilastot) mukaan luonnonvaraisen lohen tuonti yhteisöön on tosiasiallisesti vähentynyt vuoden 2001 jälkeen. Näin ollen kaiken lohentuonnin sisällyttäminen Eurostatin tietoihin ei ollut tiedoista ilmenevän tuonnin lisääntymisen syy. Yksi osapuoli väitti, että vuosi 2000 soveltui huonosti tehdyn analyysin viitevuodeksi lohen poikkeuksellisen korkeiden hintojen vuoksi. Analyysissa keskitytään kuitenkin kaikkein viimeisimmän kauden tärkeimpiin kehityssuuntauksiin, ja analyysin tulos ei muuttuisi, vaikka viitevuodeksi vaihdettaisiin 1999 tai 2001.

| (22) | Jäljempänä esitettävät lopulliset päätelmät perustuvat sen vuoksi vuosia 2000–2003 koskeviin tietoihin. |
| --- | --- |

(22)

Jäljempänä esitettävät lopulliset päätelmät perustuvat sen vuoksi vuosia 2000–2003 koskeviin tietoihin.

5.1.2   Tuonnin määrä

| (23) | Tuonti oli 372 789 tonnia vuonna 2000 ja se kasvoi 455 948 tonniin vuonna 2003 eli 22 prosenttia. Vuosina 2002–2003 vienti kasvoi 15 prosenttia. |
| --- | --- |

(23)

Tuonti oli 372 789 tonnia vuonna 2000 ja se kasvoi 455 948 tonniin vuonna 2003 eli 22 prosenttia. Vuosina 2002–2003 vienti kasvoi 15 prosenttia.

| (24) | Suhteessa yhteisön tuotantoon tuonti väheni 254 prosentista vuonna 2000 235 prosenttiin vuonna 2001, mutta kasvoi jälleen 239 prosenttiin vuonna 2003. Vaikka tuonnin ja yhteisön tuotannon suhde pienenikin vuoteen 2000 verrattuna, todettakoon, että vuoden 2001 väliaikaisen laskusuuntauksen jälkeen tuonnin osuus suhteessa yhteisön tuotantoon on kasvanut tämän jälkeen joka vuosi. Lisäksi vuonna 2003 tuonnin absoluuttinen määrä lisääntyi 15 prosenttia, mikä on paljon enemmän kuin aiempina vuosina. |
| --- | --- |

(24)

Suhteessa yhteisön tuotantoon tuonti väheni 254 prosentista vuonna 2000 235 prosenttiin vuonna 2001, mutta kasvoi jälleen 239 prosenttiin vuonna 2003. Vaikka tuonnin ja yhteisön tuotannon suhde pienenikin vuoteen 2000 verrattuna, todettakoon, että vuoden 2001 väliaikaisen laskusuuntauksen jälkeen tuonnin osuus suhteessa yhteisön tuotantoon on kasvanut tämän jälkeen joka vuosi. Lisäksi vuonna 2003 tuonnin absoluuttinen määrä lisääntyi 15 prosenttia, mikä on paljon enemmän kuin aiempina vuosina.

| (25) | Vuosia 2002 ja 2003 koskevien tietojen mukaan neljännesvuosituonti oli vuonna 2003 suurempi kuin vastaavana neljännesvuotena vuonna 2002 ja lisäys oli korkeimmillaan (jopa 20,8 prosenttia) vuoden 2003 jälkipuoliskolla. | 1. vuosineljännes 2002 | 2. vuosineljännes 2002 | 3. vuosineljännes 2002 | 4. vuosineljännes 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (tonnia) | 86 753 | 96 988 | 93 375 | 119 657 |
| | 1. vuosineljännes 2003 | 2. vuosineljännes 2003 | 3. vuosineljännes 2003 | 4. vuosineljännes 2003 |
| Määrä (tonnia) | 92 667 | 108 655 | 112 862 | 141 763 |
| Vuotuinen kasvu | 6,8 % | 12,0 % | 20,8 % | 18,5 % |
| Lähde: Eurostat |

(25)

Vuosia 2002 ja 2003 koskevien tietojen mukaan neljännesvuosituonti oli vuonna 2003 suurempi kuin vastaavana neljännesvuotena vuonna 2002 ja lisäys oli korkeimmillaan (jopa 20,8 prosenttia) vuoden 2003 jälkipuoliskolla.

1. vuosineljännes 2002

2. vuosineljännes 2002

3. vuosineljännes 2002

4. vuosineljännes 2002

Määrä (tonnia)

86 753

96 988

93 375

119 657

1. vuosineljännes 2003

2. vuosineljännes 2003

3. vuosineljännes 2003

4. vuosineljännes 2003

Määrä (tonnia)

92 667

108 655

112 862

141 763

Vuotuinen kasvu

6,8 %

12,0 %

20,8 %

18,5 %

Lähde: Eurostat

5.1.3   Päätelmä

| (26) | Vuosia 2000–2003 koskevien tuontitietojen perusteella päätellään, että tuonti on viime aikoina kasvanut nopeasti, jyrkästi ja merkittävissä määrin sekä absoluuttisesti että suhteessa tuotantoon. |
| --- | --- |

(26)

Vuosia 2000–2003 koskevien tuontitietojen perusteella päätellään, että tuonti on viime aikoina kasvanut nopeasti, jyrkästi ja merkittävissä määrin sekä absoluuttisesti että suhteessa tuotantoon.

5.2   Tuontihinnat

| (27) | Edellytykset, joilla tuonti on tapahtunut, on myös otettu huomioon Eurostatin tietojen mukaisesti. Vaikka tietoihin sisältyy jonkin verran luonnonvaraista lohta, sillä ei katsota olevan tuntuvaa vaikutusta hintoihin. |
| --- | --- |

(27)

Edellytykset, joilla tuonti on tapahtunut, on myös otettu huomioon Eurostatin tietojen mukaisesti. Vaikka tietoihin sisältyy jonkin verran luonnonvaraista lohta, sillä ei katsota olevan tuntuvaa vaikutusta hintoihin.

| (28) | Tältä osin olisi huomattava, että syyskuun 1997 ja toukokuun 2003 välisenä aikana merkittävään osaan Norjasta tulevasta viljellyn lohen tuonnista (jonka markkinaosuus on noin 55 prosenttia yhteisössä) sovellettiin hintasitoumuksia tuolloin voimassa olleiden polkumyynnin ja tukien vastaisten toimenpiteiden yhteydessä. Vuoden 2002 aikana eräät norjalaiset vientiä harjoittavat tuottajat jättivät noudattamatta kyseisiä hintasitoumuksia, mikä heikensi kyseisen välineen tehokkuutta ja laski hintoja. Norjan tuontiin sovellettavat polkumyynnin ja tukien vastaiset toimenpiteet ehdotettiin poistettaviksi joulukuussa 2002, ja näiden toimenpiteiden soveltaminen lopetettiin toukokuussa 2003. Tuontihinnat alenivat vuonna 2002 ja vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla osittain siitä johtuen, että eräät norjalaiset viejät eivät noudattaneet hintasitoumuksiaan tai että ne lakkasivat vapaaehtoisesti soveltamasta niitä. |
| --- | --- |

(28)

Tältä osin olisi huomattava, että syyskuun 1997 ja toukokuun 2003 välisenä aikana merkittävään osaan Norjasta tulevasta viljellyn lohen tuonnista (jonka markkinaosuus on noin 55 prosenttia yhteisössä) sovellettiin hintasitoumuksia tuolloin voimassa olleiden polkumyynnin ja tukien vastaisten toimenpiteiden yhteydessä. Vuoden 2002 aikana eräät norjalaiset vientiä harjoittavat tuottajat jättivät noudattamatta kyseisiä hintasitoumuksia, mikä heikensi kyseisen välineen tehokkuutta ja laski hintoja. Norjan tuontiin sovellettavat polkumyynnin ja tukien vastaiset toimenpiteet ehdotettiin poistettaviksi joulukuussa 2002, ja näiden toimenpiteiden soveltaminen lopetettiin toukokuussa 2003. Tuontihinnat alenivat vuonna 2002 ja vuoden 2003 ensimmäisellä puoliskolla osittain siitä johtuen, että eräät norjalaiset viejät eivät noudattaneet hintasitoumuksiaan tai että ne lakkasivat vapaaehtoisesti soveltamasta niitä.

| (29) | Tuontihinnat laskivat 28,5 prosenttia vuosina 2000–2003. Tämän katsotaan olevan tavanomaista markkinoiden hinnanvaihtelua suurempi absoluuttisesti mitatun alenemisen suuruuden vuoksi ja koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät saaneet tavanomaista suurempia voittoja vuonna 2000 ja tuotantokustannukset eivät alentuneet merkittävästi vuosina 2000–2003. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontihinta | 3,55 | 2,99 | 2,87 | 2,54 |
| Lähde: Eurostat |

(29)

Tuontihinnat laskivat 28,5 prosenttia vuosina 2000–2003. Tämän katsotaan olevan tavanomaista markkinoiden hinnanvaihtelua suurempi absoluuttisesti mitatun alenemisen suuruuden vuoksi ja koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät saaneet tavanomaista suurempia voittoja vuonna 2000 ja tuotantokustannukset eivät alentuneet merkittävästi vuosina 2000–2003.

2000

2001

2002

2003

Tuontihinta

3,55

2,99

2,87

2,54

Lähde: Eurostat

| (30) | Hintojen viimeaikainen kehitys ilmenee selkeämmin neljännesvuosittaisista tiedoista. Tuontihinnat olivat melko vakaat 2,83–2,93 euroa vuonna 2002, mutta ne alenivat vuoden 2003 ensimmäisen neljänneksen 2,87 eurosta 2,24 euroon vuoden 2003 kolmantena neljänneksenä, kunnes ne elpyivät osittain 2,48 euroon vuoden 2003 viimeisenä neljänneksenä. | 1. vuosineljännes 2002 | 2. vuosineljännes 2002 | 3. vuosineljännes 2002 | 4. vuosineljännes 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuontihinta | 2,83 | 2,93 | 2,86 | 2,85 |
| | 1. vuosineljännes 2003 | 2. vuosineljännes 2003 | 3. vuosineljännes 2003 | 4. vuosineljännes 2003 |
| Tuontihinta | 2,87 | 2,62 | 2,24 | 2,48 |
| Lähde: Eurostat |

(30)

Hintojen viimeaikainen kehitys ilmenee selkeämmin neljännesvuosittaisista tiedoista. Tuontihinnat olivat melko vakaat 2,83–2,93 euroa vuonna 2002, mutta ne alenivat vuoden 2003 ensimmäisen neljänneksen 2,87 eurosta 2,24 euroon vuoden 2003 kolmantena neljänneksenä, kunnes ne elpyivät osittain 2,48 euroon vuoden 2003 viimeisenä neljänneksenä.

1. vuosineljännes 2002

2. vuosineljännes 2002

3. vuosineljännes 2002

4. vuosineljännes 2002

Tuontihinta

2,83

2,93

2,86

2,85

1. vuosineljännes 2003

2. vuosineljännes 2003

3. vuosineljännes 2003

4. vuosineljännes 2003

Tuontihinta

2,87

2,62

2,24

2,48

Lähde: Eurostat

| (31) | Eurostatin vuoden 2004 ensimmäistä puolikasta koskevien tietojen mukaan hinnat nousivat ensin hieman, vaikka pysyivätkin vuoden 2003 keskiarvoa alhaisempina, ja laskivat sen jälkeen. Viimeisimpien saatavissa olevien tietojen mukaan hintojen lasku jatkuu ja ne ovat nyt hyvin alhaiset. Vaikka eräiden väitteiden mukaan hinnat nousevat, tätä ei ole perusteltu, ja viejämaiden tuotannonalat ovatkin vahvistaneet, että hinnat ovat nykyisin erittäin alhaiset. |
| --- | --- |

(31)

Eurostatin vuoden 2004 ensimmäistä puolikasta koskevien tietojen mukaan hinnat nousivat ensin hieman, vaikka pysyivätkin vuoden 2003 keskiarvoa alhaisempina, ja laskivat sen jälkeen. Viimeisimpien saatavissa olevien tietojen mukaan hintojen lasku jatkuu ja ne ovat nyt hyvin alhaiset. Vaikka eräiden väitteiden mukaan hinnat nousevat, tätä ei ole perusteltu, ja viejämaiden tuotannonalat ovatkin vahvistaneet, että hinnat ovat nykyisin erittäin alhaiset.

5.3   Tuonnin markkinaosuus

| (32) | Tuonnin markkinaosuus oli 73,5 prosenttia vuonna 2000 ja se aleni 71,9 prosenttiin vuonna 2001 ja pysyi suurin piirtein tällä tasolla vuonna 2002 (72 prosenttia). Vuonna 2003 tuonnin markkinaosuus kasvoi 72,0 prosentista 73,9 prosenttiin eli 1,9 prosenttiyksikköä vuoteen 2002 verrattuna ja tämä oli suurin tarkastelujaksolla todettu osuus. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti | 73,5 % | 71,9 % | 72,0 % | 73,9 % |

(32)

Tuonnin markkinaosuus oli 73,5 prosenttia vuonna 2000 ja se aleni 71,9 prosenttiin vuonna 2001 ja pysyi suurin piirtein tällä tasolla vuonna 2002 (72 prosenttia). Vuonna 2003 tuonnin markkinaosuus kasvoi 72,0 prosentista 73,9 prosenttiin eli 1,9 prosenttiyksikköä vuoteen 2002 verrattuna ja tämä oli suurin tarkastelujaksolla todettu osuus.

2000

2001

2002

2003

Tuonti

73,5 %

71,9 %

72,0 %

73,9 %

6.   YHTEISÖN TUOTTAJIEN MÄÄRITELMÄ

| (33) | Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotettiin yhteisössä lähes yksinomaan Skotlannissa ja Irlannissa, joskin myös Ranskassa toimii kaksi tuottajaa ja Latviassa ainakin yksi. |
| --- | --- |

(33)

Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotettiin yhteisössä lähes yksinomaan Skotlannissa ja Irlannissa, joskin myös Ranskassa toimii kaksi tuottajaa ja Latviassa ainakin yksi.

| (34) | Vuonna 2003 tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotanto yhteisössä oli 190 903 tonnia, josta tutkimuksen alustavassa vaiheessa yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus oli 85 231 tonnia eli 45 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta. Niiden tuotanto muodostaa näin ollen pääosan yhteisön kokonaistuotannosta asetuksen (EY) N:o 3285/94 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja asetuksen (EY) 519/94 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin ollen niiden katsotaan olevan yhteisön tuottajia. |
| --- | --- |

(34)

Vuonna 2003 tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuotanto yhteisössä oli 190 903 tonnia, josta tutkimuksen alustavassa vaiheessa yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus oli 85 231 tonnia eli 45 prosenttia yhteisön kokonaistuotannosta. Niiden tuotanto muodostaa näin ollen pääosan yhteisön kokonaistuotannosta asetuksen (EY) N:o 3285/94 5 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja asetuksen (EY) 519/94 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näin ollen niiden katsotaan olevan yhteisön tuottajia.

7.   ENNAKOIMATTOMAT KEHITYSSUUNTAUKSET

| (35) | Vuoden 2002 lopulla Norjassa ennakoitiin lohen kokonaistuotannon olevan noin 446 000 tonnia vuonna 2003. Helmikuussa 2003 Kontali Analyse (tuotannonalan määrityksiä tekevä järjestö) ennusti, että lohta nostetaan 475 000 tonnia. Tämä oli 30 000 tonnia enemmän kuin Norjan tuotanto vuonna 2002, mutta suurimman osan tästä lisäyksestä odotettiin suuntautuvan Venäjän ja Puolan kaltaisille kehittyville markkinoille sekä Kaukoitään (Japaniin, Hongkongiin, Taiwaniin ja Kiinaan). Kaukoitään suuntautuva vienti on vähentynyt vuodesta 2000 lähtien, mutta Norja aikoi kääntää suuntauksen nousuun vuonna 2003 avaamalla markkinoita Kiinassa. |
| --- | --- |

(35)

Vuoden 2002 lopulla Norjassa ennakoitiin lohen kokonaistuotannon olevan noin 446 000 tonnia vuonna 2003. Helmikuussa 2003 Kontali Analyse (tuotannonalan määrityksiä tekevä järjestö) ennusti, että lohta nostetaan 475 000 tonnia. Tämä oli 30 000 tonnia enemmän kuin Norjan tuotanto vuonna 2002, mutta suurimman osan tästä lisäyksestä odotettiin suuntautuvan Venäjän ja Puolan kaltaisille kehittyville markkinoille sekä Kaukoitään (Japaniin, Hongkongiin, Taiwaniin ja Kiinaan). Kaukoitään suuntautuva vienti on vähentynyt vuodesta 2000 lähtien, mutta Norja aikoi kääntää suuntauksen nousuun vuonna 2003 avaamalla markkinoita Kiinassa.

| (36) | Norjan tosiasiallinen tuotanto oli itse asiassa 509 000 tonnia vuonna 2003 (noin 63 000 tonnia suurempi kuin Norjan hallituksen ennuste) ja lohta nostettiin kuusi prosenttia Kontali Analysen ennusteita enemmän. Myös tuotanto oli 64 000 tonnia (eli 14 prosenttia) suurempi kuin Norjan tuotanto vuonna 2002. Samanaikaisesti Kaukoidän myynnin väheneminen ei suinkaan pysähtynyt, vaan pikemminkin jyrkkeni (– 6,0 prosenttiin). Lisäksi myös kasvu kehittyvillä markkinoilla aleni 47 prosentista 32 prosenttiin Venäjällä ja 50 prosentista 30 prosenttiin yhteisön ulkopuolisissa Euroopan maissa. Kokonaiskulutus lisääntyi ainoastaan 6 prosenttia, kun kasvu oli 9 prosenttia vuonna 2002 ja 14 prosenttia vuonna 2001. Tätä virheelliseksi osoittautunutta tuotantoennustetta ja maailmanlaajuisen kokonaiskulutuksen vähenemistä ei ollut ennakoitu. |
| --- | --- |

(36)

Norjan tosiasiallinen tuotanto oli itse asiassa 509 000 tonnia vuonna 2003 (noin 63 000 tonnia suurempi kuin Norjan hallituksen ennuste) ja lohta nostettiin kuusi prosenttia Kontali Analysen ennusteita enemmän. Myös tuotanto oli 64 000 tonnia (eli 14 prosenttia) suurempi kuin Norjan tuotanto vuonna 2002. Samanaikaisesti Kaukoidän myynnin väheneminen ei suinkaan pysähtynyt, vaan pikemminkin jyrkkeni (– 6,0 prosenttiin). Lisäksi myös kasvu kehittyvillä markkinoilla aleni 47 prosentista 32 prosenttiin Venäjällä ja 50 prosentista 30 prosenttiin yhteisön ulkopuolisissa Euroopan maissa. Kokonaiskulutus lisääntyi ainoastaan 6 prosenttia, kun kasvu oli 9 prosenttia vuonna 2002 ja 14 prosenttia vuonna 2001. Tätä virheelliseksi osoittautunutta tuotantoennustetta ja maailmanlaajuisen kokonaiskulutuksen vähenemistä ei ollut ennakoitu.

| (37) | Sen vuoksi Norjassa syntyi vakava ylituotanto-ongelma, jonka se näyttää tunnustaneen. Eräät norjalaiset tuottajat harkitsivat elokuussa 2003 pakastavansa 30 000 tonnia viljeltyä lohta ylituotannon poistamiseksi markkinoilta. Ajatuksesta kuitenkin luovuttiin myöhemmin, joten liikatarjonta markkinoilla jatkui. |
| --- | --- |

(37)

Sen vuoksi Norjassa syntyi vakava ylituotanto-ongelma, jonka se näyttää tunnustaneen. Eräät norjalaiset tuottajat harkitsivat elokuussa 2003 pakastavansa 30 000 tonnia viljeltyä lohta ylituotannon poistamiseksi markkinoilta. Ajatuksesta kuitenkin luovuttiin myöhemmin, joten liikatarjonta markkinoilla jatkui.

| (38) | Lisäksi komissio ehdotti joulukuussa 2002, ettei polkumyynnin ja tukien vastaisia toimenpiteitä enää sovellettaisi Norjan tuontiin. Niiden soveltaminen lakkautettiin toukokuussa 2003. Toimenpiteet olivat suurelta osin vähimmäistuontihintoja, joilla tosiasiallisesti taattiin vähimmäishinta vientiä harjoittaville tuottajille. Kun toimenpiteiden lakkauttamista ehdotettiin, monet norjalaisista vientiä harjoittavista tuottajista joko vapaaehtoisesti luopuivat sitoumuksistaan tai yksinkertaisesti lakkasivat noudattamasta niitä. Norjalaisilla lohentuottajilla on kokonaisuudessaan suuret velat norjalaisille pankeille. Kun hinnat alenivat ja vähimmäistuontihintoja ei sovellettu, norjalaisille tuottajille lainoja myöntävät pankit toteuttivat toimenpiteitä riskiensä lieventämiseksi ja vaativat lainojen takaisinmaksua. Tämä synnytti noidankehän, joka johti lohen nostamisen ja hintapaineiden lisääntymiseen sekä paineisiin lisätä vientiä. Vaikka Norjan vastaisten toimenpiteiden lakkauttamisen odotettiin johtavan joihinkin väliaikaisiin ja vähäisiin tuontihintojen mukautuksiin, hintojen laskun voimakkuutta (jota pahensi ylituotanto-ongelma) ja sen edellä kuvatun pankkijärjestelmän toiminnan vuoksi synnyttämää noidankehää ei ollut ennakoitu. |
| --- | --- |

(38)

Lisäksi komissio ehdotti joulukuussa 2002, ettei polkumyynnin ja tukien vastaisia toimenpiteitä enää sovellettaisi Norjan tuontiin. Niiden soveltaminen lakkautettiin toukokuussa 2003. Toimenpiteet olivat suurelta osin vähimmäistuontihintoja, joilla tosiasiallisesti taattiin vähimmäishinta vientiä harjoittaville tuottajille. Kun toimenpiteiden lakkauttamista ehdotettiin, monet norjalaisista vientiä harjoittavista tuottajista joko vapaaehtoisesti luopuivat sitoumuksistaan tai yksinkertaisesti lakkasivat noudattamasta niitä. Norjalaisilla lohentuottajilla on kokonaisuudessaan suuret velat norjalaisille pankeille. Kun hinnat alenivat ja vähimmäistuontihintoja ei sovellettu, norjalaisille tuottajille lainoja myöntävät pankit toteuttivat toimenpiteitä riskiensä lieventämiseksi ja vaativat lainojen takaisinmaksua. Tämä synnytti noidankehän, joka johti lohen nostamisen ja hintapaineiden lisääntymiseen sekä paineisiin lisätä vientiä. Vaikka Norjan vastaisten toimenpiteiden lakkauttamisen odotettiin johtavan joihinkin väliaikaisiin ja vähäisiin tuontihintojen mukautuksiin, hintojen laskun voimakkuutta (jota pahensi ylituotanto-ongelma) ja sen edellä kuvatun pankkijärjestelmän toiminnan vuoksi synnyttämää noidankehää ei ollut ennakoitu.

| (39) | Vuonna 2003 Norjan kruunun arvo aleni 13 prosenttia euroon verrattuna, 12 prosenttia Tanskan kruunuun verrattuna ja 14 prosenttia Ruotsin kruunuun verrattuna. Vaikka valuuttaliikkeitä osattiin odottaa, ne olivat melko suuria ja pysyviä ja tavanomaisia valuuttavaihteluita vakavampia. Vaikka euro vahvistui myös suhteessa Englannin puntaan, tämän arvo aleni ainoastaan 6 prosenttia, jolloin Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotettu viljelty lohi oli euroalueella kalliimpaa kuin norjalainen tuontituote oli ollut vuoden alussa. Norjalaisen viljellyn lohen pääasialliset tuojat yhteisössä ovat Tanska, Ruotsi, Saksa ja Puola. Suuri osa tällaisesta tuonnista kuljetetaan kuitenkin suoraan yhteisön sisällä euroalueen maihin, kuten Ranskaan ja Espanjaan. Lisäksi yli puolet Tanskaan tuotavasta viljellystä lohesta ja lähes kaikki Puolaan ja muihin uusiin jäsenvaltioihin tuotava viljelty lohi jälleenmyydään euroalueella jalostuksen jälkeen. Sen vuoksi Norjan kruunun arvon aleneminen euroon verrattuna vaikutti euroalueelle suoraan Norjasta tapahtuvan tuonnin lisäksi myös tuontiin Tanskan ja Puolan kaltaisiin maihin, jotka jalostavat viljeltyä lohta euroalueella tapahtuvaa jälleenmyyntiä varten. Tällaiset valuuttaliikkeet tekivät Euroopan yhteisöstä kokonaisuudessaan houkuttelevamman markkina-alueen norjalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja jossakin määrin auttoivat niitä välttämään euroina ja kruunuina ilmaistavien hintojen laskun aiheuttamat vaikutukset ja säilyttämään vientitulonsa samalla tasolla kotimaan valuuttana ilmaistuna. Yksikköhinnat alenivat kuitenkin myös Norjan kruunuina ilmaistuina. Samanaikaisesti nämä valuuttaliikkeet alensivat Euroopan yhteisöön tuotavan lohen hintoja ja tekivät tuonnista houkuttelevamman vaihtoehdon tuojille ja jalostusteollisuuden kaltaisille käyttäjille. Sen vuoksi suuri osa Norjan ylituotannosta vietiin Euroopan yhteisöön. |
| --- | --- |

(39)

Vuonna 2003 Norjan kruunun arvo aleni 13 prosenttia euroon verrattuna, 12 prosenttia Tanskan kruunuun verrattuna ja 14 prosenttia Ruotsin kruunuun verrattuna. Vaikka valuuttaliikkeitä osattiin odottaa, ne olivat melko suuria ja pysyviä ja tavanomaisia valuuttavaihteluita vakavampia. Vaikka euro vahvistui myös suhteessa Englannin puntaan, tämän arvo aleni ainoastaan 6 prosenttia, jolloin Yhdistyneessä kuningaskunnassa tuotettu viljelty lohi oli euroalueella kalliimpaa kuin norjalainen tuontituote oli ollut vuoden alussa. Norjalaisen viljellyn lohen pääasialliset tuojat yhteisössä ovat Tanska, Ruotsi, Saksa ja Puola. Suuri osa tällaisesta tuonnista kuljetetaan kuitenkin suoraan yhteisön sisällä euroalueen maihin, kuten Ranskaan ja Espanjaan. Lisäksi yli puolet Tanskaan tuotavasta viljellystä lohesta ja lähes kaikki Puolaan ja muihin uusiin jäsenvaltioihin tuotava viljelty lohi jälleenmyydään euroalueella jalostuksen jälkeen. Sen vuoksi Norjan kruunun arvon aleneminen euroon verrattuna vaikutti euroalueelle suoraan Norjasta tapahtuvan tuonnin lisäksi myös tuontiin Tanskan ja Puolan kaltaisiin maihin, jotka jalostavat viljeltyä lohta euroalueella tapahtuvaa jälleenmyyntiä varten. Tällaiset valuuttaliikkeet tekivät Euroopan yhteisöstä kokonaisuudessaan houkuttelevamman markkina-alueen norjalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja jossakin määrin auttoivat niitä välttämään euroina ja kruunuina ilmaistavien hintojen laskun aiheuttamat vaikutukset ja säilyttämään vientitulonsa samalla tasolla kotimaan valuuttana ilmaistuna. Yksikköhinnat alenivat kuitenkin myös Norjan kruunuina ilmaistuina. Samanaikaisesti nämä valuuttaliikkeet alensivat Euroopan yhteisöön tuotavan lohen hintoja ja tekivät tuonnista houkuttelevamman vaihtoehdon tuojille ja jalostusteollisuuden kaltaisille käyttäjille. Sen vuoksi suuri osa Norjan ylituotannosta vietiin Euroopan yhteisöön.

| (40) | Eräs osapuoli väitti, että ulkomaiden ylituotanto ei välttämättä johda yhteisöön tulevan tuonnin lisääntymiseen. Vaikka tämä on yleisesti ottaen totta, tutkimuksesta ilmenee, että tässä erityistapauksessa ylituotanto kuitenkin johti yhteisöön tulevan tuonnin lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(40)

Eräs osapuoli väitti, että ulkomaiden ylituotanto ei välttämättä johda yhteisöön tulevan tuonnin lisääntymiseen. Vaikka tämä on yleisesti ottaen totta, tutkimuksesta ilmenee, että tässä erityistapauksessa ylituotanto kuitenkin johti yhteisöön tulevan tuonnin lisääntymiseen.

| (41) | Samaten väitettiin, että kauppatoimenpiteiden poistaminen ja valuuttakurssien vaihtelu olivat molemmat ennakoitavissa. Kauppatoimenpiteiden poistamisen perinpohjaiset vaikutukset ja valuuttakurssien verrattaen suuret ja pitkäkestoiset vaihtelut eivät kuitenkaan olleet ennakoitavissa. |
| --- | --- |

(41)

Samaten väitettiin, että kauppatoimenpiteiden poistaminen ja valuuttakurssien vaihtelu olivat molemmat ennakoitavissa. Kauppatoimenpiteiden poistamisen perinpohjaiset vaikutukset ja valuuttakurssien verrattaen suuret ja pitkäkestoiset vaihtelut eivät kuitenkaan olleet ennakoitavissa.

| (42) | Sen vuoksi päätellään, että tuonnin kasvun aiheuttanut ennakoimaton kehityssuuntaus oli Norjan huomattava ylituotanto (alhaisemmista ennusteista huolimatta) ja tämän lisäksi tilannetta pahensivat Norjan tuotannonalan kykenemättömyys saavuttaa viennin ennakoitu kasvu yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla, Norjan vastaisten kaupan suojatoimenpiteiden lakkauttamisen odottamattoman laajat vaikutukset, edellä kuvattu Norjan pankkijärjestelmän toiminta sekä euron arvon nousu, joka teki yhteisön markkinoista poikkeuksellisen houkuttelevan kohteen norjalaiselle viennille. |
| --- | --- |

(42)

Sen vuoksi päätellään, että tuonnin kasvun aiheuttanut ennakoimaton kehityssuuntaus oli Norjan huomattava ylituotanto (alhaisemmista ennusteista huolimatta) ja tämän lisäksi tilannetta pahensivat Norjan tuotannonalan kykenemättömyys saavuttaa viennin ennakoitu kasvu yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla, Norjan vastaisten kaupan suojatoimenpiteiden lakkauttamisen odottamattoman laajat vaikutukset, edellä kuvattu Norjan pankkijärjestelmän toiminta sekä euron arvon nousu, joka teki yhteisön markkinoista poikkeuksellisen houkuttelevan kohteen norjalaiselle viennille.

8.   VAKAVA VAHINKO

8.1   Johdanto

| (43) | Samankaltaisen tuotteen yhteisön tuottajille aiheuttamaa vakavaa vahinkoa koskevan määritelmän tekemiseksi on arvioitu kaikki asiaan liittyvät objektiiviset ja määrällisesti mitattavat tekijät, jotka vaikuttavat yhteisön tuottajien tilanteeseen. Tarkasteltavana olevan tuotteen osalta on arvioitu kulutusta, tuotantokapasiteettia, tuotantoa, kapasiteetin käyttöastetta, työllisyyttä, tuottavuutta, kokonaismyyntiä ja markkinaosuutta koskevien yhteisön tietojen kehitystä. Nämä tiedot perustuvat Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin suhdannetutkimuksella keräämiin tilastotietoihin. Yrityskohtaiset tiedot perustuvat yhteistyössä toimineiden tuottajien antamiin vuosia 2000–2003 koskeviin tietoihin kassavirroista, sijoitetun pääoman tuotosta, varastoista, hinnoista, hinnan alittavuudesta ja kannattavuudesta. |
| --- | --- |

(43)

Samankaltaisen tuotteen yhteisön tuottajille aiheuttamaa vakavaa vahinkoa koskevan määritelmän tekemiseksi on arvioitu kaikki asiaan liittyvät objektiiviset ja määrällisesti mitattavat tekijät, jotka vaikuttavat yhteisön tuottajien tilanteeseen. Tarkasteltavana olevan tuotteen osalta on arvioitu kulutusta, tuotantokapasiteettia, tuotantoa, kapasiteetin käyttöastetta, työllisyyttä, tuottavuutta, kokonaismyyntiä ja markkinaosuutta koskevien yhteisön tietojen kehitystä. Nämä tiedot perustuvat Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin suhdannetutkimuksella keräämiin tilastotietoihin. Yrityskohtaiset tiedot perustuvat yhteistyössä toimineiden tuottajien antamiin vuosia 2000–2003 koskeviin tietoihin kassavirroista, sijoitetun pääoman tuotosta, varastoista, hinnoista, hinnan alittavuudesta ja kannattavuudesta.

| (44) | Olisi huomattava alusta alkaen, että lohen nostamista edeltävä lohenviljelyn tuotantosykli on yhteisössä, kuten muuallakin, pitkä ja melko joustamaton ja että lohet on nostamisen jälkeen myytävä viipymättä, sillä niitä ei voida varastoida muutamaa päivää kauemmin, ellei niitä pakasteta. Pakastaminen on kallista ja joka tapauksessa yhteisössä on rajoitetut pakastamisvalmiudet. Sen vuoksi tuotantotaso on suunniteltava ainakin kaksi vuotta etukäteen ja sitä voidaan tämän jälkeen muuttaa vain marginaalisesti. Näin ollen ylitarjonnan vaikutus tuotantoon tapahtuu viipeellä, mutta vaikutus hintoihin on nopea ja vakava. |
| --- | --- |

(44)

Olisi huomattava alusta alkaen, että lohen nostamista edeltävä lohenviljelyn tuotantosykli on yhteisössä, kuten muuallakin, pitkä ja melko joustamaton ja että lohet on nostamisen jälkeen myytävä viipymättä, sillä niitä ei voida varastoida muutamaa päivää kauemmin, ellei niitä pakasteta. Pakastaminen on kallista ja joka tapauksessa yhteisössä on rajoitetut pakastamisvalmiudet. Sen vuoksi tuotantotaso on suunniteltava ainakin kaksi vuotta etukäteen ja sitä voidaan tämän jälkeen muuttaa vain marginaalisesti. Näin ollen ylitarjonnan vaikutus tuotantoon tapahtuu viipeellä, mutta vaikutus hintoihin on nopea ja vakava.

8.2   Yhteisön tuottajien tilanteen analyysi

8.2.1   Kulutus

| (45) | Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisössä määritettiin kaikkien yhteisön tuottajien kokonaistuotannon ja Eurostatin ilmoittaman, tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan kokonaistuonnin perusteella, ja siitä vähennettiin vienti Euroopan yhteisöstä. |
| --- | --- |

(45)

Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisössä määritettiin kaikkien yhteisön tuottajien kokonaistuotannon ja Eurostatin ilmoittaman, tarkasteltavana olevan tuotteen yhteisöön suuntautuvan kokonaistuonnin perusteella, ja siitä vähennettiin vienti Euroopan yhteisöstä.

| (46) | Vuosina 2000–2003 kulutus kasvoi yhteisössä 21,7 prosenttia 507 705 tonnista 618 038 tonniin. |
| --- | --- |

(46)

Vuosina 2000–2003 kulutus kasvoi yhteisössä 21,7 prosenttia 507 705 tonnista 618 038 tonniin.

| (47) | Olisi huomattava, että lohen hintajousto on melko suuri ja että kulutuksen selvästi suurempi kasvu vuonna 2003 voidaan sen vuoksi ainakin osittain selittää tukkuhintojen alenemisella. |
| --- | --- |

(47)

Olisi huomattava, että lohen hintajousto on melko suuri ja että kulutuksen selvästi suurempi kasvu vuonna 2003 voidaan sen vuoksi ainakin osittain selittää tukkuhintojen alenemisella.

8.2.2   Yhteisön tuottajien tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (48) | Viljellyn lohen tuotantoa rajoitetaan Euroopan yhteisössä jäsenvaltioiden myöntämillä luvilla, joissa määritetään sellaisten elävien kalojen enimmäismäärä, joita voidaan pitää vedessä tietyssä paikassa tiettynä aikana. Kapasiteettia koskevat luvut perustuvat luvan kattamiin kokonaismääriin eivätkä siihen, kuinka monta kalaa voidaan pitää yhteisön tuottajien käyttämissä häkeissä. Lupien hakemisesta ja ylläpitämisestä aiheutuvat kustannukset ovat melko pieniä, ja sen vuoksi ylikapasiteetin ylläpitokustannukset ovat myös alhaiset. |
| --- | --- |

(48)

Viljellyn lohen tuotantoa rajoitetaan Euroopan yhteisössä jäsenvaltioiden myöntämillä luvilla, joissa määritetään sellaisten elävien kalojen enimmäismäärä, joita voidaan pitää vedessä tietyssä paikassa tiettynä aikana. Kapasiteettia koskevat luvut perustuvat luvan kattamiin kokonaismääriin eivätkä siihen, kuinka monta kalaa voidaan pitää yhteisön tuottajien käyttämissä häkeissä. Lupien hakemisesta ja ylläpitämisestä aiheutuvat kustannukset ovat melko pieniä, ja sen vuoksi ylikapasiteetin ylläpitokustannukset ovat myös alhaiset.

| (49) | Teoreettinen tuotantokapasiteetti pysyi vakaana vuosina 2000–2002, mutta tutkimuksen mukaan se kasvoi 2,2 prosenttia vuosina 2002–2003. |
| --- | --- |

(49)

Teoreettinen tuotantokapasiteetti pysyi vakaana vuosina 2000–2002, mutta tutkimuksen mukaan se kasvoi 2,2 prosenttia vuosina 2002–2003.

| (50) | Kapasiteetin käyttöaste (eli vedessä olevien kalojen määrä verrattuna luvan kattamaan määrään) oli 43 prosenttia vuonna 2000 ja kasvoi 48 prosenttiin vuonna 2001 ja kasvoi edelleen 55 prosenttiin vuonna 2003. Tämä kuvastaa sitä, että tuotanto kasvoi vuosina 2000–2003 nopeammin kuin lupien kattama kapasiteetti, joka kasvoi vain 2,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(50)

Kapasiteetin käyttöaste (eli vedessä olevien kalojen määrä verrattuna luvan kattamaan määrään) oli 43 prosenttia vuonna 2000 ja kasvoi 48 prosenttiin vuonna 2001 ja kasvoi edelleen 55 prosenttiin vuonna 2003. Tämä kuvastaa sitä, että tuotanto kasvoi vuosina 2000–2003 nopeammin kuin lupien kattama kapasiteetti, joka kasvoi vain 2,2 prosenttia.

8.2.3   Yhteisön tuottajien tuotanto

| (51) | Tuotanto (nostetut kalat) oli 146 664 tonnia vuonna 2000 ja se kasvoi 190 903 tonniin vuonna 2003 eli 30 prosenttia. Edellisenä vuonna tuotanto oli kasvanut 13,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(51)

Tuotanto (nostetut kalat) oli 146 664 tonnia vuonna 2000 ja se kasvoi 190 903 tonniin vuonna 2003 eli 30 prosenttia. Edellisenä vuonna tuotanto oli kasvanut 13,7 prosenttia.

| (52) | Olisi huomattava, että pitkän tuotantosyklin vuoksi tuotanto suunnitellaan ainakin kaksi vuotta etukäteen ja että kun tuotantosykli on käynnistynyt, tuotantotasoa voidaan muuttaa ainoastaan marginaalisesti. |
| --- | --- |

(52)

Olisi huomattava, että pitkän tuotantosyklin vuoksi tuotanto suunnitellaan ainakin kaksi vuotta etukäteen ja että kun tuotantosykli on käynnistynyt, tuotantotasoa voidaan muuttaa ainoastaan marginaalisesti.

8.2.4   Työllisyys

| (53) | Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä työllisyys oli 1 269 vuonna 2000 ja se aleni 1 193:een vuonna 2003 eli kuusi prosenttia, mutta sen kehitys oli epävakaata. Alan työllisyys toipui hieman vuonna 2002. |
| --- | --- |

(53)

Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä työllisyys oli 1 269 vuonna 2000 ja se aleni 1 193:een vuonna 2003 eli kuusi prosenttia, mutta sen kehitys oli epävakaata. Alan työllisyys toipui hieman vuonna 2002.

8.2.5   Tuottavuus

| (54) | Tuottavuus on jatkuvasti parantunut koko tarkasteltavana olevan jakson aikana. Tuottavuus oli 115 tonnia vuonna 2000 ja 160 tonnia vuonna 2003. Tämä on osoitus siitä, että automaattisia ruokintajärjestelmiä ja muita työvoimaa säästäviä laitteita käytetään yhä enemmän ja että lisääntyvät tappiot aiheuttavat paineita kustannusten vähentämiseen. |
| --- | --- |

(54)

Tuottavuus on jatkuvasti parantunut koko tarkasteltavana olevan jakson aikana. Tuottavuus oli 115 tonnia vuonna 2000 ja 160 tonnia vuonna 2003. Tämä on osoitus siitä, että automaattisia ruokintajärjestelmiä ja muita työvoimaa säästäviä laitteita käytetään yhä enemmän ja että lisääntyvät tappiot aiheuttavat paineita kustannusten vähentämiseen.

8.2.6   Myyntimäärä

| (55) | Vuosina 2000–2002 yhteisön tuottajien samankaltaisen tuotteen myynti kasvoi 14,3 prosenttia 134 916 tonnista 154 171 tonniin. Samanaikaisesti sen kanssa myös kulutus kasvoi 8,5 prosenttia kyseisellä jaksolla. Vuosina 2002–2003 yhteisön tuottajien myynti lisääntyi 5,1 prosenttia 154 171 tonnista 162 090 tonniin, mutta kulutus kasvoi 10,3 prosenttia vuosina 2002–2003. |
| --- | --- |

(55)

Vuosina 2000–2002 yhteisön tuottajien samankaltaisen tuotteen myynti kasvoi 14,3 prosenttia 134 916 tonnista 154 171 tonniin. Samanaikaisesti sen kanssa myös kulutus kasvoi 8,5 prosenttia kyseisellä jaksolla. Vuosina 2002–2003 yhteisön tuottajien myynti lisääntyi 5,1 prosenttia 154 171 tonnista 162 090 tonniin, mutta kulutus kasvoi 10,3 prosenttia vuosina 2002–2003.

8.2.7   Markkinaosuus

| (56) | Yhteisön tuottajien markkinaosuus oli 26,5 prosenttia vuonna 2000 ja se kasvoi 28,1 prosenttiin vuonna 2001. Se pysyi tällä tasolla vuonna 2002, mutta vuonna 2003 se aleni 1,9 prosenttiyksikköä (6,7 prosenttia) 26,1 prosenttiin, joka on alhaisin tällä jaksolla todettu osuus. Tämä kuvastaa sitä, että tuonti kasvoi vuonna 2003 sekä absoluuttisesti että suhteessa kulutukseen. |
| --- | --- |

(56)

Yhteisön tuottajien markkinaosuus oli 26,5 prosenttia vuonna 2000 ja se kasvoi 28,1 prosenttiin vuonna 2001. Se pysyi tällä tasolla vuonna 2002, mutta vuonna 2003 se aleni 1,9 prosenttiyksikköä (6,7 prosenttia) 26,1 prosenttiin, joka on alhaisin tällä jaksolla todettu osuus. Tämä kuvastaa sitä, että tuonti kasvoi vuonna 2003 sekä absoluuttisesti että suhteessa kulutukseen.

8.2.8   Kassavirta

| (57) | Kassavirtaa voitiin tarkastella vain yhteistyössä toimineiden tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavien yritysten tasolla eikä yksinomaan suhteessa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Siksi tätä indikaattoria pidettiin vähemmän merkityksellisenä kuin muita indikaattoreita. Voidaan kuitenkin havaita, että kassavirta oli voimakkaasti negatiivinen vuosina 2001–2003. |
| --- | --- |

(57)

Kassavirtaa voitiin tarkastella vain yhteistyössä toimineiden tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavien yritysten tasolla eikä yksinomaan suhteessa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Siksi tätä indikaattoria pidettiin vähemmän merkityksellisenä kuin muita indikaattoreita. Voidaan kuitenkin havaita, että kassavirta oli voimakkaasti negatiivinen vuosina 2001–2003.

8.2.9   Kassavirtaa voitiin tarkastella vain yhteistyössä toimineiden tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavien yritysten tasolla eikä yksinomaan suhteessa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Siksi tätä indikaattoria pidettiin vähemmän merkityksellisenä kuin muita indikaattoreita. Voidaan kuitenkin havaita, että kassavirta oli voimakkaasti negatiivinen vuosina 2001–2003.

| (58) | Myös sijoitetun pääoman tuottoa voitiin tarkastella vain yhteistyössä toimineiden tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavien yritysten tasolla eikä yksinomaan suhteessa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Siksi tätä indikaattoria pidettiin vähemmän merkityksellisenä kuin muita indikaattoreita. Voidaan kuitenkin havaita, että sijoitetun pääoman tuotto aleni 34 prosentista vuonna 2000 lähes nollaan vuosina 2001 ja 2002 ja – 20 prosenttiin vuonna 2003. |
| --- | --- |

(58)

Myös sijoitetun pääoman tuottoa voitiin tarkastella vain yhteistyössä toimineiden tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavien yritysten tasolla eikä yksinomaan suhteessa tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Siksi tätä indikaattoria pidettiin vähemmän merkityksellisenä kuin muita indikaattoreita. Voidaan kuitenkin havaita, että sijoitetun pääoman tuotto aleni 34 prosentista vuonna 2000 lähes nollaan vuosina 2001 ja 2002 ja – 20 prosenttiin vuonna 2003.

8.2.10   Samankaltaisen tuotteen hinta

| (59) | Samankaltaisen tuotteen keskimääräinen hinta aleni 20,3 prosenttia vuosina 2000–2003, ja aleneminen tapahtui tasaisesti kyseisellä jaksolla. Hinnat olivat alhaisimmillaan vuonna 2003 (2,79 euroa/kg). |
| --- | --- |

(59)

Samankaltaisen tuotteen keskimääräinen hinta aleni 20,3 prosenttia vuosina 2000–2003, ja aleneminen tapahtui tasaisesti kyseisellä jaksolla. Hinnat olivat alhaisimmillaan vuonna 2003 (2,79 euroa/kg).

| (60) | Käytettävissä olevien tietojen mukaan vuoden 2004 ensimmäisenä neljänneksenä yhteisön tuottajien myynnin keskimääräinen yksikköhinta nousi hiukan keskimääräisten tuontihintojen lievän nousun mukaisesti, mutta kääntyi tämän jälkeen laskuun. Viimeisimpien tietojen mukaan hintojen lasku jatkuu ja ne ovat nyt hyvin alhaiset. |
| --- | --- |

(60)

Käytettävissä olevien tietojen mukaan vuoden 2004 ensimmäisenä neljänneksenä yhteisön tuottajien myynnin keskimääräinen yksikköhinta nousi hiukan keskimääräisten tuontihintojen lievän nousun mukaisesti, mutta kääntyi tämän jälkeen laskuun. Viimeisimpien tietojen mukaan hintojen lasku jatkuu ja ne ovat nyt hyvin alhaiset.

| (61) | Yksi osapuoli väitti (viitaten vuotuisiin keskimääräisiin valuuttakursseihin), että hintojen aleneminen ei ollut yhtä suurta puntina ilmaistuna. Komissio on kuitenkin johdonmukaisesti käyttänyt euroa valuuttayksikkönä kaupan suojatoimenpiteitä koskevissa tapauksissa. |
| --- | --- |

(61)

Yksi osapuoli väitti (viitaten vuotuisiin keskimääräisiin valuuttakursseihin), että hintojen aleneminen ei ollut yhtä suurta puntina ilmaistuna. Komissio on kuitenkin johdonmukaisesti käyttänyt euroa valuuttayksikkönä kaupan suojatoimenpiteitä koskevissa tapauksissa.

8.2.11   Kustannukset

| (62) | Hintakehityksen lisäksi myös kustannusten kehitys on otettava huomioon. Kustannukset olivat 3,0–3,2 euroa/kg vuosina 2000–2003. |
| --- | --- |

(62)

Hintakehityksen lisäksi myös kustannusten kehitys on otettava huomioon. Kustannukset olivat 3,0–3,2 euroa/kg vuosina 2000–2003.

8.2.12   Kannattavuus

| (63) | Yhteisön tuottajien myynnin kannattavuus yhteisössä oli 7,3 prosenttia vuonna 2000, mutta se aleni – 3,3 prosenttiin vuonna 2001. Tappiot lieventyivät vuonna 2002 ( 2,5 prosenttia), mutta kannattavuus aleni jälleen – 17,1 prosenttiin vuonna 2003. Kun tuonti kasvoi korkeimmalle tasolleen ja keskimääräinen tuontihinta aleni kaikkein alhaisimmilleen (2,54 euroa/kg) vuonna 2003, myös yhteisön tuotteen keskihinta aleni alhaisimmilleen (2,79 euroa/kg). Yhteisön tuottajien myynnin kannattavuuden väheneminen vuosina 2000–2003 tapahtui samaan aikaan kuin yhteisön tuottajien tuotteen kilokohtainen hinta aleni 3,50 eurosta 2,79 euroon. |
| --- | --- |

(63)

Yhteisön tuottajien myynnin kannattavuus yhteisössä oli 7,3 prosenttia vuonna 2000, mutta se aleni – 3,3 prosenttiin vuonna 2001. Tappiot lieventyivät vuonna 2002 ( 2,5 prosenttia), mutta kannattavuus aleni jälleen – 17,1 prosenttiin vuonna 2003. Kun tuonti kasvoi korkeimmalle tasolleen ja keskimääräinen tuontihinta aleni kaikkein alhaisimmilleen (2,54 euroa/kg) vuonna 2003, myös yhteisön tuotteen keskihinta aleni alhaisimmilleen (2,79 euroa/kg). Yhteisön tuottajien myynnin kannattavuuden väheneminen vuosina 2000–2003 tapahtui samaan aikaan kuin yhteisön tuottajien tuotteen kilokohtainen hinta aleni 3,50 eurosta 2,79 euroon.

8.2.13   Varastot

| (64) | Varastoilla tarkoitetaan tässä vedessä olevia eläviä kaloja. Yhteisön tuottajilla, kuten kaikilla muillakin tuottajilla, on vähäiset varastot nostettuja kaloja, sillä ne on myytävä viipymättä. Sen vuoksi loppuvarastojen väheneminen merkitsee sellaisten elävien kalojen määrän vähentymistä, jotka on tarkoitus nostaa tulevaisuudessa. Näin ollen tässä tapauksessa varastojen määrän aleneminen osoittaa vahingon lisääntymistä. |
| --- | --- |

(64)

Varastoilla tarkoitetaan tässä vedessä olevia eläviä kaloja. Yhteisön tuottajilla, kuten kaikilla muillakin tuottajilla, on vähäiset varastot nostettuja kaloja, sillä ne on myytävä viipymättä. Sen vuoksi loppuvarastojen väheneminen merkitsee sellaisten elävien kalojen määrän vähentymistä, jotka on tarkoitus nostaa tulevaisuudessa. Näin ollen tässä tapauksessa varastojen määrän aleneminen osoittaa vahingon lisääntymistä.

| (65) | Vuonna 2000 varastot olivat 36 332 tonnia ja ne kasvoivat 53 178 tonniin vuonna 2002 ja alenivat tämän jälkeen 43 024 tonniin vuonna 2003. Varastot vähenivät siis 19,1 prosenttia vuoden 2002 ja 2003 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(65)

Vuonna 2000 varastot olivat 36 332 tonnia ja ne kasvoivat 53 178 tonniin vuonna 2002 ja alenivat tämän jälkeen 43 024 tonniin vuonna 2003. Varastot vähenivät siis 19,1 prosenttia vuoden 2002 ja 2003 välisenä aikana.

8.2.14   Päätelmä

| (66) | Tutkimuksen mukaan vuosina 2000–2003 ja erityisesti vuosina 2002 ja 2003 tarkasteltavana olevaa tuotetta on tuotu yhä enemmän yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(66)

Tutkimuksen mukaan vuosina 2000–2003 ja erityisesti vuosina 2002 ja 2003 tarkasteltavana olevaa tuotetta on tuotu yhä enemmän yhteisön markkinoille.

| (67) | Yhteisön tuottajien teoreettinen tuotantokapasiteetti oli vuosina 2000–2002 jotakuinkin vakaa, vaikka tuotanto kasvoi 14,8 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste kasvoikin 43 prosentista 50 prosenttiin tänä aikana. Vedessä olevien elävien kalojen varastot kasvoivat myös. Työllisyys aleni hieman, kun taas tuottavuus lisääntyi lähinnä koneiden lisääntyneen käytön ansiosta. |
| --- | --- |

(67)

Yhteisön tuottajien teoreettinen tuotantokapasiteetti oli vuosina 2000–2002 jotakuinkin vakaa, vaikka tuotanto kasvoi 14,8 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste kasvoikin 43 prosentista 50 prosenttiin tänä aikana. Vedessä olevien elävien kalojen varastot kasvoivat myös. Työllisyys aleni hieman, kun taas tuottavuus lisääntyi lähinnä koneiden lisääntyneen käytön ansiosta.

| (68) | Myyntimäärä kasvoi 14,3 prosenttia vuosina 2000–2002 (kulutus kasvoi 8,5 prosenttia) ja yhteisön tuottajien markkinaosuus kasvoi 26,5 prosentista 28,0 prosenttiin. |
| --- | --- |

(68)

Myyntimäärä kasvoi 14,3 prosenttia vuosina 2000–2002 (kulutus kasvoi 8,5 prosenttia) ja yhteisön tuottajien markkinaosuus kasvoi 26,5 prosentista 28,0 prosenttiin.

| (69) | Hinnat alenivat kuitenkin 13,7 prosenttia vuosina 2000–2002 ja siitä huolimatta, että kustannukset alenivat hieman vuonna 2002 (osittain kapasiteetin käyttöasteen ja tuottavuuden paranemisesta johtuen), kannattavuus aleni vuoden 2000 7,3 prosentista – 3,3 prosenttiin vuonna 2001 ja – 2,5 prosenttiin vuonna 2002. Myös sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran kehitys oli negatiivinen tänä aikana. |
| --- | --- |

(69)

Hinnat alenivat kuitenkin 13,7 prosenttia vuosina 2000–2002 ja siitä huolimatta, että kustannukset alenivat hieman vuonna 2002 (osittain kapasiteetin käyttöasteen ja tuottavuuden paranemisesta johtuen), kannattavuus aleni vuoden 2000 7,3 prosentista – 3,3 prosenttiin vuonna 2001 ja – 2,5 prosenttiin vuonna 2002. Myös sijoitetun pääoman tuoton ja kassavirran kehitys oli negatiivinen tänä aikana.

| (70) | Yhteisön tuottajien asema heikentyi huomattavasti vuosina 2002–2003. Vaikka tuotantokapasiteetti ja tuotanto kasvoivat, tuotantokapasiteetin kasvu oli vähäistä (2,2 prosenttia) verrattuna kulutuksen kasvuun kyseisenä vuonna. Koska tuotantosykli on pitkä, tuotannon taso määritellään vähintään kaksi vuotta etukäteen. Tuotannon kasvu olikin aiemmin tehtyjen tuotantosuunnitelmien mukaista. Tuotannon kasvua itsessään ei tämän vuoksi olisi pidettävä merkkinä siitä, että yhteisön tuotannonalan tilanne oli terve vuonna 2003. Tuotannon kasvu johti kapasiteetin käyttöasteen ja tuottavuuden paranemiseen. |
| --- | --- |

(70)

Yhteisön tuottajien asema heikentyi huomattavasti vuosina 2002–2003. Vaikka tuotantokapasiteetti ja tuotanto kasvoivat, tuotantokapasiteetin kasvu oli vähäistä (2,2 prosenttia) verrattuna kulutuksen kasvuun kyseisenä vuonna. Koska tuotantosykli on pitkä, tuotannon taso määritellään vähintään kaksi vuotta etukäteen. Tuotannon kasvu olikin aiemmin tehtyjen tuotantosuunnitelmien mukaista. Tuotannon kasvua itsessään ei tämän vuoksi olisi pidettävä merkkinä siitä, että yhteisön tuotannonalan tilanne oli terve vuonna 2003. Tuotannon kasvu johti kapasiteetin käyttöasteen ja tuottavuuden paranemiseen.

| (71) | Kaikkien muiden indikaattoreiden kehitys oli negatiivista. Vedessä olevien kalojen varastot vähenivät 19,1 prosenttia. Vaikka kulutus kasvoi 10,3 prosenttia, yhteisön tuottajien myynti lisääntyi vain 5,1 prosenttia ja niiden markkinaosuus pieneni 6,7 prosenttia. Markkinaosuus pieneni lisäksi hintojen laskusuuntauksen aikaan, jolloin yhteisön tuotannonalan oli pakko alentaa hintojaan saadakseen tuotantonsa kaupaksi. Hinnat laskivat vielä 7,6 prosenttia lisää vuoden 2002 tasosta (ja ne olivat 20,3 prosenttia alhaisemmat kuin vuonna 2000), kun taas kustannukset nousivat nelivuotiskauden keskiarvoonsa. Tämä johti kannattavuuden jyrkkään laskuun, ja yhteisön tuottajien myynnin kannattavuus oli – 17,1 prosenttia. Nämä tappiot myötävaikuttivat siihen, että sijoitetun pääoman tuotto aleni – 20 prosenttiin. Vaikka kassavirta näytti parantuvan, tämä johtui tosiasiassa vedessä olevien kalojen varastojen pienenemisestä ja jälleeninvestointimahdollisuuksien puuttumisesta. |
| --- | --- |

(71)

Kaikkien muiden indikaattoreiden kehitys oli negatiivista. Vedessä olevien kalojen varastot vähenivät 19,1 prosenttia. Vaikka kulutus kasvoi 10,3 prosenttia, yhteisön tuottajien myynti lisääntyi vain 5,1 prosenttia ja niiden markkinaosuus pieneni 6,7 prosenttia. Markkinaosuus pieneni lisäksi hintojen laskusuuntauksen aikaan, jolloin yhteisön tuotannonalan oli pakko alentaa hintojaan saadakseen tuotantonsa kaupaksi. Hinnat laskivat vielä 7,6 prosenttia lisää vuoden 2002 tasosta (ja ne olivat 20,3 prosenttia alhaisemmat kuin vuonna 2000), kun taas kustannukset nousivat nelivuotiskauden keskiarvoonsa. Tämä johti kannattavuuden jyrkkään laskuun, ja yhteisön tuottajien myynnin kannattavuus oli – 17,1 prosenttia. Nämä tappiot myötävaikuttivat siihen, että sijoitetun pääoman tuotto aleni – 20 prosenttiin. Vaikka kassavirta näytti parantuvan, tämä johtui tosiasiassa vedessä olevien kalojen varastojen pienenemisestä ja jälleeninvestointimahdollisuuksien puuttumisesta.

| (72) | On väitetty, että suuremmat tuottajat eivät ole kärsineet vahinkoa. Muistutetakoon kuitenkin, että yhteisön tuottajiin, joiden osalta on todettu vakavan vahingon olemassaolo, kuuluu useita suuria tuottajia. |
| --- | --- |

(72)

On väitetty, että suuremmat tuottajat eivät ole kärsineet vahinkoa. Muistutetakoon kuitenkin, että yhteisön tuottajiin, joiden osalta on todettu vakavan vahingon olemassaolo, kuuluu useita suuria tuottajia.

| (73) | Kaikki nämä tekijät huomioon ottaen päätellään, että yhteisön tuottajille on aiheutunut vakavaa vahinkoa eli niiden asema on yleisesti ottaen heikentynyt merkittävästi. |
| --- | --- |

(73)

Kaikki nämä tekijät huomioon ottaen päätellään, että yhteisön tuottajille on aiheutunut vakavaa vahinkoa eli niiden asema on yleisesti ottaen heikentynyt merkittävästi.

9.   SYY-YHTEYS

| (74) | Jotta voidaan tutkia, onko tuonnin lisääntymisen ja vakavan vahingon välillä syy-yhteyttä, ja varmistaa, että muiden tekijöiden aiheuttamaa vahinkoa ei panna tuonnin lisääntymisen tiliin, vahingon aiheuttajiksi arveltujen tekijöiden vahingolliset vaikutukset on eroteltu toisistaan, vahingolliset vaikutukset on jaettu niiden taustalla oleville vahinkoa aiheuttaville tekijöille ja sen jälkeen, kun vahinko oli jaettu kaikille todetuille vahinkoa aiheuttaville tekijöille, määritettiin, onko tuonnin lisääntyminen vakavan vahingon ”aito ja merkittävä” syy. |
| --- | --- |

(74)

Jotta voidaan tutkia, onko tuonnin lisääntymisen ja vakavan vahingon välillä syy-yhteyttä, ja varmistaa, että muiden tekijöiden aiheuttamaa vahinkoa ei panna tuonnin lisääntymisen tiliin, vahingon aiheuttajiksi arveltujen tekijöiden vahingolliset vaikutukset on eroteltu toisistaan, vahingolliset vaikutukset on jaettu niiden taustalla oleville vahinkoa aiheuttaville tekijöille ja sen jälkeen, kun vahinko oli jaettu kaikille todetuille vahinkoa aiheuttaville tekijöille, määritettiin, onko tuonnin lisääntyminen vakavan vahingon ”aito ja merkittävä” syy.

9.1   Vahinkoa aiheuttavien tekijöiden tarkastelu

9.1.1   Tuonnin lisääntymisen vaikutus

| (75) | Kuten edellä todetaan, vuosina 2000–2003 ja erityisesti vuosina 2002–2003 tarkasteltavana olevaa tuotetta on tuotu yhä enemmän yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(75)

Kuten edellä todetaan, vuosina 2000–2003 ja erityisesti vuosina 2002–2003 tarkasteltavana olevaa tuotetta on tuotu yhä enemmän yhteisön markkinoille.

| (76) | Viljelty lohi on pohjimmiltaan hyödyketuote, ja tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote kilpailevat pääasiassa hinnalla. Vaikka yksi osapuoli väitti, että Chilestä tuleva tuonti on kyseisen tuotteen hinnan sopeuttaja, on yleisesti hyväksytty, että erityisesti Norjasta tuleva tuonti hallitsee markkinoita ja sopeuttaa hinnat. Sen vuoksi jopa vähäinen hinnan alittavuus johtaa yhteisön tuottajien hintojen alenemiseen. |
| --- | --- |

(76)

Viljelty lohi on pohjimmiltaan hyödyketuote, ja tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote kilpailevat pääasiassa hinnalla. Vaikka yksi osapuoli väitti, että Chilestä tuleva tuonti on kyseisen tuotteen hinnan sopeuttaja, on yleisesti hyväksytty, että erityisesti Norjasta tuleva tuonti hallitsee markkinoita ja sopeuttaa hinnat. Sen vuoksi jopa vähäinen hinnan alittavuus johtaa yhteisön tuottajien hintojen alenemiseen.

| (77) | Tässä tapauksessa merkittävin tuonnin lisääntymisen aiheuttama vahingollinen vaikutus oli yhteisön tuottajille aiheutuneet suuret tappiot. Koska tuonti hallitsee markkinoita ja sopeuttaa hinnat, tuonnin lisääntyminen alensi hintoja koko yhteisössä. Jos tuonti olisi lisääntynyt vähemmän, hintoihin kohdistunut paine olisi myös ollut lievempi. Jos kysyntä yhteisön markkinoilla olisi pystynyt tyydyttämään tällaisen tuonnin lisääntymisen huomattavasti korkeammilla hinnoilla, on mahdollista, että yhteisön tuottajille ei olisi aiheutunut vakavaa vahinkoa, vaikka tuonnin lisääntyminen olisi johtanut yhteisön tuottajien myynnin vähenemiseen ja markkinaosuuden pienenemiseen. |
| --- | --- |

(77)

Tässä tapauksessa merkittävin tuonnin lisääntymisen aiheuttama vahingollinen vaikutus oli yhteisön tuottajille aiheutuneet suuret tappiot. Koska tuonti hallitsee markkinoita ja sopeuttaa hinnat, tuonnin lisääntyminen alensi hintoja koko yhteisössä. Jos tuonti olisi lisääntynyt vähemmän, hintoihin kohdistunut paine olisi myös ollut lievempi. Jos kysyntä yhteisön markkinoilla olisi pystynyt tyydyttämään tällaisen tuonnin lisääntymisen huomattavasti korkeammilla hinnoilla, on mahdollista, että yhteisön tuottajille ei olisi aiheutunut vakavaa vahinkoa, vaikka tuonnin lisääntyminen olisi johtanut yhteisön tuottajien myynnin vähenemiseen ja markkinaosuuden pienenemiseen.

| (78) | Vuosina 2000–2002 tuontihinnat alenivat 19 prosenttia. Yhteisön tuottajien hinnat seurasivat läheisesti tätä kehityssuuntausta. Vaikka yhteisön tuottajien myynnin markkinaosuus yhteisössä kasvoi tänä aikana, tämä kuvasti aiempina vuosina tehtyjä tuotantopäätöksiä ja yhteisön tuottajat myivät tappiolla sekä vuonna 2001 että 2002. |
| --- | --- |

(78)

Vuosina 2000–2002 tuontihinnat alenivat 19 prosenttia. Yhteisön tuottajien hinnat seurasivat läheisesti tätä kehityssuuntausta. Vaikka yhteisön tuottajien myynnin markkinaosuus yhteisössä kasvoi tänä aikana, tämä kuvasti aiempina vuosina tehtyjä tuotantopäätöksiä ja yhteisön tuottajat myivät tappiolla sekä vuonna 2001 että 2002.

| (79) | Vuosina 2002 ja 2003 tuonti kasvoi 15 prosenttia. Tuonnin markkinaosuus kasvoi 72 prosentista 73,9 prosenttiin samalla kun yhteisön tuottajien markkinaosuus pieneni 28 prosentista 26,1 prosenttiin. Tänä aikana tuonti lisääntyi 236 prosentista 239 prosenttiin yhteisön tuotannosta. Tuonti näyttää siis lisääntyneen sekä suhteessa yhteisön tuotantoon että kulutukseen yhteisön tuottajien kustannuksella. |
| --- | --- |

(79)

Vuosina 2002 ja 2003 tuonti kasvoi 15 prosenttia. Tuonnin markkinaosuus kasvoi 72 prosentista 73,9 prosenttiin samalla kun yhteisön tuottajien markkinaosuus pieneni 28 prosentista 26,1 prosenttiin. Tänä aikana tuonti lisääntyi 236 prosentista 239 prosenttiin yhteisön tuotannosta. Tuonti näyttää siis lisääntyneen sekä suhteessa yhteisön tuotantoon että kulutukseen yhteisön tuottajien kustannuksella.

| (80) | Tuonnin lisääntymisen tärkein merkitys on sen vaikutus yhteisön tuottajien hintoihin ja kannattavuuteen. Kuten edellä todetaan, on yleisesti hyväksyttyä, että erityisesti Norjasta tuleva tuonti hallitsee viljellyn lohen yhteisömarkkinoita. Sen vuoksi hinnan alittavuuden mahdollisuutta on tutkittu sen määrittämiseksi, ovatko alhaiset tuontihinnat tosiasiallisesti alentaneet yhteisön tuottajien hintoja. |
| --- | --- |

(80)

Tuonnin lisääntymisen tärkein merkitys on sen vaikutus yhteisön tuottajien hintoihin ja kannattavuuteen. Kuten edellä todetaan, on yleisesti hyväksyttyä, että erityisesti Norjasta tuleva tuonti hallitsee viljellyn lohen yhteisömarkkinoita. Sen vuoksi hinnan alittavuuden mahdollisuutta on tutkittu sen määrittämiseksi, ovatko alhaiset tuontihinnat tosiasiallisesti alentaneet yhteisön tuottajien hintoja.

| (81) | Hinnan alittavuuden tason määrittelemiseksi hintatietoja tarkasteltiin verrattavissa olevien ajanjaksojen osalta samassa kaupan portaassa ja samanlaisille asiakkaille tapahtuneen myynnin osalta. Yhteisön tuottajien veloittamien keskimääräisten ex-Glasgow- hintojen ja vientiä harjoittavien tuottajien yhteisön tuojilta laskuttamien hintojen (CIF-hinnat yhteisön rajalla tulli mukaan luettuna) vertailu osoittaa, että tuontihinnat olivat 3,1–7,1 prosenttia alhaisemmat kuin kotimarkkinahinnat viimeisten kolmen vuoden aikana. Tämä näyttää johtaneen yhteisön tuottajien hintojen alenemiseen, koska tuonnin suuren markkinaosuuden vuoksi se sopeuttaa hinnat markkinoilla. Erityisesti voidaan todeta, että tuonnin lisääntyminen yhä alhaisemmin hinnoin vuoden 2003 kolmanteen vuosineljännekseen asti pakotti yhteisön tuottajat jatkuvasti alentamaan hintojaan vuoden 2003 kolmanteen vuosineljännekseen asti, ja tämä aiheutti tappioita yhteisön tuottajille kyseisenä vuotena. |
| --- | --- |

(81)

Hinnan alittavuuden tason määrittelemiseksi hintatietoja tarkasteltiin verrattavissa olevien ajanjaksojen osalta samassa kaupan portaassa ja samanlaisille asiakkaille tapahtuneen myynnin osalta. Yhteisön tuottajien veloittamien keskimääräisten ex-Glasgow- hintojen ja vientiä harjoittavien tuottajien yhteisön tuojilta laskuttamien hintojen (CIF-hinnat yhteisön rajalla tulli mukaan luettuna) vertailu osoittaa, että tuontihinnat olivat 3,1–7,1 prosenttia alhaisemmat kuin kotimarkkinahinnat viimeisten kolmen vuoden aikana. Tämä näyttää johtaneen yhteisön tuottajien hintojen alenemiseen, koska tuonnin suuren markkinaosuuden vuoksi se sopeuttaa hinnat markkinoilla. Erityisesti voidaan todeta, että tuonnin lisääntyminen yhä alhaisemmin hinnoin vuoden 2003 kolmanteen vuosineljännekseen asti pakotti yhteisön tuottajat jatkuvasti alentamaan hintojaan vuoden 2003 kolmanteen vuosineljännekseen asti, ja tämä aiheutti tappioita yhteisön tuottajille kyseisenä vuotena.

| (82) | Tuontihintojen ja yhteisön tuottajien hintojen välinen suora vertailu vahvistaa tämän. Kilokohtaiset tuontihinnat, tulli mukaan luettuna, alenivat 28,5 prosenttia 3,62 eurosta 2,59 euroon vuosina 2000–2003. Samana aikana samankaltaisen tuotteen keskimääräinen kilohinta aleni tasaisesti 20 prosenttia 3,50 eurosta 2,79 euroon. |
| --- | --- |

(82)

Tuontihintojen ja yhteisön tuottajien hintojen välinen suora vertailu vahvistaa tämän. Kilokohtaiset tuontihinnat, tulli mukaan luettuna, alenivat 28,5 prosenttia 3,62 eurosta 2,59 euroon vuosina 2000–2003. Samana aikana samankaltaisen tuotteen keskimääräinen kilohinta aleni tasaisesti 20 prosenttia 3,50 eurosta 2,79 euroon.

| (83) | Vuosina 2002 ja 2003 tuonnin keskimääräinen yksikköhinta, tulli mukaan luettuna, aleni 2,93 eurosta 2,59 euroon kilolta. Koska tuonti kasvoi korkeimpaan tasoonsa ja tuonnin keskimääräinen hinta aleni alhaisimpaan tasoonsa (2,59 euroa/kg tullattuna), tuontihintojen lasku alensi yhteisön tuottajien hintoja ja yhteisön tuotteen keskimääräinen hinta laski alhaisimpaan arvoonsa (2,79 euroa/kg). Yhteisön tuotteen keskimääräinen kilokohtainen yksikköhinta (mukautettu ex Glasgow -tasolle) aleni 8 prosenttia 3,02 eurosta 2,79 euroon. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön myynnin yksikköhinta 1 000 euroa/tonni) (7) | 3,50 | 3,23 | 3,02 | 2,79 |
| Tuonnin yksikköhinnat tulli mukaan luettuna 1 000 euroa/tonni) (8) | 3,62 | 3,05 | 2,93 | 2,59 |

(83)

Vuosina 2002 ja 2003 tuonnin keskimääräinen yksikköhinta, tulli mukaan luettuna, aleni 2,93 eurosta 2,59 euroon kilolta. Koska tuonti kasvoi korkeimpaan tasoonsa ja tuonnin keskimääräinen hinta aleni alhaisimpaan tasoonsa (2,59 euroa/kg tullattuna), tuontihintojen lasku alensi yhteisön tuottajien hintoja ja yhteisön tuotteen keskimääräinen hinta laski alhaisimpaan arvoonsa (2,79 euroa/kg). Yhteisön tuotteen keskimääräinen kilokohtainen yksikköhinta (mukautettu ex Glasgow -tasolle) aleni 8 prosenttia 3,02 eurosta 2,79 euroon.

2000

2001

2002

2003

Yhteisön myynnin yksikköhinta 1 000 euroa/tonni) (7)

3,50

3,23

3,02

2,79

Tuonnin yksikköhinnat tulli mukaan luettuna 1 000 euroa/tonni) (8)

3,62

3,05

2,93

2,59

| (84) | Yhteisön tuottajien hintojen aleneminen näyttää olevan pääsyy niiden kannattavuuden huomattavaan laskuun. Vuonna 2000 yhteisön tuottajien kilokohtaiset kustannukset olivat 3,1 euroa ja niiden myyntihinnat (mukautettu ex Glasgow -tasolle) oli 3,50 euroa ja voitto 7,3 prosenttia. Vaikka yhteisön tuottajien kapasiteetin käyttöaste, tuotanto, tuottavuus, elävien kalojen varastot, myynti ja markkinaosuus kasvoivat kaikki vuosina 2001 ja 2002, niille aiheutui tappioita, sijoitetun pääoman tuotto väheni, kassavirta oli negatiivinen ja niiden myyntihinnat (mukautettu ex Glasgow -tasolle) alenivat 3,23 eurosta 3,02 euroon. Myös kustannukset alenivat lievän nousun jälkeen 3,2 euroon vuonna 2001 ja 3,0 euroon vuonna 2002. Lisäksi työllisyys väheni. |
| --- | --- |

(84)

Yhteisön tuottajien hintojen aleneminen näyttää olevan pääsyy niiden kannattavuuden huomattavaan laskuun. Vuonna 2000 yhteisön tuottajien kilokohtaiset kustannukset olivat 3,1 euroa ja niiden myyntihinnat (mukautettu ex Glasgow -tasolle) oli 3,50 euroa ja voitto 7,3 prosenttia. Vaikka yhteisön tuottajien kapasiteetin käyttöaste, tuotanto, tuottavuus, elävien kalojen varastot, myynti ja markkinaosuus kasvoivat kaikki vuosina 2001 ja 2002, niille aiheutui tappioita, sijoitetun pääoman tuotto väheni, kassavirta oli negatiivinen ja niiden myyntihinnat (mukautettu ex Glasgow -tasolle) alenivat 3,23 eurosta 3,02 euroon. Myös kustannukset alenivat lievän nousun jälkeen 3,2 euroon vuonna 2001 ja 3,0 euroon vuonna 2002. Lisäksi työllisyys väheni.

| (85) | Vuonna 2003 hinnat (mukautettu ex Glasgow -tasolle) alenivat 2,79 euroon alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin aiheuttamien paineiden vuoksi ja kun kustannukset olivat samalla tasolla kuin vuonna 2000 (3,1 euroa), yhteisön tuottajille aiheutui 17,1 prosentin tappio. Tästä on osoituksena sijoitetun pääoman tuoton väheneminen ja kassavirran kääntyminen negatiiviseksi. Samanaikaisesti yhteisön tuottajien myyntimäärät kasvoivat vain 5,1 prosenttia kulutuksen kasvaessa 10,3 prosenttia ja niiden markkinaosuus pieneni 1,9 prosenttiyksikköä, samalla kun tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat. Vaikka kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, tuotanto ja tuottavuus lisääntyivät ja työllisyys pysyi vakaana, alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin lisääntymisen vaikutus kapasiteetin käyttöasteeseen, tuottavuuteen ja työllisyyteen tapahtuu viipeellä. Tuotannon oletetaan alenevan tuonnin lisääntymisen vuoksi, koska elävien kalojen varastot pienenivät vuonna 2003. |
| --- | --- |

(85)

Vuonna 2003 hinnat (mukautettu ex Glasgow -tasolle) alenivat 2,79 euroon alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin aiheuttamien paineiden vuoksi ja kun kustannukset olivat samalla tasolla kuin vuonna 2000 (3,1 euroa), yhteisön tuottajille aiheutui 17,1 prosentin tappio. Tästä on osoituksena sijoitetun pääoman tuoton väheneminen ja kassavirran kääntyminen negatiiviseksi. Samanaikaisesti yhteisön tuottajien myyntimäärät kasvoivat vain 5,1 prosenttia kulutuksen kasvaessa 10,3 prosenttia ja niiden markkinaosuus pieneni 1,9 prosenttiyksikköä, samalla kun tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat. Vaikka kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, tuotanto ja tuottavuus lisääntyivät ja työllisyys pysyi vakaana, alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin lisääntymisen vaikutus kapasiteetin käyttöasteeseen, tuottavuuteen ja työllisyyteen tapahtuu viipeellä. Tuotannon oletetaan alenevan tuonnin lisääntymisen vuoksi, koska elävien kalojen varastot pienenivät vuonna 2003.

| (86) | Edellä mainituista syistä päätellään, että tuonnin lisääntyminen korreloi yhteisön tuottajille aiheutuneen vakavan vahingon kanssa ja että alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin lisääntyminen on aiheuttanut yhteisön tuottajille vahingollisia vaikutuksia, jotka ovat näkyneet erityisesti paineina hintojen alentamiseen yhteisön markkinoilla ja aiheuttaneet suuria tappioita yhteisön tuottajille. |
| --- | --- |

(86)

Edellä mainituista syistä päätellään, että tuonnin lisääntyminen korreloi yhteisön tuottajille aiheutuneen vakavan vahingon kanssa ja että alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin lisääntyminen on aiheuttanut yhteisön tuottajille vahingollisia vaikutuksia, jotka ovat näkyneet erityisesti paineina hintojen alentamiseen yhteisön markkinoilla ja aiheuttaneet suuria tappioita yhteisön tuottajille.

9.1.2   Kulutusmuutosten vaikutus Yhdistyneessä kuningaskunnassa

| (87) | Yksi osapuoli väitti, että kulutus on vähentynyt Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2003 ja että tämä on aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuottajille. Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoita ei voida kuitenkaan tarkastella erillään koko yhteisön markkinoista. Kulutus Euroopan yhteisössä kasvoi 21,7 prosenttia vuosina 2000–2003 ja 12,2 prosenttia vuosina 2002–2003. Sen vuoksi yhteisön tuottajille vuonna 2003 aiheutuneiden merkittävien tappioiden ensisijaisena syynä ovat alhaiset hinnat eikä väitetty kulutuksen vähentyminen. |
| --- | --- |

(87)

Yksi osapuoli väitti, että kulutus on vähentynyt Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuonna 2003 ja että tämä on aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuottajille. Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoita ei voida kuitenkaan tarkastella erillään koko yhteisön markkinoista. Kulutus Euroopan yhteisössä kasvoi 21,7 prosenttia vuosina 2000–2003 ja 12,2 prosenttia vuosina 2002–2003. Sen vuoksi yhteisön tuottajille vuonna 2003 aiheutuneiden merkittävien tappioiden ensisijaisena syynä ovat alhaiset hinnat eikä väitetty kulutuksen vähentyminen.

9.1.3   Vientikyvyn muutosten vaikutukset

| (88) | Vientimäärän vaihteluita on myös tutkittu. Vienti lisääntyi koko tarkasteltavana olevana ajanjaksona ja jopa kaksinkertaistui vuosina 2002–2003, koska yhteisön tuottajat pyrkivät lisäämään vientiään yhteisön markkinoiden erittäin heikon tilanteen vuoksi. Sen vuoksi päätellään yhden osapuolen vastakkaisista väitteistä huolimatta, että vientimäärän muutokset eivät olleet syynä yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vakavaan vahinkoon. Kannattavuutta koskevat tiedot perustuvat joka tapauksessa pelkästään yhteisön myyntiin. |
| --- | --- |

(88)

Vientimäärän vaihteluita on myös tutkittu. Vienti lisääntyi koko tarkasteltavana olevana ajanjaksona ja jopa kaksinkertaistui vuosina 2002–2003, koska yhteisön tuottajat pyrkivät lisäämään vientiään yhteisön markkinoiden erittäin heikon tilanteen vuoksi. Sen vuoksi päätellään yhden osapuolen vastakkaisista väitteistä huolimatta, että vientimäärän muutokset eivät olleet syynä yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vakavaan vahinkoon. Kannattavuutta koskevat tiedot perustuvat joka tapauksessa pelkästään yhteisön myyntiin.

9.1.4   Liikakapasiteetin vaikutus

| (89) | On myös tutkittu, johtuivatko vahingolliset vaikutukset yhteisön tuottajien liikakapasiteetista. Teoreettinen kapasiteetti kasvoi tutkimusajanjaksona 2,2 prosenttia vuosina 2000–2003, mikä on huomattavasti vähemmän kuin tuotannon ja kulutuksen kasvu. Kuten edellä todetaan, teoreettinen kapasiteetti on elävien kalojen kokonaismäärä, jolle jäsenvaltio on myöntänyt lupia. Lupien haku- ja ylläpitokustannukset ovat alhaiset. Suurimmat kustannukset aiheutuvat smolteista, kalanruuasta ja työvoimasta. Sen vuoksi päätellään, että teoreettisen kapasiteetin kasvulla ei ollut vahingollisia vaikutuksia yhteisön tuottajiin. |
| --- | --- |

(89)

On myös tutkittu, johtuivatko vahingolliset vaikutukset yhteisön tuottajien liikakapasiteetista. Teoreettinen kapasiteetti kasvoi tutkimusajanjaksona 2,2 prosenttia vuosina 2000–2003, mikä on huomattavasti vähemmän kuin tuotannon ja kulutuksen kasvu. Kuten edellä todetaan, teoreettinen kapasiteetti on elävien kalojen kokonaismäärä, jolle jäsenvaltio on myöntänyt lupia. Lupien haku- ja ylläpitokustannukset ovat alhaiset. Suurimmat kustannukset aiheutuvat smolteista, kalanruuasta ja työvoimasta. Sen vuoksi päätellään, että teoreettisen kapasiteetin kasvulla ei ollut vahingollisia vaikutuksia yhteisön tuottajiin.

9.1.5   Yhteisön tuottajien välisen kilpailun vaikutus

| (90) | Eräät viejät väittivät, että lohen hinnan alentuminen yhteisön markkinoilla johtuu yhteisön tuotteen ylitarjonnasta. Tuonti lisääntyi kuitenkin 15 prosenttia vuonna 2003, kun taas yhteisön tuottajien myynti yhteisössä kasvoi vain 5,1 prosenttia. Lisäksi yhteisön markkinoita hallitsee tuonti eivätkä yhteisön tuottajat. Kaikkien osapuolten vuosien 2002 ja 2003 hintakehityksen tutkiminen osoittaa selvästi, että tuontituotteet myytiin jatkuvasti halvemmalla kuin yhteisön tuotteet ja että yhteisön tuottajien hinnat alenivat tuontihintoja seuraten. Yhteisön tuottajien välisen kilpailun vaikutus tasapainottaa itse itsensä. Yhden tuottajan voitto kompensoi toiselle tuottajalle aiheutuneet tappiot muiden seikkojen pysyessä muuttumattomina. Sen vuoksi päätellään, että yhteisön tuottajien välinen kilpailu ei aiheuttanut todettua vakavaa vahinkoa. |
| --- | --- |

(90)

Eräät viejät väittivät, että lohen hinnan alentuminen yhteisön markkinoilla johtuu yhteisön tuotteen ylitarjonnasta. Tuonti lisääntyi kuitenkin 15 prosenttia vuonna 2003, kun taas yhteisön tuottajien myynti yhteisössä kasvoi vain 5,1 prosenttia. Lisäksi yhteisön markkinoita hallitsee tuonti eivätkä yhteisön tuottajat. Kaikkien osapuolten vuosien 2002 ja 2003 hintakehityksen tutkiminen osoittaa selvästi, että tuontituotteet myytiin jatkuvasti halvemmalla kuin yhteisön tuotteet ja että yhteisön tuottajien hinnat alenivat tuontihintoja seuraten. Yhteisön tuottajien välisen kilpailun vaikutus tasapainottaa itse itsensä. Yhden tuottajan voitto kompensoi toiselle tuottajalle aiheutuneet tappiot muiden seikkojen pysyessä muuttumattomina. Sen vuoksi päätellään, että yhteisön tuottajien välinen kilpailu ei aiheuttanut todettua vakavaa vahinkoa.

9.1.6   Kuolleisuuden lisääntymisen vaikutus tuotantokustannuksiin

| (91) | Yksi osapuoli väitti, että vuosina 2002 ja 2003 Irlannissa havaittu normaalia suurempi kuolleisuus sekä kyseisellä jaksolla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa sattuneet taudinpurkaukset olisivat saattaneet lisätä tuotantokustannuksia ja häiritä eräiden tuottajien tavanomaista tuotantosykliä. Nämä tapaukset koskivat kuitenkin vain muutamia viljelylaitoksia. Lisäksi yhteisön tuottajien tuotantokustannukset alenivat vuonna 2002 ja olivat lähellä nelivuotiskauden keskiarvoa vuonna 2003, kuten jäljempänä olevassa taulukossa esitetään. Sen vuoksi päätellään, että tavallista korkeampi kuolleisuus ei ollut syynä merkittäviin vahingollisiin vaikutuksiin. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset tuotantokustannukset (1 000 euroa/tonni) | 3,1 | 3,2 | 3,0 | 3,1 |

(91)

Yksi osapuoli väitti, että vuosina 2002 ja 2003 Irlannissa havaittu normaalia suurempi kuolleisuus sekä kyseisellä jaksolla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa sattuneet taudinpurkaukset olisivat saattaneet lisätä tuotantokustannuksia ja häiritä eräiden tuottajien tavanomaista tuotantosykliä. Nämä tapaukset koskivat kuitenkin vain muutamia viljelylaitoksia. Lisäksi yhteisön tuottajien tuotantokustannukset alenivat vuonna 2002 ja olivat lähellä nelivuotiskauden keskiarvoa vuonna 2003, kuten jäljempänä olevassa taulukossa esitetään. Sen vuoksi päätellään, että tavallista korkeampi kuolleisuus ei ollut syynä merkittäviin vahingollisiin vaikutuksiin.

2000

2001

2002

2003

Keskimääräiset tuotantokustannukset (1 000 euroa/tonni)

3,1

3,2

3,0

3,1

9.1.7   Korkeiden tuotantokustannusten yleiset vaikutukset

| (92) | Väitettiin, että Norjan tuotannonalan tuotantokustannukset ovat yhteisön tuottajia alhaisemmat ja että tämä on syy tuonnin lisääntymiseen ja vakavaan vahinkoon yhdessä sen kanssa, että yhteisön tuottajat eivät pystyneet alentamaan tuotantokustannuksia. Käytettävissä olevien tietojen mukaan Norjalla on hintaetu eräiden kustannusten osalta, mutta yhteisön tuottajilla on puolestaan hintaetu eräiden muiden kustannusten osalta. Kokonaisuudessaan voidaan todeta, että vaikka yhteisön tuottajille aiheutuu tällä hetkellä merkittäviä tappioita markkinoilla, sama pätee myös norjalaisiin tuottajiin. Kuten 8.2.12 kohdassa todetaan, yhteisön tuottajien tappiot olivat – 17,1 prosenttia vuonna 2003. Norjan hallituksen tietojen mukaan otantaan kuuluneiden 148 lohen- ja kirjolohenviljelylaitoksen tappiot olivat – 12,1 prosenttia vuonna 2003. Lisäksi norjalaisilla tuottajilla on suuret velat, jotka muodostavat suuren osan niiden kokonaiskustannuksista. Niiden kokonaisvelka (oma pääoma ja varaukset pois luettuina) oli 6,3 miljardia Norjan kruunua (noin 750 miljoonaa euroa), kun kokonaisliikevaihto oli 5,6 miljardia Norjan kruunua (9) (noin 670 miljoonaa euroa). Tämä on eräissä tapauksissa johtanut siihen, että norjalaiset tuottajat ovat tosiasiallisesti norjalaisten pankkien omistuksessa. Sen vuoksi päätellään, että vaikka pieniä eroja voi ollakin, yhteisön tuottajien ja vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräisten tuotantokustannusten mahdolliset erot eivät olleet aiheutuneen vakavan vahingon olennaisena syynä. |
| --- | --- |

(92)

Väitettiin, että Norjan tuotannonalan tuotantokustannukset ovat yhteisön tuottajia alhaisemmat ja että tämä on syy tuonnin lisääntymiseen ja vakavaan vahinkoon yhdessä sen kanssa, että yhteisön tuottajat eivät pystyneet alentamaan tuotantokustannuksia. Käytettävissä olevien tietojen mukaan Norjalla on hintaetu eräiden kustannusten osalta, mutta yhteisön tuottajilla on puolestaan hintaetu eräiden muiden kustannusten osalta. Kokonaisuudessaan voidaan todeta, että vaikka yhteisön tuottajille aiheutuu tällä hetkellä merkittäviä tappioita markkinoilla, sama pätee myös norjalaisiin tuottajiin. Kuten 8.2.12 kohdassa todetaan, yhteisön tuottajien tappiot olivat – 17,1 prosenttia vuonna 2003. Norjan hallituksen tietojen mukaan otantaan kuuluneiden 148 lohen- ja kirjolohenviljelylaitoksen tappiot olivat – 12,1 prosenttia vuonna 2003. Lisäksi norjalaisilla tuottajilla on suuret velat, jotka muodostavat suuren osan niiden kokonaiskustannuksista. Niiden kokonaisvelka (oma pääoma ja varaukset pois luettuina) oli 6,3 miljardia Norjan kruunua (noin 750 miljoonaa euroa), kun kokonaisliikevaihto oli 5,6 miljardia Norjan kruunua (9) (noin 670 miljoonaa euroa). Tämä on eräissä tapauksissa johtanut siihen, että norjalaiset tuottajat ovat tosiasiallisesti norjalaisten pankkien omistuksessa. Sen vuoksi päätellään, että vaikka pieniä eroja voi ollakin, yhteisön tuottajien ja vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräisten tuotantokustannusten mahdolliset erot eivät olleet aiheutuneen vakavan vahingon olennaisena syynä.

9.1.8   Skotlannin korkeammat kuljetuskustannukset

| (93) | Yksi osapuoli väitti, että Skotlannin syrjäisillä alueilla infrastruktuuri on heikompi ja että tämä lisäisi kustannuksia ja voisi aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuottajille. Tältä osin huomautetaan, että Norjan kalanviljely, joka on markkinajohtaja yhteisössä, tapahtuu usein syrjäisillä seuduilla, joissa liikenneinfrastruktuuri on suhteellisen heikko. |
| --- | --- |

(93)

Yksi osapuoli väitti, että Skotlannin syrjäisillä alueilla infrastruktuuri on heikompi ja että tämä lisäisi kustannuksia ja voisi aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuottajille. Tältä osin huomautetaan, että Norjan kalanviljely, joka on markkinajohtaja yhteisössä, tapahtuu usein syrjäisillä seuduilla, joissa liikenneinfrastruktuuri on suhteellisen heikko.

| (94) | Kuljetuskustannusten osuus viljellyn lohen tuotannon kokonaiskustannuksista ei ole suuri ja se riippuu tavaran alkuperästä sekä sen aiotusta määräpaikasta. Kokonaisuutena Norjasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Irlannista yhteisön markkinoille suuntautuvien kuljetusten kustannusten ei katsota poikkeavan toisistaan merkittävästi. Lisäksi vientiä harjoittavien tuottajien (jotka sijaitsevat Euroopan yhteisön ulkopuolella) kuljetuskustannukset ovat todennäköisesti yleensä korkeammat silloin, kun ne myyvät yhteisön markkinoille. Sen vuoksi Skotlannin korkeampien kuljetuskustannusten ei katsota vaikuttaneen yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(94)

Kuljetuskustannusten osuus viljellyn lohen tuotannon kokonaiskustannuksista ei ole suuri ja se riippuu tavaran alkuperästä sekä sen aiotusta määräpaikasta. Kokonaisuutena Norjasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Irlannista yhteisön markkinoille suuntautuvien kuljetusten kustannusten ei katsota poikkeavan toisistaan merkittävästi. Lisäksi vientiä harjoittavien tuottajien (jotka sijaitsevat Euroopan yhteisön ulkopuolella) kuljetuskustannukset ovat todennäköisesti yleensä korkeammat silloin, kun ne myyvät yhteisön markkinoille. Sen vuoksi Skotlannin korkeampien kuljetuskustannusten ei katsota vaikuttaneen yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon.

| (95) | Ei myöskään ole esitetty todisteita siitä, että kuljetuskustannukset olisivat nousseet Skotlannissa viime vuosina, ja sen vuoksi korkeammat kuljetuskustannukset eivät voi olla syynä yhteisön tuottajien kärsineiden tappioiden lisääntymiseen viime aikoina. |
| --- | --- |

(95)

Ei myöskään ole esitetty todisteita siitä, että kuljetuskustannukset olisivat nousseet Skotlannissa viime vuosina, ja sen vuoksi korkeammat kuljetuskustannukset eivät voi olla syynä yhteisön tuottajien kärsineiden tappioiden lisääntymiseen viime aikoina.

9.1.9   Muut tekijät

| (96) | Yhteisön tiukemman ympäristö- ja terveydensuojelulainsäädännön, kolmansien maiden tuontirajoitusten, lohta koskevien tieteellisten raporttien ja tiedotusvälineiden aiheen käsittelystä johtuneiden huonojen mielikuvien väitettiin osaltaan vaikuttaneen yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon. Väitteille ei kuitenkaan esitetty näyttöä eikä niitä valotettu tämän enempää. Näin ollen mainittuja tekijöitä ei voida pitää merkityksellisinä syinä yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vakavaan vahinkoon. Tutkimuksen lopullisessa vaiheessa ei havaittu muita vahinkoa aiheuttavia tekijöitä, jotka voisivat mahdollisesti olla merkittäviä. |
| --- | --- |

(96)

Yhteisön tiukemman ympäristö- ja terveydensuojelulainsäädännön, kolmansien maiden tuontirajoitusten, lohta koskevien tieteellisten raporttien ja tiedotusvälineiden aiheen käsittelystä johtuneiden huonojen mielikuvien väitettiin osaltaan vaikuttaneen yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon. Väitteille ei kuitenkaan esitetty näyttöä eikä niitä valotettu tämän enempää. Näin ollen mainittuja tekijöitä ei voida pitää merkityksellisinä syinä yhteisön tuottajille aiheutuneeseen vakavaan vahinkoon. Tutkimuksen lopullisessa vaiheessa ei havaittu muita vahinkoa aiheuttavia tekijöitä, jotka voisivat mahdollisesti olla merkittäviä.

9.2   Vahingollisten vaikutusten jakaminen

| (97) | Tuonnin kasvulla oli ainoastaan vähäinen kielteinen vaikutus yhteisön tuottajien myymiin määriin, vaikka niiden myynti ja markkinaosuus vähenivät hiukan vuonna 2003. Näyttää kuitenkin siltä, että tuonnin huomattavalla kasvulla oli tuhoisa vaikutus yhteisön tuottajien kannattavuuteen, sillä se aiheutti hintojen alenemisen. Koska tuonti hallitsee markkinoita (tuonnin markkinaosuus on noin 70–75 prosenttia), tuontihintojen aleneminen johti yhteisön tuottajien hintojen merkittävään alenemiseen. Tämä aiheutti suuria tappioita yhteisön tuottajille. Alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin lisäksi ei todettu muita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet myötävaikuttaa vahingon syntymiseen. |
| --- | --- |

(97)

Tuonnin kasvulla oli ainoastaan vähäinen kielteinen vaikutus yhteisön tuottajien myymiin määriin, vaikka niiden myynti ja markkinaosuus vähenivät hiukan vuonna 2003. Näyttää kuitenkin siltä, että tuonnin huomattavalla kasvulla oli tuhoisa vaikutus yhteisön tuottajien kannattavuuteen, sillä se aiheutti hintojen alenemisen. Koska tuonti hallitsee markkinoita (tuonnin markkinaosuus on noin 70–75 prosenttia), tuontihintojen aleneminen johti yhteisön tuottajien hintojen merkittävään alenemiseen. Tämä aiheutti suuria tappioita yhteisön tuottajille. Alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin lisäksi ei todettu muita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet myötävaikuttaa vahingon syntymiseen.

9.3   Päätelmä

| (98) | Koska muut tiedossa olevat tekijät eivät aiheuttaneet merkittäviä vahingollisia vaikutuksia, päätellään, että alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin lisääntymisen ja yhteisön tuottajille aiheutuneen vakavan vahingon välillä on aito ja huomattava yhteys. |
| --- | --- |

(98)

Koska muut tiedossa olevat tekijät eivät aiheuttaneet merkittäviä vahingollisia vaikutuksia, päätellään, että alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin lisääntymisen ja yhteisön tuottajille aiheutuneen vakavan vahingon välillä on aito ja huomattava yhteys.

10.   SUOJATOIMENPITEET

| (99) | Tutkimuksen päätelmien analyysi vahvistaa sen, että yhteisön tuottajille on aiheutunut vakavaa vahinkoa ja että sen korjaamiseksi ja lisävahingon estämiseksi tarvitaan lopullisia suojatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(99)

Tutkimuksen päätelmien analyysi vahvistaa sen, että yhteisön tuottajille on aiheutunut vakavaa vahinkoa ja että sen korjaamiseksi ja lisävahingon estämiseksi tarvitaan lopullisia suojatoimenpiteitä.

10.1   Lopullisten suojatoimenpiteiden muoto ja taso

| (100) | Viljellyn lohen tuotanto on yhteisössä riittämätöntä kysynnän tyydyttämiseksi ja sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että toteutettavat toimenpiteet eivät estä vientiä harjoittavien tuottajien pääsyä yhteisön markkinoille. Koska tärkein yhteisön tuottajille aiheutuneen vahingon syy on suuret tuontimäärät, jotka johtavat alhaisiin hintoihin sekä hintojen alenemiseen ja hinnankorotusten estymiseen, toteutettavien toimenpiteiden olisi oltava sellaiset, että ne korjaavat vakavan vahingon ja helpottavat mukautumista. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteillä pyritään hintojen väliaikaiseen vakauttamiseen, joka ei rajoita tarpeettomasti tarjontaa ja antaa yhteisön tuottajille aikaa mukautua halpatuonnin aiheuttamaan lisääntyneeseen kilpailuun tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(100)

Viljellyn lohen tuotanto on yhteisössä riittämätöntä kysynnän tyydyttämiseksi ja sen vuoksi on tarpeen varmistaa, että toteutettavat toimenpiteet eivät estä vientiä harjoittavien tuottajien pääsyä yhteisön markkinoille. Koska tärkein yhteisön tuottajille aiheutuneen vahingon syy on suuret tuontimäärät, jotka johtavat alhaisiin hintoihin sekä hintojen alenemiseen ja hinnankorotusten estymiseen, toteutettavien toimenpiteiden olisi oltava sellaiset, että ne korjaavat vakavan vahingon ja helpottavat mukautumista. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toimenpiteillä pyritään hintojen väliaikaiseen vakauttamiseen, joka ei rajoita tarpeettomasti tarjontaa ja antaa yhteisön tuottajille aikaa mukautua halpatuonnin aiheuttamaan lisääntyneeseen kilpailuun tulevaisuudessa.

| (101) | Väliaikaiset suojatoimenpiteet olivat yksinomaan tariffikiintiöitä. Myös väliaikaisten toimenpiteiden voimassaolon aikana yhteisöön tuotiin edelleen viljeltyä lohta hinnoilla, jotka olivat huomattavasti yhteisön tuottajien tuotantokustannuksia alemmat. Tämän vuoksi olisi toteutettava toimenpiteitä, joiden vaikutuksesta hinnat nousevat sellaiselle tasolle, jolla yhteisön tuottajat saavat edes katettua kaikki kustannuksensa. Näin pystyttäneen helpottamaan mukautumista varmistamalla, että yhteisön tuottajille ei enää nyt kyseessä olevien toimenpiteiden voimassaolon aikana aiheudu tappioita, jotka estäisivät niitä hankkimasta rahoitusta mukautumisen ja rakenneuudistusten edellyttämiin toimenpiteisiin. Tarkasteltiin, olisiko hintojen nostamiseksi otettava käyttöön tariffikiintiöt, joiden tullivapaa osuus olisi hyvin pieni. Vaikka tällaisella toimenpiteellä voitaisiin odottaa olevan vaikutuksia hintoihin, lähestymistapaa ei kuitenkaan pidetty soveltuvana, sillä viljellyn lohen kasvavia markkinoita ei pitäisi rajoittaa kohtuuttomasti. Tämän vuoksi olisi kaikessa yhteisöön tulevassa viljellyn lohen tuonnissa olisi otettava käyttöön hintatekijöitä. Yhteisön tuottajien keskimääräisten tuotantokustannusten on todettu vuonna 2003 olleen 3,10 euroa/kg. Yhteisön tuottajien tuotteiden hintalisä on kuitenkin yleensä jopa noin 10 prosenttia suurempi kuin tuontituotteen hintalisä. Tämän vuoksi päätellään, että tuoreen lohen tuonnin hintatasoksi olisi vahvistettava 2 850 euroa tonnilta. Tällöin yhteisön tuottajat voisivat hintatekijän alhaisuudesta huolimatta myydä niin, että ne kattaisivat suunnilleen kustannuksensa. On väitetty, että vähimmäishintoja koskevia sitoumuksia ei aiemmissa tapauksissa ollut noudatettu. Vaikka näin saattaa ollakin, nyt kyseessä oleviin toimenpiteisiin ei liity sitoumuksia, vaan niillä asetetaan tuontihinnoille taso, jota alemmilla hinnoilla myytäessä on maksettava tullia, jonka kiertäminen on tullipetos. Eräät osapuolet kannattivat paljoustullia tai arvotullia tuonnin vähimmäishintojen asettamisen sijaan. Tällaisen tullin käyttöönotto veisi kuitenkin rahaa markkinoilta, mistä syystä katsotaan, että vähimmäishinnan asettaminen tuonnille on keskipitkällä aikavälillä parempi ratkaisu. Kaikesta huolimatta pidetään aiheellisena mukautumisen helpottamiseksi ottaa käyttöön paljoustulli siirtymäkauden ajaksi jäljempänä kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

(101)

Väliaikaiset suojatoimenpiteet olivat yksinomaan tariffikiintiöitä. Myös väliaikaisten toimenpiteiden voimassaolon aikana yhteisöön tuotiin edelleen viljeltyä lohta hinnoilla, jotka olivat huomattavasti yhteisön tuottajien tuotantokustannuksia alemmat. Tämän vuoksi olisi toteutettava toimenpiteitä, joiden vaikutuksesta hinnat nousevat sellaiselle tasolle, jolla yhteisön tuottajat saavat edes katettua kaikki kustannuksensa. Näin pystyttäneen helpottamaan mukautumista varmistamalla, että yhteisön tuottajille ei enää nyt kyseessä olevien toimenpiteiden voimassaolon aikana aiheudu tappioita, jotka estäisivät niitä hankkimasta rahoitusta mukautumisen ja rakenneuudistusten edellyttämiin toimenpiteisiin. Tarkasteltiin, olisiko hintojen nostamiseksi otettava käyttöön tariffikiintiöt, joiden tullivapaa osuus olisi hyvin pieni. Vaikka tällaisella toimenpiteellä voitaisiin odottaa olevan vaikutuksia hintoihin, lähestymistapaa ei kuitenkaan pidetty soveltuvana, sillä viljellyn lohen kasvavia markkinoita ei pitäisi rajoittaa kohtuuttomasti. Tämän vuoksi olisi kaikessa yhteisöön tulevassa viljellyn lohen tuonnissa olisi otettava käyttöön hintatekijöitä. Yhteisön tuottajien keskimääräisten tuotantokustannusten on todettu vuonna 2003 olleen 3,10 euroa/kg. Yhteisön tuottajien tuotteiden hintalisä on kuitenkin yleensä jopa noin 10 prosenttia suurempi kuin tuontituotteen hintalisä. Tämän vuoksi päätellään, että tuoreen lohen tuonnin hintatasoksi olisi vahvistettava 2 850 euroa tonnilta. Tällöin yhteisön tuottajat voisivat hintatekijän alhaisuudesta huolimatta myydä niin, että ne kattaisivat suunnilleen kustannuksensa. On väitetty, että vähimmäishintoja koskevia sitoumuksia ei aiemmissa tapauksissa ollut noudatettu. Vaikka näin saattaa ollakin, nyt kyseessä oleviin toimenpiteisiin ei liity sitoumuksia, vaan niillä asetetaan tuontihinnoille taso, jota alemmilla hinnoilla myytäessä on maksettava tullia, jonka kiertäminen on tullipetos. Eräät osapuolet kannattivat paljoustullia tai arvotullia tuonnin vähimmäishintojen asettamisen sijaan. Tällaisen tullin käyttöönotto veisi kuitenkin rahaa markkinoilta, mistä syystä katsotaan, että vähimmäishinnan asettaminen tuonnille on keskipitkällä aikavälillä parempi ratkaisu. Kaikesta huolimatta pidetään aiheellisena mukautumisen helpottamiseksi ottaa käyttöön paljoustulli siirtymäkauden ajaksi jäljempänä kuvatulla tavalla.

| (102) | On väitetty, että koska jäädytetyn lohen hinnat ovat tuoreen lohen hintoja alhaisemmat tuotantokustannusten rakenteen pienen eron vuoksi, saman tuontihinnan soveltaminen johtaisi jäädytetyn lohen sulkemiseen pois yhteisön markkinoilta. Tällä perusteella väitetään, että erilaisten kustannustekijöiden vuoksi jäädytetylle lohelle olisi vahvistettava alhaisempi tuontihinta ja että kaikkien hintatekijöiden olisi oltava alhaisemmat jäädytetylle kuin tuoreelle lohelle. Koska markkinoilla näyttää olevan noin 4 prosentin hinnanero, katsotaan aiheelliseksi vahvistaa jäädytetylle lohelle tätä eroa kuvastava alhaisempi tuontihinta. Jäädytetyn viljellyn lohen tuontihinnan tason olisi siis oltava 2 736 euroa. |
| --- | --- |

(102)

On väitetty, että koska jäädytetyn lohen hinnat ovat tuoreen lohen hintoja alhaisemmat tuotantokustannusten rakenteen pienen eron vuoksi, saman tuontihinnan soveltaminen johtaisi jäädytetyn lohen sulkemiseen pois yhteisön markkinoilta. Tällä perusteella väitetään, että erilaisten kustannustekijöiden vuoksi jäädytetylle lohelle olisi vahvistettava alhaisempi tuontihinta ja että kaikkien hintatekijöiden olisi oltava alhaisemmat jäädytetylle kuin tuoreelle lohelle. Koska markkinoilla näyttää olevan noin 4 prosentin hinnanero, katsotaan aiheelliseksi vahvistaa jäädytetylle lohelle tätä eroa kuvastava alhaisempi tuontihinta. Jäädytetyn viljellyn lohen tuontihinnan tason olisi siis oltava 2 736 euroa.

| (103) | Eräs osapuoli väitti, että kaksi eri hintatasoa tekisi järjestelmästä monimutkaisen viranomaisten kannalta ja että petosten mahdollisuus saapumispaikalla lisääntyisi, mutta näille väitteille ei ole esitetty käytännön perusteita; tullipetoksistahan voidaan määrätä seuraamuksia. Toisaalta väitettiin, että viljeltyyn loheen olisi sovellettava erilaisia hintajärjestelmiä sen mukaan, mikä sen lopullinen käyttötarkoitus on (onko se tarkoitettu jalostettavaksi vai vähittäismyyntiin). Tätä olisi huomattavasti vaikeampi valvoa, joten tällaista järjestelmää ei käytännön syistä pidetty näissä olosuhteissa toteuttamiskelpoisena. |
| --- | --- |

(103)

Eräs osapuoli väitti, että kaksi eri hintatasoa tekisi järjestelmästä monimutkaisen viranomaisten kannalta ja että petosten mahdollisuus saapumispaikalla lisääntyisi, mutta näille väitteille ei ole esitetty käytännön perusteita; tullipetoksistahan voidaan määrätä seuraamuksia. Toisaalta väitettiin, että viljeltyyn loheen olisi sovellettava erilaisia hintajärjestelmiä sen mukaan, mikä sen lopullinen käyttötarkoitus on (onko se tarkoitettu jalostettavaksi vai vähittäismyyntiin). Tätä olisi huomattavasti vaikeampi valvoa, joten tällaista järjestelmää ei käytännön syistä pidetty näissä olosuhteissa toteuttamiskelpoisena.

| (104) | Koska markkinahinnat ovat tällä hetkellä alhaisemmat ja jotta voitaisiin ehkäistä erityisesti jalostusteollisuudelle aiheutuvia markkinahäiriöitä, hintatekijä olisi otettava käyttöön asteittain tietyn siirtymäajan kuluessa. Näin markkinat voivat sopeutua vahvistettavaan tuontihintaan asteittain. Tältä osin väitetiin toisaalta, että siirtymäajan olisi oltava pitkä, jotta jalostajat voisivat sopeutua hintojen nousuun asteittain, ja toisaalta, että sen olisi oltava lyhyt, koska yhteisön tuottajien tilanne on vaikea. Siirtymäajan olisi kestettävä lopullisten suojatoimenpiteiden voimaantulopäivästä 15 päivään huhtikuuta 2005, ja tänä aikana olisi sovellettava vähimmäistuontihintaa, joka on 2 700 euroa tonnilta tuoretta lohta ja 2 592 euroa tonnilta jäädytettyä lohta. |
| --- | --- |

(104)

Koska markkinahinnat ovat tällä hetkellä alhaisemmat ja jotta voitaisiin ehkäistä erityisesti jalostusteollisuudelle aiheutuvia markkinahäiriöitä, hintatekijä olisi otettava käyttöön asteittain tietyn siirtymäajan kuluessa. Näin markkinat voivat sopeutua vahvistettavaan tuontihintaan asteittain. Tältä osin väitetiin toisaalta, että siirtymäajan olisi oltava pitkä, jotta jalostajat voisivat sopeutua hintojen nousuun asteittain, ja toisaalta, että sen olisi oltava lyhyt, koska yhteisön tuottajien tilanne on vaikea. Siirtymäajan olisi kestettävä lopullisten suojatoimenpiteiden voimaantulopäivästä 15 päivään huhtikuuta 2005, ja tänä aikana olisi sovellettava vähimmäistuontihintaa, joka on 2 700 euroa tonnilta tuoretta lohta ja 2 592 euroa tonnilta jäädytettyä lohta.

| (105) | Hintatekijän olisi lopullisessa vaiheessa oltava muuttuva tulli. Jos tuonnin hinta on CIF yhteisön rajalla -tasolla vähintään vahvistetun tuontihinnan suuruinen, tullia ei kanneta. Jos tuonnin hinnat ovat alhaisemmat, tosiasiallisen hinnan ja vahvistetun tuontihinnan ero on maksettava. Tätä vähimmäishintatekijää olisi sovellettava aina sekä jäljempänä vahvistetussa tariffikiintiössä että tariffikiintiön täytyttyä. |
| --- | --- |

(105)

Hintatekijän olisi lopullisessa vaiheessa oltava muuttuva tulli. Jos tuonnin hinta on CIF yhteisön rajalla -tasolla vähintään vahvistetun tuontihinnan suuruinen, tullia ei kanneta. Jos tuonnin hinnat ovat alhaisemmat, tosiasiallisen hinnan ja vahvistetun tuontihinnan ero on maksettava. Tätä vähimmäishintatekijää olisi sovellettava aina sekä jäljempänä vahvistetussa tariffikiintiössä että tariffikiintiön täytyttyä.

| (106) | Sen varmistamiseksi, että tuojat noudattavat hintatekijää, katsotaan, että tuojien olisi tietyssä määräajassa toimitettava kansallisille tulliviranomaisille tyydyttävä näyttö viljellystä lohesta tosiasiallisesti maksetuista tonnikohtaisista tuontihinnoista. Sen varmistamiseksi, että kaikki tuojat noudattavat velvollisuuttaan toimittaa tyydyttävä näyttö tietyssä määräajassa, niiden olisi annettava kansallisille tulliviranomaisille asianmukainen vakuus viljellyn lohen tuonnin yhteydessä. Ottaen huomioon tuoreeseen ja jäädytettyyn viljeltyyn loheen sovellettavan ehdotetun hintatekijän tason sekä siirtymävaiheessa että lopullisessa vaiheessa pidetään asianmukaisena vakuutena 290 euroa tuodulta tonnilta (kokonaisina kaloina ilmaistuna, WFE) (ryhmä 1 – 320 euroa tonnilta, ryhmä 2 – 450 euroa tonnilta). Eräiden väitteiden mukaan tällainen vakuuden taso on liian kallis ja raskas tuojille. Alemmalla vakuudella ei kuitenkaan voitaisi saavuttaa haluttua tarkoitusta, kun otetaan huomioon nykyisten markkinahintojen ja vahvistettavan tuontihintatason ero. Ottaen huomioon toimitettavien tietojen luonne sekä hallinnon sujuvuusnäkökohdat katsotaan, että asianmukainen määräaika tyydyttävän näytön toimittamiselle on yksi vuosi asianomaisen tulli-ilmoituksen hyväksymispäivämäärästä. Vakuus olisi vapautettava, kun tuoja esittää tyydyttävän näytön asetetussa määräajassa. Jos tuoja ei toimita tyydyttävää näyttöä määräajassa, vakuus olisi kannettava lopullisesti tuontitullina. |
| --- | --- |

(106)

Sen varmistamiseksi, että tuojat noudattavat hintatekijää, katsotaan, että tuojien olisi tietyssä määräajassa toimitettava kansallisille tulliviranomaisille tyydyttävä näyttö viljellystä lohesta tosiasiallisesti maksetuista tonnikohtaisista tuontihinnoista. Sen varmistamiseksi, että kaikki tuojat noudattavat velvollisuuttaan toimittaa tyydyttävä näyttö tietyssä määräajassa, niiden olisi annettava kansallisille tulliviranomaisille asianmukainen vakuus viljellyn lohen tuonnin yhteydessä. Ottaen huomioon tuoreeseen ja jäädytettyyn viljeltyyn loheen sovellettavan ehdotetun hintatekijän tason sekä siirtymävaiheessa että lopullisessa vaiheessa pidetään asianmukaisena vakuutena 290 euroa tuodulta tonnilta (kokonaisina kaloina ilmaistuna, WFE) (ryhmä 1 – 320 euroa tonnilta, ryhmä 2 – 450 euroa tonnilta). Eräiden väitteiden mukaan tällainen vakuuden taso on liian kallis ja raskas tuojille. Alemmalla vakuudella ei kuitenkaan voitaisi saavuttaa haluttua tarkoitusta, kun otetaan huomioon nykyisten markkinahintojen ja vahvistettavan tuontihintatason ero. Ottaen huomioon toimitettavien tietojen luonne sekä hallinnon sujuvuusnäkökohdat katsotaan, että asianmukainen määräaika tyydyttävän näytön toimittamiselle on yksi vuosi asianomaisen tulli-ilmoituksen hyväksymispäivämäärästä. Vakuus olisi vapautettava, kun tuoja esittää tyydyttävän näytön asetetussa määräajassa. Jos tuoja ei toimita tyydyttävää näyttöä määräajassa, vakuus olisi kannettava lopullisesti tuontitullina.

| (107) | Sen varmistamiseksi, että yhteisön tuottajat voivat tuonnin perinteisen tason ylittävän määrän osalta toimia kohtuullisella kannattavuustasolla kuitenkin niin, että yhteisön markkinat säilyvät avoimina ja että tarjonta kattaa kysynnän, pidetään aiheellisena lisäksi vahvistaa tariffikiintiöt, jotka kuvastavat tuonnin perinteistä tasoa. Näiden kiintiöiden ylityttyä tuonnissa kannettaisiin lisätullia. Viljeltyä lohta voidaan siis tuoda perinteiset määrät vahvistettua hintatekijää noudattaen ilman lisätullin maksamista ja rajattomasti maksamalla lisätulli. |
| --- | --- |

(107)

Sen varmistamiseksi, että yhteisön tuottajat voivat tuonnin perinteisen tason ylittävän määrän osalta toimia kohtuullisella kannattavuustasolla kuitenkin niin, että yhteisön markkinat säilyvät avoimina ja että tarjonta kattaa kysynnän, pidetään aiheellisena lisäksi vahvistaa tariffikiintiöt, jotka kuvastavat tuonnin perinteistä tasoa. Näiden kiintiöiden ylityttyä tuonnissa kannettaisiin lisätullia. Viljeltyä lohta voidaan siis tuoda perinteiset määrät vahvistettua hintatekijää noudattaen ilman lisätullin maksamista ja rajattomasti maksamalla lisätulli.

| (108) | Perinteisten kauppavirtojen säilyttämiseksi ja sen varmistamiseksi, että myös pienemmille toimijoille säilyy pääsy yhteisön markkinoille, tariffikiintiö olisi jaettava niiden maiden/alueiden kesken, joille tarkasteltavana olevan tuotteen vienti aiheuttaa huomattavaa etua, ja osa kiintiöstä olisi varattava muille maille. Norjan, Chilen ja Färsaarten, joille koituu tällaista huomattavaa etua ja joiden osuus tuonnista on huomattava, kuulemisen jälkeen katsottiin aiheelliseksi vahvistaa kullekin maalle erillinen tariffikiintiö. Tariffikiintiö olisi periaatteessa jaettava sen perusteella, mikä oli kunkin maan osuus tuonnin kokonaismäärästä kolmivuotiskaudella 2001–2003. Huomattakoon kuitenkin, että Chilestä tulevan tuonnin määrä väheni vuoden 2003 toisella puoliskolla rajavalvonnan teknisten syiden vuoksi huomattavasti (alle 3 prosenttiin yhteisön tuonnista) eli noin puoleen yhteisöön tavallisesti suuntautuvasta tuonnista. Tästä syystä Chilestä vuonna 2003 tullut tuonti ei ollut edustavaa, ja siihen sovellettavan kiintiön olisi perustuttava tiedoille vuosien 2001 ja 2002 keskimääräisestä tuonnista ja vuotta 2003 koskeville oikaistuille tiedoille (joiden perustana ovat vuoden 2002 tiedot sekä tuonnin keskimääräinen kasvu vuonna 2003 Chileä lukuun ottamatta), jotta perinteiset kauppavirrat eivät vääristyisi. Tarpeettoman hallinnollisen taakan estämiseksi tariffikiintiöissä olisi noudatettava ensin tullutta palvellaan ensin -periaatetta. |
| --- | --- |

(108)

Perinteisten kauppavirtojen säilyttämiseksi ja sen varmistamiseksi, että myös pienemmille toimijoille säilyy pääsy yhteisön markkinoille, tariffikiintiö olisi jaettava niiden maiden/alueiden kesken, joille tarkasteltavana olevan tuotteen vienti aiheuttaa huomattavaa etua, ja osa kiintiöstä olisi varattava muille maille. Norjan, Chilen ja Färsaarten, joille koituu tällaista huomattavaa etua ja joiden osuus tuonnista on huomattava, kuulemisen jälkeen katsottiin aiheelliseksi vahvistaa kullekin maalle erillinen tariffikiintiö. Tariffikiintiö olisi periaatteessa jaettava sen perusteella, mikä oli kunkin maan osuus tuonnin kokonaismäärästä kolmivuotiskaudella 2001–2003. Huomattakoon kuitenkin, että Chilestä tulevan tuonnin määrä väheni vuoden 2003 toisella puoliskolla rajavalvonnan teknisten syiden vuoksi huomattavasti (alle 3 prosenttiin yhteisön tuonnista) eli noin puoleen yhteisöön tavallisesti suuntautuvasta tuonnista. Tästä syystä Chilestä vuonna 2003 tullut tuonti ei ollut edustavaa, ja siihen sovellettavan kiintiön olisi perustuttava tiedoille vuosien 2001 ja 2002 keskimääräisestä tuonnista ja vuotta 2003 koskeville oikaistuille tiedoille (joiden perustana ovat vuoden 2002 tiedot sekä tuonnin keskimääräinen kasvu vuonna 2003 Chileä lukuun ottamatta), jotta perinteiset kauppavirrat eivät vääristyisi. Tarpeettoman hallinnollisen taakan estämiseksi tariffikiintiöissä olisi noudatettava ensin tullutta palvellaan ensin -periaatetta.

| (109) | Näyttää siltä, että viljellyn lohen kulutus olisi kasvanut yhteisössä tavanomaisissa olosuhteissa vuosittain noin 4–5 prosenttia ottaen huomioon uusissa jäsenvaltioissa havaitun kasvun. Vuoden 2004 ensimmäistä puoliskoa koskevien tietojen perusteella näyttää kuitenkin siltä, että yhteisön lohimarkkinat kasvavat edelleen, ja vaikka uusien jäsenvaltioiden markkinat ovatkin pienet verrattuna 15 jäsenvaltion EU:n markkinoihin, on näyttöä siitä, että uusien jäsenvaltioiden markkinoiden vuotuinen kasvu (joka oli noin 30 prosenttia) on laajentumisen vuoksi lisääntynyt ja on nyt huomattavasti korkeampi (noin 50 prosenttia). Tämän kasvun huomioon ottamiseksi tariffikiintiöitä (jotka perustuvat vuosien 2001–2003 keskimääräiseen tuontiin) olisi korotettava 10 prosenttia. Koska lohimarkkinat ovat kausiluonteiset ja toisella vuosipuoliskolla tuonti ja myynti ovat vilkkaampia kuin ensimmäisellä, tariffikiintiöt olisi mukautettava kausikohtaisesti. Kiintiöt on laskettu kokonaisina kaloina ilmaistuna (WFE), ja tosiasiallisesti tuotujen fileiden muuntosuhde on 1:0,65 ja muiden kuin fileiden 1:0,9. Jos toimenpiteiden soveltamisaikana ilmenee, että muiden kuin fileiden muuntosuhde (1:0,9) ei enää ole asianmukainen, kun otetaan huomioon tuodun viljellyn lohen esittämismuoto (tällä hetkellä sitä tuodaan pääasiassa perattuna päineen), toimenpiteitä voidaan tarkastella uudelleen. |
| --- | --- |

(109)

Näyttää siltä, että viljellyn lohen kulutus olisi kasvanut yhteisössä tavanomaisissa olosuhteissa vuosittain noin 4–5 prosenttia ottaen huomioon uusissa jäsenvaltioissa havaitun kasvun. Vuoden 2004 ensimmäistä puoliskoa koskevien tietojen perusteella näyttää kuitenkin siltä, että yhteisön lohimarkkinat kasvavat edelleen, ja vaikka uusien jäsenvaltioiden markkinat ovatkin pienet verrattuna 15 jäsenvaltion EU:n markkinoihin, on näyttöä siitä, että uusien jäsenvaltioiden markkinoiden vuotuinen kasvu (joka oli noin 30 prosenttia) on laajentumisen vuoksi lisääntynyt ja on nyt huomattavasti korkeampi (noin 50 prosenttia). Tämän kasvun huomioon ottamiseksi tariffikiintiöitä (jotka perustuvat vuosien 2001–2003 keskimääräiseen tuontiin) olisi korotettava 10 prosenttia. Koska lohimarkkinat ovat kausiluonteiset ja toisella vuosipuoliskolla tuonti ja myynti ovat vilkkaampia kuin ensimmäisellä, tariffikiintiöt olisi mukautettava kausikohtaisesti. Kiintiöt on laskettu kokonaisina kaloina ilmaistuna (WFE), ja tosiasiallisesti tuotujen fileiden muuntosuhde on 1:0,65 ja muiden kuin fileiden 1:0,9. Jos toimenpiteiden soveltamisaikana ilmenee, että muiden kuin fileiden muuntosuhde (1:0,9) ei enää ole asianmukainen, kun otetaan huomioon tuodun viljellyn lohen esittämismuoto (tällä hetkellä sitä tuodaan pääasiassa perattuna päineen), toimenpiteitä voidaan tarkastella uudelleen.

| (110) | Lisätulli olisi vahvistettava sellaiselle tasolle, että se helpottaa yhteisön tuottajien tilannetta asianmukaisella tavalla, mutta se ei saisi samalla muodostaa tarpeettoman raskasta taakkaa tuojille ja käyttäjille. Arvotullia pidetään soveltumattomana, koska se kannustaisi alhaisempiin tuontihintoihin ilman tullia ja sen reaaliarvo nousisi, jos hinnat nousisivat. Sen vuoksi olisi vahvistettava kiinteä tulli. |
| --- | --- |

(110)

Lisätulli olisi vahvistettava sellaiselle tasolle, että se helpottaa yhteisön tuottajien tilannetta asianmukaisella tavalla, mutta se ei saisi samalla muodostaa tarpeettoman raskasta taakkaa tuojille ja käyttäjille. Arvotullia pidetään soveltumattomana, koska se kannustaisi alhaisempiin tuontihintoihin ilman tullia ja sen reaaliarvo nousisi, jos hinnat nousisivat. Sen vuoksi olisi vahvistettava kiinteä tulli.

| (111) | Edellä kuvattua vähimmäishintatekijää sovelletaan pysyvästi, jotta yhteisön tuottajat voivat myydä edes kustannukset kattavilla hinnoilla. Kuten edellä myös mainitaan, vähimmäishintatekijä on alhaisempi kuin yhteisön tuottajien tuotantokustannukset, mutta koska nämä ovat voineet aiemmin myydä tuotteitaan noin 10 prosentin hintalisällä, on odotettavissa, että näin on myös vastaisuudessa ja että ne näin ollen saavat tuotantokustannuksensa katettua myynnillä. Jos perinteiset määrät ylittyvät, minkä vuoksi on maksettava lisätullia, katsotaan aiheelliseksi yhteisön toimielinten hinnan alittavuuteen perinteisesti soveltavaman lähestymistavan mukaisesti, että lisätullin olisi perustuttava yhteisön tuottajien vahinkoa aiheuttamattoman tavoitehinnan ja vähimmäishintatekijän tason eroon. Tämä ero osoittaa, kuinka paljon alempi tuontituotteen hinta on siihen hintaan verrattuna, jonka yhteisön tuottajat voisivat olettaa saavansa tilanteessa, jossa vahinkoa ei ole aiheutunut, tuontituotteen ja yhteisön tuotteen hinnanerot huomioon ottaen, ja sitä pidetään kohtuullisena perustana tullin vahvistamiselle. Tämä ero laskettiin yhteisön tuotteen tonnikohtaisen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan painotetun keskiarvon sekä yhteisön tuotteen tuotantokustannusten perusteella, ja tähän lisättiin 14 prosentin voitto liikevaihdosta. Tämä vastaa aiemmissa loheen liittyneissä kaupan suojatoimenpiteitä koskevissa tapauksissa vahvistettua voiton tasoa ja kuvastaa tuotannonalan sääolosuhteisiin, biologisiin tekijöihin ja kalojen karkaamiseen liittyviä riskejä. Tätä vahinkoa aiheuttamatonta hintaa verrattiin vähimmäishintatekijään. Näiden kahden hinnan välisen eron perusteella alkuvaiheessa maksettava tulli on 330 euroa tonnilta (kokonaisina kaloina ilmaistuna), jolloin edellä mainittuja muuntosuhteita soveltaen tulliksi saadaan 366 euroa/tonni muulle kuin fileille ja 508 euroa/tonni fileille. |
| --- | --- |

(111)

Edellä kuvattua vähimmäishintatekijää sovelletaan pysyvästi, jotta yhteisön tuottajat voivat myydä edes kustannukset kattavilla hinnoilla. Kuten edellä myös mainitaan, vähimmäishintatekijä on alhaisempi kuin yhteisön tuottajien tuotantokustannukset, mutta koska nämä ovat voineet aiemmin myydä tuotteitaan noin 10 prosentin hintalisällä, on odotettavissa, että näin on myös vastaisuudessa ja että ne näin ollen saavat tuotantokustannuksensa katettua myynnillä. Jos perinteiset määrät ylittyvät, minkä vuoksi on maksettava lisätullia, katsotaan aiheelliseksi yhteisön toimielinten hinnan alittavuuteen perinteisesti soveltavaman lähestymistavan mukaisesti, että lisätullin olisi perustuttava yhteisön tuottajien vahinkoa aiheuttamattoman tavoitehinnan ja vähimmäishintatekijän tason eroon. Tämä ero osoittaa, kuinka paljon alempi tuontituotteen hinta on siihen hintaan verrattuna, jonka yhteisön tuottajat voisivat olettaa saavansa tilanteessa, jossa vahinkoa ei ole aiheutunut, tuontituotteen ja yhteisön tuotteen hinnanerot huomioon ottaen, ja sitä pidetään kohtuullisena perustana tullin vahvistamiselle. Tämä ero laskettiin yhteisön tuotteen tonnikohtaisen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan painotetun keskiarvon sekä yhteisön tuotteen tuotantokustannusten perusteella, ja tähän lisättiin 14 prosentin voitto liikevaihdosta. Tämä vastaa aiemmissa loheen liittyneissä kaupan suojatoimenpiteitä koskevissa tapauksissa vahvistettua voiton tasoa ja kuvastaa tuotannonalan sääolosuhteisiin, biologisiin tekijöihin ja kalojen karkaamiseen liittyviä riskejä. Tätä vahinkoa aiheuttamatonta hintaa verrattiin vähimmäishintatekijään. Näiden kahden hinnan välisen eron perusteella alkuvaiheessa maksettava tulli on 330 euroa tonnilta (kokonaisina kaloina ilmaistuna), jolloin edellä mainittuja muuntosuhteita soveltaen tulliksi saadaan 366 euroa/tonni muulle kuin fileille ja 508 euroa/tonni fileille.

| (112) | Olisi säädettävä, että komission on tarkasteltava toimenpiteitä uudelleen, jos olosuhteet muuttuvat. Jotta näiden suojatoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen mahdollisesti tapahtuva markkinoiden kehitys voidaan asianmukaisesti ottaa huomioon, markkinoita ja hintakehitystä olisi seurattava. Jos näin saaduista tai muista tiedoista käy ilmi, että lopullinen tuontihintataso, joka on tapauksen mukaan 2 850 tai 2 736 euroa, ei ole asianmukainen, voidaan käynnistää varhaisessa vaiheessa tehtävä tarkastelu, jonka perusteella lopullista tuontihintatasoa voidaan muuttaa ennen sen voimaantuloa. Komission olisi tavattava asianomaiset osapuolet säännöllisesti kuuden kuukauden välein tai niiden perustellun näytön nojalla esittämästä pyynnöstä. |
| --- | --- |

(112)

Olisi säädettävä, että komission on tarkasteltava toimenpiteitä uudelleen, jos olosuhteet muuttuvat. Jotta näiden suojatoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen mahdollisesti tapahtuva markkinoiden kehitys voidaan asianmukaisesti ottaa huomioon, markkinoita ja hintakehitystä olisi seurattava. Jos näin saaduista tai muista tiedoista käy ilmi, että lopullinen tuontihintataso, joka on tapauksen mukaan 2 850 tai 2 736 euroa, ei ole asianmukainen, voidaan käynnistää varhaisessa vaiheessa tehtävä tarkastelu, jonka perusteella lopullista tuontihintatasoa voidaan muuttaa ennen sen voimaantuloa. Komission olisi tavattava asianomaiset osapuolet säännöllisesti kuuden kuukauden välein tai niiden perustellun näytön nojalla esittämästä pyynnöstä.

| (113) | Yhteisön lainsäädännön ja yhteisön kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti lopullisia suojatoimenpiteitä ei saisi soveltaa kehitysmaasta peräisin olevaan tuotteeseen, mikäli sen osuus asianomaisen tuotteen yhteisöön suuntautuvasta tuonnista on enintään 3 prosenttia. Tältä osin asetuksessa (EY) 1447/2004 otettiin erityisesti huomioon Chilen kehitysmaa-asema niin, että Chilestä tulevaan tuontiin ei sovellettu väliaikaisia toimenpiteitä, koska vuoden 2003 toisella puoliskolla Chilestä tuleva tuonti jäi alle 3 prosentin rajan. Kyseisen asetuksen mukaisesti kyseistä tuontia valvottiin tarkasti, jotta voitiin varmistua, oliko todettu laskusuuntaus kestävä. Lisätutkimusten perusteella on kuitenkin ilmeistä, että Chilestä tuleva tuonti on nyt palannut entiselle tasolleen noin 6 prosenttiin yhteisön tuonnista ja että tuonnin väheneminen vuoden 2003 toisella puoliskolla oli vain väliaikaista. Tämän vuoksi ja ottaen huomioon sen, että Chilestä peräisin oleva kokonaistuonti ylitti vuonna 2003 mainitun 3 prosentin rajan, lopullisia suojatoimenpiteitä olisi sovellettava myös Chilestä tulevaan tuontiin. Kehitysmaat, joihin lopullisia toimenpiteitä ei sovelleta, mainitaan liitteessä 2. |
| --- | --- |

(113)

Yhteisön lainsäädännön ja yhteisön kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti lopullisia suojatoimenpiteitä ei saisi soveltaa kehitysmaasta peräisin olevaan tuotteeseen, mikäli sen osuus asianomaisen tuotteen yhteisöön suuntautuvasta tuonnista on enintään 3 prosenttia. Tältä osin asetuksessa (EY) 1447/2004 otettiin erityisesti huomioon Chilen kehitysmaa-asema niin, että Chilestä tulevaan tuontiin ei sovellettu väliaikaisia toimenpiteitä, koska vuoden 2003 toisella puoliskolla Chilestä tuleva tuonti jäi alle 3 prosentin rajan. Kyseisen asetuksen mukaisesti kyseistä tuontia valvottiin tarkasti, jotta voitiin varmistua, oliko todettu laskusuuntaus kestävä. Lisätutkimusten perusteella on kuitenkin ilmeistä, että Chilestä tuleva tuonti on nyt palannut entiselle tasolleen noin 6 prosenttiin yhteisön tuonnista ja että tuonnin väheneminen vuoden 2003 toisella puoliskolla oli vain väliaikaista. Tämän vuoksi ja ottaen huomioon sen, että Chilestä peräisin oleva kokonaistuonti ylitti vuonna 2003 mainitun 3 prosentin rajan, lopullisia suojatoimenpiteitä olisi sovellettava myös Chilestä tulevaan tuontiin. Kehitysmaat, joihin lopullisia toimenpiteitä ei sovelleta, mainitaan liitteessä 2.

10.2   Kesto

| (114) | Lopullisten toimenpiteiden keston olisi oltava enintään neljä vuotta, johon sisällytetään väliaikaisten toimenpiteiden kesto. Toimenpiteiden olisi tultava voimaan 6 päivänä helmikuuta 2005 ja niiden olisi oltava voimassa 13 päivään elokuuta 2008. |
| --- | --- |

(114)

Lopullisten toimenpiteiden keston olisi oltava enintään neljä vuotta, johon sisällytetään väliaikaisten toimenpiteiden kesto. Toimenpiteiden olisi tultava voimaan 6 päivänä helmikuuta 2005 ja niiden olisi oltava voimassa 13 päivään elokuuta 2008.

10.3   Toimenpiteiden lieventäminen

| (115) | Mukautumisen edistämiseksi toimenpiteitä olisi lievennettävä säännöllisesti niiden käyttöönoton jälkeen, millä varmistettaisiin, että yhteisön tuottajia kannustetaan asteittain toteuttamaan tarvittavat rakenneuudistukset ja mukautukset. Toimenpiteiden lieventäminen olisi aloitettava yhden vuoden kuluttua väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta ja sitä olisi jatkettava tämän jälkeen vuosittain. |
| --- | --- |

(115)

Mukautumisen edistämiseksi toimenpiteitä olisi lievennettävä säännöllisesti niiden käyttöönoton jälkeen, millä varmistettaisiin, että yhteisön tuottajia kannustetaan asteittain toteuttamaan tarvittavat rakenneuudistukset ja mukautukset. Toimenpiteiden lieventäminen olisi aloitettava yhden vuoden kuluttua väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta ja sitä olisi jatkettava tämän jälkeen vuosittain.

| (116) | Toimenpiteiden lieventämisellä olisi pyrittävä siihen, että viljellyn lohen tuonnin, jossa noudatetaan hintatekijää mutta ei makseta lisätullia, määrät voivat kasvaa, jolloin yhteisön tuottajiin toimenpiteiden soveltamisen aikana kohdistuva kilpailupaine kasvaa. Jotta tuontiin voitaisiin myös tariffikiintiön ylittävältä osalta asteittain soveltaa alhaisempaa tullia, kyseistä lisätullia olisi asteittain alennettava. Toimenpiteiden lieventämisessä on otettava huomioon myös markkinoiden kasvuodotukset. Lieventäminen olisi sen vuoksi toteutettava suurentamalla tariffikiintiötä ja alentamalla tariffikiintiön ylittävältä osalta maksettavaa lisätullia. Katsotaan, että tariffikiintiötä olisi kullakin kerralla suurennettava 10 prosenttia ja lisätullia alennettava 5 prosenttia, mutta asiaa voidaan perustelluista syistä tarkastella uudelleen. |
| --- | --- |

(116)

Toimenpiteiden lieventämisellä olisi pyrittävä siihen, että viljellyn lohen tuonnin, jossa noudatetaan hintatekijää mutta ei makseta lisätullia, määrät voivat kasvaa, jolloin yhteisön tuottajiin toimenpiteiden soveltamisen aikana kohdistuva kilpailupaine kasvaa. Jotta tuontiin voitaisiin myös tariffikiintiön ylittävältä osalta asteittain soveltaa alhaisempaa tullia, kyseistä lisätullia olisi asteittain alennettava. Toimenpiteiden lieventämisessä on otettava huomioon myös markkinoiden kasvuodotukset. Lieventäminen olisi sen vuoksi toteutettava suurentamalla tariffikiintiötä ja alentamalla tariffikiintiön ylittävältä osalta maksettavaa lisätullia. Katsotaan, että tariffikiintiötä olisi kullakin kerralla suurennettava 10 prosenttia ja lisätullia alennettava 5 prosenttia, mutta asiaa voidaan perustelluista syistä tarkastella uudelleen.

10.4   Rakenneuudistukset

| (117) | Lopullisten suojatoimenpiteiden tarkoituksena on tarjota yhteisön tuottajille rajoitettu aika, jonka kuluessa ne voivat toteuttaa rakenneuudistuksia kilpaillakseen paremmin tuonnin kanssa. Tältä osin viitataan komission asetuksen (EY) N:o 3285/94 20 artiklan 2 kohtaan, jonka mukaan toimenpiteiden voimassaoloa ei saa pidentää, ellei ole todisteita siitä, että yhteisön tuottajat ovat mukautumassa tilanteeseen. |
| --- | --- |

(117)

Lopullisten suojatoimenpiteiden tarkoituksena on tarjota yhteisön tuottajille rajoitettu aika, jonka kuluessa ne voivat toteuttaa rakenneuudistuksia kilpaillakseen paremmin tuonnin kanssa. Tältä osin viitataan komission asetuksen (EY) N:o 3285/94 20 artiklan 2 kohtaan, jonka mukaan toimenpiteiden voimassaoloa ei saa pidentää, ellei ole todisteita siitä, että yhteisön tuottajat ovat mukautumassa tilanteeseen.

| (118) | Yhteisön tuottajat toteuttavat jo parhaillaan rakenneuudistuksia, koska alalle on aiheutunut suuria tappioita, joiden vuoksi eräät toimijat ovat lopettaneet toimintansa alalla; eräät toimijat taas ovat joutuneet lopettamaan toimintansa konkurssien tai pesänhoitajien valvontaan joutumisen vuoksi. Viime aikoina on toisaalta pystytty merkittävästi parantamaan tuottavuutta ja tehokkuutta. Jotta tuotannonala voisi kehittyä mahdollisimman kilpailukykyiseksi nyt ja tulevaisuudessa, sen olisi kuitenkin saatava aikaa, jossa se voisi toteuttaa järjestelmällisiä rakenneuudistuksia. |
| --- | --- |

(118)

Yhteisön tuottajat toteuttavat jo parhaillaan rakenneuudistuksia, koska alalle on aiheutunut suuria tappioita, joiden vuoksi eräät toimijat ovat lopettaneet toimintansa alalla; eräät toimijat taas ovat joutuneet lopettamaan toimintansa konkurssien tai pesänhoitajien valvontaan joutumisen vuoksi. Viime aikoina on toisaalta pystytty merkittävästi parantamaan tuottavuutta ja tehokkuutta. Jotta tuotannonala voisi kehittyä mahdollisimman kilpailukykyiseksi nyt ja tulevaisuudessa, sen olisi kuitenkin saatava aikaa, jossa se voisi toteuttaa järjestelmällisiä rakenneuudistuksia.

| (119) | Asianomaisten kansallisten viranomaisten kyseisen tuotannonalan kanssa laatiman rakenneuudistusstrategian keskeisiä näkökohtia ovat seuraavat: 1) kalanviljelylaitoksille on laadittava optimointisuunnitelmia niiden sijainnin muuttamiseksi tai laitosten yhdistämiseksi ja niiden koon kasvattamiseksi seuraavien kahden-kolmen vuoden aikana, millä pyritään lisäämään tehokkuutta ja alentamaan kustannuksia; 2) lajivalikoimaa on laajennettava; turskan ja ruijanpallaksen viljely onkin lisääntymässä, viljelylaitosten varastoja lisätään valkolihaisilla kalalajeilla ja simpukoiden kasvatus yleistyy (nykyisen taloudellisen tilanteen vuoksi näitä muutoksia haittaa kuitenkin rahoituksen puute); 3) on kehitettävä edistyneempiä ympäristön kantokyvyn mittareita, jotta voidaan paremmin arvioida, millaisia kalanviljelylaitosten biomassan enimmäismääriä voidaan sallia säilyttäen kuitenkin terve meriekosysteemi; näin voidaan helpottaa siirtymistä suurempiin viljelylaitoksiin ja saavuttaa mittakaavaetuja 4) kalanviljelylaitosten kesannointitoimien yhteensovittamista on edelleen lisättävä toisiinsa yhteydessä olevilla vesialueilla koordinoiden kalatäiden torjuntatoimia ja siten suojellaan paremmin lohiviljelmiä kalatäin leviämiseltä ja taudeilta sekä parannetaan smoltin selviämisastetta kustannusten alentamiseksi; 5) Irlannin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Norjan tuottajajärjestöjen välille on luotava koordinointitoimia, jotta tulevaisuudessa voitaisiin välttää vakavia ylituotanto-ongelmia. |
| --- | --- |

(119)

Asianomaisten kansallisten viranomaisten kyseisen tuotannonalan kanssa laatiman rakenneuudistusstrategian keskeisiä näkökohtia ovat seuraavat: 1) kalanviljelylaitoksille on laadittava optimointisuunnitelmia niiden sijainnin muuttamiseksi tai laitosten yhdistämiseksi ja niiden koon kasvattamiseksi seuraavien kahden-kolmen vuoden aikana, millä pyritään lisäämään tehokkuutta ja alentamaan kustannuksia; 2) lajivalikoimaa on laajennettava; turskan ja ruijanpallaksen viljely onkin lisääntymässä, viljelylaitosten varastoja lisätään valkolihaisilla kalalajeilla ja simpukoiden kasvatus yleistyy (nykyisen taloudellisen tilanteen vuoksi näitä muutoksia haittaa kuitenkin rahoituksen puute); 3) on kehitettävä edistyneempiä ympäristön kantokyvyn mittareita, jotta voidaan paremmin arvioida, millaisia kalanviljelylaitosten biomassan enimmäismääriä voidaan sallia säilyttäen kuitenkin terve meriekosysteemi; näin voidaan helpottaa siirtymistä suurempiin viljelylaitoksiin ja saavuttaa mittakaavaetuja 4) kalanviljelylaitosten kesannointitoimien yhteensovittamista on edelleen lisättävä toisiinsa yhteydessä olevilla vesialueilla koordinoiden kalatäiden torjuntatoimia ja siten suojellaan paremmin lohiviljelmiä kalatäin leviämiseltä ja taudeilta sekä parannetaan smoltin selviämisastetta kustannusten alentamiseksi; 5) Irlannin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Norjan tuottajajärjestöjen välille on luotava koordinointitoimia, jotta tulevaisuudessa voitaisiin välttää vakavia ylituotanto-ongelmia.

| (120) | Strategian täytäntöönpanossa on jo edistytty jonkin verran erityisesti kesannointitoimien yhteensovittamisesssa ja kalatäiden torjunnan koordinoinnissa, ja nyt kyseessä olevien toimenpiteiden voimassaoloaikana odotetaan tapahtuvan merkittävää lisäedistystä. Jos mukautustoimissa ei edistytä riittävästi toimenpiteiden voimassaoloaikana, komissio voi katsoa, että kyseessä on tämän asetuksen 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu olosuhteiden muutos, jonka vuoksi on tarkasteltava, tarvitaanko toimenpiteitä edelleen. |
| --- | --- |

(120)

Strategian täytäntöönpanossa on jo edistytty jonkin verran erityisesti kesannointitoimien yhteensovittamisesssa ja kalatäiden torjunnan koordinoinnissa, ja nyt kyseessä olevien toimenpiteiden voimassaoloaikana odotetaan tapahtuvan merkittävää lisäedistystä. Jos mukautustoimissa ei edistytä riittävästi toimenpiteiden voimassaoloaikana, komissio voi katsoa, että kyseessä on tämän asetuksen 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu olosuhteiden muutos, jonka vuoksi on tarkasteltava, tarvitaanko toimenpiteitä edelleen.

11.   YHTEISÖN ETU

11.1   Alustavat huomautukset

| (121) | Ennakoimattomien tapahtumien, tuonnin lisääntymisen, vakavan vahingon, syy-yhteyden ja kriittisten olosuhteiden lisäksi on tutkittu sitä, onko olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että lopullisten toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi yhteisön edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten lopullisten toimenpiteiden vaikutus kaikkiin menettelyssä mukana oleviin osapuoliin sekä tällaisten toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöön ottamatta jättämisen todennäköiset seuraukset otettiin huomioon käytettävissä olevan näytön perusteella sen jälkeen, kun yhteisön tuottajiin, muihin viljeltyä lohta yhteisössä tuottaviin tahoihin sekä tuojiin ja jalostajiin oli otettu yhteyttä. |
| --- | --- |

(121)

Ennakoimattomien tapahtumien, tuonnin lisääntymisen, vakavan vahingon, syy-yhteyden ja kriittisten olosuhteiden lisäksi on tutkittu sitä, onko olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että lopullisten toimenpiteiden käyttöönotto ei olisi yhteisön edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten lopullisten toimenpiteiden vaikutus kaikkiin menettelyssä mukana oleviin osapuoliin sekä tällaisten toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöön ottamatta jättämisen todennäköiset seuraukset otettiin huomioon käytettävissä olevan näytön perusteella sen jälkeen, kun yhteisön tuottajiin, muihin viljeltyä lohta yhteisössä tuottaviin tahoihin sekä tuojiin ja jalostajiin oli otettu yhteyttä.

11.2   Yhteisön tuottajien etu

| (122) | Yhteisön tuottajien kokonaisliikevaihto on 500 miljoonaa euroa vuodessa, ja lisäksi tuotannonala työllistää suoraan noin 1 450 henkilöä ja tämän lisäksi sen arvioidaan työllistävän välillisesti noin 8 000 henkilöä jalostus- ja muilla aloilla. Kyseessä on kasvava tuotannonala, jonka tuotanto on kaksinkertaistunut vuosina 1995–2001. Yhteisön tuottajien tuotanto on yhä tehokkaampaa, ja tuotteen markkinat kasvavat sekä yhteisössä että sen ulkopuolella. Ne ovat elinkelpoisia ja kilpailukykyisiä tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja niiden tuottavuus paranee koko ajan. |
| --- | --- |

(122)

Yhteisön tuottajien kokonaisliikevaihto on 500 miljoonaa euroa vuodessa, ja lisäksi tuotannonala työllistää suoraan noin 1 450 henkilöä ja tämän lisäksi sen arvioidaan työllistävän välillisesti noin 8 000 henkilöä jalostus- ja muilla aloilla. Kyseessä on kasvava tuotannonala, jonka tuotanto on kaksinkertaistunut vuosina 1995–2001. Yhteisön tuottajien tuotanto on yhä tehokkaampaa, ja tuotteen markkinat kasvavat sekä yhteisössä että sen ulkopuolella. Ne ovat elinkelpoisia ja kilpailukykyisiä tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja niiden tuottavuus paranee koko ajan.

| (123) | Yhteisön tuottajien asema on selvästikin uhattuna, ellei alhaisin hinnoin tapahtuvaa tuonnin tasoa korjata. Tästä ovat osoituksena toistuvasti saatavat tiedot konkurssiuhkista. Ehdotettuja toimenpiteitä sovelletaan kaikkeen tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin lukuun ottamatta tuontia kehitysmaista, joiden vienti Euroopan yhteisöön on enintään 3 prosenttia yhteisön kokonaistuonnista. Näin ollen toimenpiteitä sovellettaisiin yli 95 prosenttiin tuonnista. Vaikka väitettiin, että hintatekijää voi olla vaikea soveltaa, kun otetaan huomoon aiemmat kokemukset viljeltyyn loheen liittyvistä hintasitoumuksista, on todettava, että hintatekijä ei perustu sitoumuksiin, vaan kansallisten tulliviranomaisten kantamaan muuttuvaan tulliin. Sen vuoksi voidaan arvioida, että toimenpiteet olisivat tehokkaat ja mahdollistaisivat yhteisön tuottajien hintojen nousun oikeudenmukaiselle tasolle. |
| --- | --- |

(123)

Yhteisön tuottajien asema on selvästikin uhattuna, ellei alhaisin hinnoin tapahtuvaa tuonnin tasoa korjata. Tästä ovat osoituksena toistuvasti saatavat tiedot konkurssiuhkista. Ehdotettuja toimenpiteitä sovelletaan kaikkeen tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin lukuun ottamatta tuontia kehitysmaista, joiden vienti Euroopan yhteisöön on enintään 3 prosenttia yhteisön kokonaistuonnista. Näin ollen toimenpiteitä sovellettaisiin yli 95 prosenttiin tuonnista. Vaikka väitettiin, että hintatekijää voi olla vaikea soveltaa, kun otetaan huomoon aiemmat kokemukset viljeltyyn loheen liittyvistä hintasitoumuksista, on todettava, että hintatekijä ei perustu sitoumuksiin, vaan kansallisten tulliviranomaisten kantamaan muuttuvaan tulliin. Sen vuoksi voidaan arvioida, että toimenpiteet olisivat tehokkaat ja mahdollistaisivat yhteisön tuottajien hintojen nousun oikeudenmukaiselle tasolle.

11.3   Riippuvaisten tuotannonalojen etu

| (124) | Lohen viljelyä harjoitetaan enimmäkseen syrjäisillä seuduilla, kuten Länsi- ja Pohjois-Skotlannin rannikkoalueilla ja Irlannin länsirannikolla. Työllisyysmahdollisuudet ovat siellä rajalliset ja lohen viljelyn synnyttämä taloudellinen toiminta on tärkeä osa paikallista taloutta. Ilman lohen viljelyä useat paikallisista pienyrityksistä, jotka toimittavat tavaroita ja palveluita yhteisön tuottajille ja niiden työntekijöille, eivät olisi enää elinkelpoisia. Sen vuoksi on riippuvaisten tuotannonalojen edun mukaista, että tehokkaat lopulliset toimenpiteet toteutetaan. |
| --- | --- |

(124)

Lohen viljelyä harjoitetaan enimmäkseen syrjäisillä seuduilla, kuten Länsi- ja Pohjois-Skotlannin rannikkoalueilla ja Irlannin länsirannikolla. Työllisyysmahdollisuudet ovat siellä rajalliset ja lohen viljelyn synnyttämä taloudellinen toiminta on tärkeä osa paikallista taloutta. Ilman lohen viljelyä useat paikallisista pienyrityksistä, jotka toimittavat tavaroita ja palveluita yhteisön tuottajille ja niiden työntekijöille, eivät olisi enää elinkelpoisia. Sen vuoksi on riippuvaisten tuotannonalojen edun mukaista, että tehokkaat lopulliset toimenpiteet toteutetaan.

11.4   Smoltin ja rehun tuottajien edut

| (125) | Vaikka yksi osapuoli väitti toisin, on selvästikin tärkeää suurimmille toimittajille, jotka toimittavat tavaroita ja palveluita yhteisön tuottajille (kuten smoltin ja rehun tuottajille), että niiden tuotteille on vahva ja ennustettava kysyntä ja että niiden tuotteista maksetaan hinta, joka takaa kohtuullisen voiton. |
| --- | --- |

(125)

Vaikka yksi osapuoli väitti toisin, on selvästikin tärkeää suurimmille toimittajille, jotka toimittavat tavaroita ja palveluita yhteisön tuottajille (kuten smoltin ja rehun tuottajille), että niiden tuotteille on vahva ja ennustettava kysyntä ja että niiden tuotteista maksetaan hinta, joka takaa kohtuullisen voiton.

11.5   Yhteisön käyttäjien, jalostajien ja tuojien etu

| (126) | Sen arvioimiseksi, miten toimenpiteiden toteuttaminen tai toteuttamatta jättäminen vaikuttaisi tuojiin, jalostajiin ja käyttäjiin, kyselylomakkeet lähetettiin tarkasteltavana olevan tuotteen tiedossa oleville tuojille, jalostajille ja käyttäjille yhteisön markkinoilla. Tuojat/jalostajat/käyttäjät ovat tavallisesti yksi ja sama toimija, joista useat ovat itse asiassa etuyhteydessä yhteisön ulkopuolisiin, erityisesti norjalaisiin, vientiä harjoittaviin tuottajiin. Vastaukset saatiin kuudelta tuojalta/jalostajalta/käyttäjältä ja yhdeltä jalostajien järjestöltä. Lisäksi useat jalostajien järjestöt esittivät huomautuksia komissiolle, ja eräisiin jalostajiin ja niiden järjestöihin otettiin yhteyttä. |
| --- | --- |

(126)

Sen arvioimiseksi, miten toimenpiteiden toteuttaminen tai toteuttamatta jättäminen vaikuttaisi tuojiin, jalostajiin ja käyttäjiin, kyselylomakkeet lähetettiin tarkasteltavana olevan tuotteen tiedossa oleville tuojille, jalostajille ja käyttäjille yhteisön markkinoilla. Tuojat/jalostajat/käyttäjät ovat tavallisesti yksi ja sama toimija, joista useat ovat itse asiassa etuyhteydessä yhteisön ulkopuolisiin, erityisesti norjalaisiin, vientiä harjoittaviin tuottajiin. Vastaukset saatiin kuudelta tuojalta/jalostajalta/käyttäjältä ja yhdeltä jalostajien järjestöltä. Lisäksi useat jalostajien järjestöt esittivät huomautuksia komissiolle, ja eräisiin jalostajiin ja niiden järjestöihin otettiin yhteyttä.

| (127) | Jotkut väittivät, että toimenpiteitä ei olisi toteutettava, koska viljellyn lohen hinnat alenivat ainoastaan lyhytaikaisesti ja väliaikaisesti kaksi-kolme kuukautta toukokuussa 2003 tapahtuneen Norjan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden lakkauttamisen jälkeen ja hinnat palasivat tämän jälkeen normaalitasolle. Jalostajat painottivat, että hintojen nousu lisäisi niiden kustannusperusteita, vähentäisi niiden myyntiä ja kannattavuutta sekä saattaisi johtaa työpaikkojen menetyksiin ja jopa uudelleensijoittamiseen, ja lisäksi ne huomauttivat, että työllisyys on kalanjalostusalalla huomattavasti korkeampi kuin kalanviljelyalalla ja että se eräissä tapauksissa tarjoaa töitä alueilla, joilla on alhainen työllisyys. |
| --- | --- |

(127)

Jotkut väittivät, että toimenpiteitä ei olisi toteutettava, koska viljellyn lohen hinnat alenivat ainoastaan lyhytaikaisesti ja väliaikaisesti kaksi-kolme kuukautta toukokuussa 2003 tapahtuneen Norjan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden lakkauttamisen jälkeen ja hinnat palasivat tämän jälkeen normaalitasolle. Jalostajat painottivat, että hintojen nousu lisäisi niiden kustannusperusteita, vähentäisi niiden myyntiä ja kannattavuutta sekä saattaisi johtaa työpaikkojen menetyksiin ja jopa uudelleensijoittamiseen, ja lisäksi ne huomauttivat, että työllisyys on kalanjalostusalalla huomattavasti korkeampi kuin kalanviljelyalalla ja että se eräissä tapauksissa tarjoaa töitä alueilla, joilla on alhainen työllisyys.

| (128) | On kuitenkin selvää, että hinnat eivät ole palautuneet entiselle tasolleen vuoden 2004 ensimmäisellä puoliskolla. Tuontihinnat nousivat vuoden 2003 neljännen neljänneksen ja vuoden 2004 ensimmäisen neljänneksen alun välillä, mutta laskivat sitten tasaisesti vuoden 2004 ensimmäisen neljänneksen lopun ja vuoden 2004 toisen neljänneksen välillä, ja yhteisön tuottajien hintojen kehitys noudatti samoja suuntauksia. Yhteisön tuottajien hinnat ovat edelleen huomattavasti alhaisemmat kuin vahinkoa aiheuttamaton hinta. Viimeaikaisten tietojen mukaan hinnat ovat edelleen alenemassa. |
| --- | --- |

(128)

On kuitenkin selvää, että hinnat eivät ole palautuneet entiselle tasolleen vuoden 2004 ensimmäisellä puoliskolla. Tuontihinnat nousivat vuoden 2003 neljännen neljänneksen ja vuoden 2004 ensimmäisen neljänneksen alun välillä, mutta laskivat sitten tasaisesti vuoden 2004 ensimmäisen neljänneksen lopun ja vuoden 2004 toisen neljänneksen välillä, ja yhteisön tuottajien hintojen kehitys noudatti samoja suuntauksia. Yhteisön tuottajien hinnat ovat edelleen huomattavasti alhaisemmat kuin vahinkoa aiheuttamaton hinta. Viimeaikaisten tietojen mukaan hinnat ovat edelleen alenemassa.

| (129) | Suurimmat jalostajille aiheutuvat kustannukset ovat raaka-aine- ja työvoimakustannukset, ja raaka-aineiden hintojen nouseminen lisäisi todellakin jalostajien kustannuksia. Jalostajien toimittamien tietojen mukaan niiden raaka-ainekustannukset kuitenkin alenivat 10 prosenttia vuosina 2002 ja 2003, kun vuosina 2000–2002 ne olivat alentuneet jo 18 prosenttia. Vuonna 2003 kustannukset olivat 26 prosenttia alhaisemmat kuin vuonna 2000. Jalostajien toimittamien tietojen mukaan niiden myyntihinnat pysyivät jokseenkin muuttumattomina vuosina 2002 ja 2003. Kaikkien jalostajien, jotka toimittivat tietoja lohenjalostustoimintansa kannattavuudesta, kyseinen toiminta on kannattavaa, ja niiden katsotaan voivan kattaa raaka-ainekustannusten lievä nousu ilman työpaikkojen menetystä tai uudelleensijoittamista. On selvää, että viljellyn lohen hinnat eivät voi pysyä nykyisellä tasollaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Jalostusalalla on sen vuoksi joka tapauksessa keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä edessään raaka-ainekustannusten nousu. |
| --- | --- |

(129)

Suurimmat jalostajille aiheutuvat kustannukset ovat raaka-aine- ja työvoimakustannukset, ja raaka-aineiden hintojen nouseminen lisäisi todellakin jalostajien kustannuksia. Jalostajien toimittamien tietojen mukaan niiden raaka-ainekustannukset kuitenkin alenivat 10 prosenttia vuosina 2002 ja 2003, kun vuosina 2000–2002 ne olivat alentuneet jo 18 prosenttia. Vuonna 2003 kustannukset olivat 26 prosenttia alhaisemmat kuin vuonna 2000. Jalostajien toimittamien tietojen mukaan niiden myyntihinnat pysyivät jokseenkin muuttumattomina vuosina 2002 ja 2003. Kaikkien jalostajien, jotka toimittivat tietoja lohenjalostustoimintansa kannattavuudesta, kyseinen toiminta on kannattavaa, ja niiden katsotaan voivan kattaa raaka-ainekustannusten lievä nousu ilman työpaikkojen menetystä tai uudelleensijoittamista. On selvää, että viljellyn lohen hinnat eivät voi pysyä nykyisellä tasollaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Jalostusalalla on sen vuoksi joka tapauksessa keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä edessään raaka-ainekustannusten nousu.

| (130) | Työllisyydestä todettakoon, että kalanjalostusalalla työskentelee yhteisössä noin 100 000 henkeä, vaikkakin vain pieni osa näistä viljellyn lohen jalostuksessa. Ei esitetty näyttöä siitä, että mahdolliset toimenpiteet johtaisivat työllisyyden tason heikkenemiseen yhteisössä. |
| --- | --- |

(130)

Työllisyydestä todettakoon, että kalanjalostusalalla työskentelee yhteisössä noin 100 000 henkeä, vaikkakin vain pieni osa näistä viljellyn lohen jalostuksessa. Ei esitetty näyttöä siitä, että mahdolliset toimenpiteet johtaisivat työllisyyden tason heikkenemiseen yhteisössä.

| (131) | Jalostajat korostivat myös, että Euroopan tärkeimpien markkinoiden kauppiaiden ja kuluttajien saatavilla on oltava jatkuvasti hyvälaatuisia tuotteita alhaiseen hintaan. Ne ovat huolissaan keinottelun mahdollisuudesta heti sen jälkeen, kun tariffikiintiö otetaan käyttöön, ja ne väittivät, että niiden on ehkä lopetettava tuotantonsa tariffikiintiön täyttyessä. Lopuksi ne totesivat, että jos toimenpiteet toteutetaan, niiden olisi oltava sellaiset, että tarjonnan riittävyys säilyy ja vakaa hintataso saavutetaan markkinoilla, jotta jalostajien kustannukset voidaan ennakoida paremmin. Vaikka jotkut jalostajat vastustivat jyrkästi kaikenlaisia toimenpiteitä, toiset totesivat, että jos toimenpiteitä on toteutettava, ne suosivat tariffikiintiöjärjestelmää, kun taas eräät muut jalostajat pitivät lupajärjestelmää parempana. |
| --- | --- |

(131)

Jalostajat korostivat myös, että Euroopan tärkeimpien markkinoiden kauppiaiden ja kuluttajien saatavilla on oltava jatkuvasti hyvälaatuisia tuotteita alhaiseen hintaan. Ne ovat huolissaan keinottelun mahdollisuudesta heti sen jälkeen, kun tariffikiintiö otetaan käyttöön, ja ne väittivät, että niiden on ehkä lopetettava tuotantonsa tariffikiintiön täyttyessä. Lopuksi ne totesivat, että jos toimenpiteet toteutetaan, niiden olisi oltava sellaiset, että tarjonnan riittävyys säilyy ja vakaa hintataso saavutetaan markkinoilla, jotta jalostajien kustannukset voidaan ennakoida paremmin. Vaikka jotkut jalostajat vastustivat jyrkästi kaikenlaisia toimenpiteitä, toiset totesivat, että jos toimenpiteitä on toteutettava, ne suosivat tariffikiintiöjärjestelmää, kun taas eräät muut jalostajat pitivät lupajärjestelmää parempana.

| (132) | Olisi huomattava, että toimenpiteisiin sisältyy hintatekijä, jossa otetaan huomioon yhteisön tuottajien kustannusten kattaminen, ja tariffikiintiöitä, joiden määrä lasketaan yhteisöön (myös kymmeneen uuteen jäsenvaltioon) vuosina 2001–2003 suuntautuneen tuonnin keskiarvosta 10 prosentilla lisättynä, ja tämän määrän ylittävältä osalta kannetaan lisätullia. Sen vuoksi koko yhteisön jalostusalalle lienee jatkossakin tarjolla riittävästi raaka-aineita. Vaikka eräät osapuolet väittivät, että toimenpiteistä aiheutuisi yhteisön tuottajille huomattavia hallinnollisia rasitteita, väitettä ei perusteltu, ja onkin todettava, että toimenpiteistä aiheutuu mahdollisimman vähän hallinnollisia rasitteita, kunhan niitä sovelletaan tehokkaasti. |
| --- | --- |

(132)

Olisi huomattava, että toimenpiteisiin sisältyy hintatekijä, jossa otetaan huomioon yhteisön tuottajien kustannusten kattaminen, ja tariffikiintiöitä, joiden määrä lasketaan yhteisöön (myös kymmeneen uuteen jäsenvaltioon) vuosina 2001–2003 suuntautuneen tuonnin keskiarvosta 10 prosentilla lisättynä, ja tämän määrän ylittävältä osalta kannetaan lisätullia. Sen vuoksi koko yhteisön jalostusalalle lienee jatkossakin tarjolla riittävästi raaka-aineita. Vaikka eräät osapuolet väittivät, että toimenpiteistä aiheutuisi yhteisön tuottajille huomattavia hallinnollisia rasitteita, väitettä ei perusteltu, ja onkin todettava, että toimenpiteistä aiheutuu mahdollisimman vähän hallinnollisia rasitteita, kunhan niitä sovelletaan tehokkaasti.

| (133) | Näin ollen katsotaan, että jalostajille/käyttäjille ja tuojille mahdollisesti aiheutuvat kielteiset vaikutukset eivät ole suurempia kuin yhteisön tuottajille lopullisista toimenpiteistä odotettavissa olevat hyödyt ja että käyttöön otettavat toimenpiteet ovat mahdollisimman vähäisiä, mutta kuitenkin sellaiset, mitä tarvitaan aiheutuneen vakavan vahingon korjaamiseksi ja sen estämiseksi, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenisi entisestään. |
| --- | --- |

(133)

Näin ollen katsotaan, että jalostajille/käyttäjille ja tuojille mahdollisesti aiheutuvat kielteiset vaikutukset eivät ole suurempia kuin yhteisön tuottajille lopullisista toimenpiteistä odotettavissa olevat hyödyt ja että käyttöön otettavat toimenpiteet ovat mahdollisimman vähäisiä, mutta kuitenkin sellaiset, mitä tarvitaan aiheutuneen vakavan vahingon korjaamiseksi ja sen estämiseksi, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenisi entisestään.

11.6   Yhteisön kuluttajien etu

| (134) | Koska tarkasteltavana oleva tuote on kulutustavara, komissio ilmoitti eri kuluttajajärjestöille tutkimuksen vireillepanosta. Yksi osapuoli vastasi, että lohen terveellisyys on laajasti tunnustettu seikka ja että hinnan keinotekoinen korottaminen vaikeuttaisi kuluttajan mahdollisuuksia tehdä hyviä ravitsemukseen liittyviä valintoja ja heikentäisi viljellyn lohen tuojien, jalostajien ja jälleenmyyjien taloudellista tilaa. Toinen osapuoli väitti, että toimenpiteet saattavat estää niitä tuomasta ja myymästä jäädytettyä viljeltyä lohta. Huolta kannettiin myös siitä, että hintojen nousu tekisi viljellystä lohesta liian kalliin ja tukahduttaisi markkinoiden kasvua niissä jäsenvaltioissa, joiden bruttokansantuote (BKT) on keskimääräistä alempi. |
| --- | --- |

(134)

Koska tarkasteltavana oleva tuote on kulutustavara, komissio ilmoitti eri kuluttajajärjestöille tutkimuksen vireillepanosta. Yksi osapuoli vastasi, että lohen terveellisyys on laajasti tunnustettu seikka ja että hinnan keinotekoinen korottaminen vaikeuttaisi kuluttajan mahdollisuuksia tehdä hyviä ravitsemukseen liittyviä valintoja ja heikentäisi viljellyn lohen tuojien, jalostajien ja jälleenmyyjien taloudellista tilaa. Toinen osapuoli väitti, että toimenpiteet saattavat estää niitä tuomasta ja myymästä jäädytettyä viljeltyä lohta. Huolta kannettiin myös siitä, että hintojen nousu tekisi viljellystä lohesta liian kalliin ja tukahduttaisi markkinoiden kasvua niissä jäsenvaltioissa, joiden bruttokansantuote (BKT) on keskimääräistä alempi.

| (135) | Kuten edellä todetaan, nykyistä markkinahintaa pidetään kuitenkin niin alhaisena, että se on kestämätön keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja talouden toimijoilla on edelleen saatavissa rajoittamattomat määrät tuontituotteita, joihin sovelletaan hintatekijää ja tariffikiintiön ylityttyä lisätullia. Koska tilalta lähtevän kokonaisen kalan hinnan ja jalostettujen lohituotteiden vähittäishinnan väliset marginaalit ovat suuret, toimenpiteillä ei myöskään uskota olevan merkittävää vaikutusta vähimmäishintoihin, ja sen vuoksi kuluttajiin kohdistuvaa vaikutusta pidetään vähäisenä. Komissio seuraa kuitenkin edelleen tarkkaan toimenpiteiden vaikutuksia hintojen korkeuteen ja markkinoiden kasvuun jäsenvaltioissa, joiden BKT on keskimääräistä alempi, |
| --- | --- |

(135)

Kuten edellä todetaan, nykyistä markkinahintaa pidetään kuitenkin niin alhaisena, että se on kestämätön keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, ja talouden toimijoilla on edelleen saatavissa rajoittamattomat määrät tuontituotteita, joihin sovelletaan hintatekijää ja tariffikiintiön ylityttyä lisätullia. Koska tilalta lähtevän kokonaisen kalan hinnan ja jalostettujen lohituotteiden vähittäishinnan väliset marginaalit ovat suuret, toimenpiteillä ei myöskään uskota olevan merkittävää vaikutusta vähimmäishintoihin, ja sen vuoksi kuluttajiin kohdistuvaa vaikutusta pidetään vähäisenä. Komissio seuraa kuitenkin edelleen tarkkaan toimenpiteiden vaikutuksia hintojen korkeuteen ja markkinoiden kasvuun jäsenvaltioissa, joiden BKT on keskimääräistä alempi,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tariffikiintiöjärjestelmä ja lisätullit

1.   Perustetaan 6 päivän helmikuuta 2005 ja 13 päivän elokuuta 2008 väliseksi ajaksi tariffikiintiöjärjestelmä, joka koskee yhteisöön tuotavaa viljeltyä (muuta kuin luonnonvaraista) tuoretta, jäähdytettyä tai jäädytettyä lohta, joka voi olla leikattu fileiksi ja joka luokitellaan CN-koodeihin ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13, jäljempänä ’viljelty lohi’. Tariffikiintiöiden määrät ja maat, joihin kiintiötä sovelletaan, esitetään liitteessä 1. Kiintiöt on laskettu kokonaisina kaloina ilmaistuna (WFE), ja tosiasiallisesti tuotujen muiden kuin fileiden muuntosuhde on 1:0,9 (ryhmä 1) ja fileiden 1:0,65 (ryhmä 2).

2.   Luonnonvaraiseen loheen ei sovelleta eikä sille myönnetä tariffikiintiöitä. Tässä asetuksessa luonnonvaraisella lohella tarkoitetaan lohta, jonka osalta vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan tulli-ilmoituksen vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset katsovat, että asianomaisten osapuolten toimittamien asiaa koskevien asiakirjojen perusteella lohi on pyydetty merellä, kun kyseessä on merilohi tai Tyynenmeren lohi, tai joessa, kun kyseessä on tonavanjokinieriä.

3.   Tariffikiintiön ylittävältä osalta viljellyn lohen tuonnissa kannetaan asianomaiselle ryhmälle liitteessä 1 eritelty lisätulli, ellei 4 artiklasta muuta johdu.

4.   Maksettavan lisätullin määrän määrittämiseksi CN-koodeihin ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00 ja ex 0303 22 00 luokiteltavat viljellyt lohet kuuluvat liitteessä 1 olevaan ryhmään 1, kun taas CN-koodeihin ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 kuuluvat ryhmään 2.

5.   Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2658/87 (10) säädettyä sopimustullia tai mahdollisesti käyttöön otettua etuustullia sovelletaan edelleen viljellyn lohen tuontiin.

6.   Olosuhteiden muuttuessa komissio voi tarkastella näitä toimenpiteitä uudelleen.

7.   Näiden toimenpiteiden lieventämistahtia voidaan perustellusta syystä tarkastella uudelleen.

2 artikla

Vähimmäistuontihinta

1.   Viljellyn lohen tuonnissa sovelletaan sekä 1 artiklassa mainitussa tariffikiintiössä että sen ylittävältä osalta vähimmäistuontihintaa, jota voidaan tarkastella ajoittain uudelleen ottaen huomioon asiaan liittyvät seikat kuten tarjonta, kysyntä ja tuotantokustannukset.

2.   Vähimmäistuontihinnan alittavalla hinnalla myytävän viljellyn lohen tuontiin sovelletaan tullia, joka on samansuruinen kuin kunkin liitteessä 1 luetellun tuotteen vähimmäistuontihinnan ja tosiasiallisen CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tuontihinnan erotus.

3.   Tämän asetuksen voimaantulosta 15 päivään huhtikuuta 2005 vähimmäistuontihinta on 2 700 euroa tonnilta kokonaisina kaloina ilmaistuna (CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tasolla) tuoreelle viljellylle lohelle ja 2 592 euroa jäädytetylle viljellylle lohelle. Ryhmän 1 tuonnin vähimmäistuontihinta on 3 000 euroa tonnilta tuoretta lohta ja 2 880 euroa tonnilta jäädytettyä lohta, ja ryhmän 2 tuonnin vähimmäistuontihinta on 4 154 euroa tonnilta tuoretta lohta ja 3 988 euroa tonnilta jäädytettyä lohta.

4.   Vähimmäistuontihinta on 16 päivästä huhtikuuta 200513 päivään elokuuta 20082 850 euroa tonnilta kokonaisina kaloina ilmaistuna (CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -tasolla) tuoreelle viljellylle lohelle ja 2 736 euroa jäädytetylle viljellylle lohelle. Ryhmän 1 tuonnin vähimmäistuontihinta on 3 1703 170 euroa tonnilta tuoretta lohta ja 3 040 euroa tonnilta jäädytettyä lohta, ja ryhmän 2 tuonnin vähimmäistuontihinta on 4 385 euroa tonnilta tuoretta lohta ja 4 209 euroa tonnilta jäädytettyä lohta.

5.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) 2454/93 (11) 145 artiklan mukaisesti, edellä 3 tai 4 kohdassa tarkoitettua vähimmäistuontihintaa alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta. Tällöin maksettava tulli on samansuuruinen kuin alennetun vähimmäistuontihinnan ja alennetun vapaasti yhteisön rajalla -nettohinnan erotus.

3 artikla

Tuonnissa annettava vakuus

1.   Tässä asetuksessa tarkoitetaan ’tuojalla’ henkilöä, joka antaa vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevan ilmoituksen tai jonka puolesta tällainen ilmoitus annetaan, ja ’tyydyttävällä näytöllä’ näyttöä, joka annetaan esittämällä tulliviranomaisille näyttö tuodun lohen tosiasiallisen tuontihinnan maksamisesta tai joka saadaan tulliviranomaisten tekemissä tarkastuksissa.

2.   Viljellyn lohen tuojien on esitettävä tulliviranomaisille tyydyttävä näyttö viljellyn lohen tuonnissa tosiasiallisesti maksetusta tonnikohtaisesta tuontihinnasta.

3.   Kunnes tyydyttävä näyttö on esitetty, tavaroiden luovutuksen edellytyksenä on tulliviranomaisille maksettava vakuus, joka on 290 euroa tonnilta (kokonaisina kaloina ilmaistuna) viljeltyä tuontilohta (ryhmä 1 – 320 euroa tonnilta, ryhmä 2 – 450 euroa tonnilta).

4.   Jos tuoja ei ole esittänyt 2 kohdassa edellytettyä tyydyttävää näyttöä yhden vuoden kuluessa vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevan tulli-ilmoituksen hyväksymisestä tai kolmen kuukauden kuluessa tavaran ennakoidusta maksupäivästä sen mukaan, kumpi päivämäärä on myöhempi, tulliviranomaisten on välittömästi kirjattava tileihin 3 kohdan säännösten mukaisesti annetun vakuuden määrä asianomaisista tavaroista kannettavana tullina.

5.   Jos tulliviranomaiset toteavat tarkastuksen yhteydessä, että tavaroista tosiasiallisesti maksettu hinta on alhaisempi kuin 2 artiklassa tarkoitettu vähimmäistuontihinta, ne kantavat kyseisen hinnan ja vastaavan vähimmäistuontihinnan erotuksen asetuksen (ETY) N:o 2913/92 220 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Oikeudettomien taloudellisten etujen saamisen ehkäisemiseksi sovelletaan hyvityskorkoa voimassa olevien säännösten ja määräysten mukaisesti.

6.   Annettu vakuus voidaan vapauttaa, kun tuoja esittää 2 artiklassa edellytetyn tyydyttävän näytön.

4 artikla

Kehitysmaat

Liitteessä 2 luetellusta kehitysmaasta peräisin olevan viljellyn lohen tuontiin ei sovelleta tai sille ei myönnetä tariffikiintiöitä, joista säädetään 1 artiklassa, eikä siihen sovelleta 2 tai 3 artiklan vaatimuksia.

5 artikla

Yleiset säännökset

1.   Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan viljellyn lohen alkuperä määritetään yhteisössä voimassa olevien säännösten ja määräysten mukaisesti.

2.   Ellei 3 kohdasta muuta johdu, jostakin kehitysmaasta peräisin olevan viljellyn lohen luovuttaminen vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää:

| a) | kyseisen maan toimivaltaisten viranomaisten myöntämän sellaisen alkuperätodistuksen esittämistä, joka täyttää asetuksen (ETY) N:o 2454/93 47 artiklassa säädetyt edellytykset; ja |
| --- | --- |

a)

kyseisen maan toimivaltaisten viranomaisten myöntämän sellaisen alkuperätodistuksen esittämistä, joka täyttää asetuksen (ETY) N:o 2454/93 47 artiklassa säädetyt edellytykset; ja

| b) | sitä, että tuote on kuljetettu 6 artiklassa tarkoitetulla tavalla suoraan kyseisestä maasta yhteisöön. |
| --- | --- |

b)

sitä, että tuote on kuljetettu 6 artiklassa tarkoitetulla tavalla suoraan kyseisestä maasta yhteisöön.

3.   Edellä 2 kohdan a alakohdassa arkoitettua alkuperätodistusta ei edellytetä sellaisen viljellyn lohen tuonnilta, jolle on myönnetty tai josta on laadittu alkuperäselvitys tullietuuksien soveltamista varten vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

4.   Alkuperäselvitys hyväksytään ainoastaan, jos viljelty lohi täyttää yhteisön voimassa olevissa säännöksissä ja määräyksissä alkuperän määrittämiseksi vahvistetut perusteet.

6 artikla

Suora kuljetus

1.   Yhteisön ulkopuolisesta maasta yhteisöön suoraan kuljetettuina pidetään:

| a) | tuotteita, jotka kuljetetaan käymättä minkään muun yhteisön ulkopuolisen maan alueella; |
| --- | --- |

a)

tuotteita, jotka kuljetetaan käymättä minkään muun yhteisön ulkopuolisen maan alueella;

| b) | tuotteita, jotka kuljetetaan yhden tai useamman yhteisön ulkopuolisen maan, joka ei ole alkuperämaa ja jossa tuotteet voidaan uudelleenlastata tai varastoida väliaikaisesti, kautta siinä tapauksessa, että kauttakulku voidaan perustella maantieteellisillä syillä tai yksinomaan kuljetustarpeisiin liittyvillä syillä ja






  — | tuotteet ovat pysyneet tulliviranomaisten valvonnassa kauttakulku- tai varastointimaassa tai -maissa, |
| --- | --- | --- |

b)

tuotteita, jotka kuljetetaan yhden tai useamman yhteisön ulkopuolisen maan, joka ei ole alkuperämaa ja jossa tuotteet voidaan uudelleenlastata tai varastoida väliaikaisesti, kautta siinä tapauksessa, että kauttakulku voidaan perustella maantieteellisillä syillä tai yksinomaan kuljetustarpeisiin liittyvillä syillä ja

—

tuotteet ovat pysyneet tulliviranomaisten valvonnassa kauttakulku- tai varastointimaassa tai -maissa,

| — | tuotteita ei ole pidetty kaupan eikä luovutettu kulutukseen siellä, ja |
| --- | --- |

—

tuotteita ei ole pidetty kaupan eikä luovutettu kulutukseen siellä, ja

| — | tuotteille ei ole tehty purkamisen ja uudelleenlastauksen lisäksi muita toimenpiteitä. |
| --- | --- |

—

tuotteille ei ole tehty purkamisen ja uudelleenlastauksen lisäksi muita toimenpiteitä.

2.   Todiste 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttymisestä toimitetaan yhteisön viranomaisille. Todisteeksi käy etenkin jokin seuraavista asiakirjoista:

| a) | alkuperämaassa myönnetty kuljetusasiakirja, jonka perusteella kauttakuljetus on tapahtunut; |
| --- | --- |

a)

alkuperämaassa myönnetty kuljetusasiakirja, jonka perusteella kauttakuljetus on tapahtunut;

| b) | kauttakuljetusmaan tai -maiden tulliviranomaisten antama todiste, jossa on:






  — | tarkka kuvaus tavaroista, |
| --- | --- | --- |

b)

kauttakuljetusmaan tai -maiden tulliviranomaisten antama todiste, jossa on:

—

tarkka kuvaus tavaroista,

| — | tavaroiden purkamis- ja uudelleenlastauspäivä tai mahdollisesti päivä, jona tavarat lastattiin laivaan tai purettiin sieltä, sekä tiedot käytetyistä laivoista. |
| --- | --- |

—

tavaroiden purkamis- ja uudelleenlastauspäivä tai mahdollisesti päivä, jona tavarat lastattiin laivaan tai purettiin sieltä, sekä tiedot käytetyistä laivoista.

7 artikla

Yhteisöön matkalla oleva tuonti

1.   Tätä asetusta ei sovelleta tuotteisiin, jotka ovat 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla matkalla yhteisöön.

2.   Yhteisöön matkalla olevina tuotteina pidetään tuotteita,

| — | ovat lähteneet alkuperämaasta ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, ja |
| --- | --- |

—

ovat lähteneet alkuperämaasta ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, ja

| — | on lähetetty alkuperämaassa sijaitsevasta lastauspaikasta yhteisössä sijaitsevaan purkamispaikkaan ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää laaditun voimassa olevan kuljetusasiakirjan nojalla. |
| --- | --- |

—

on lähetetty alkuperämaassa sijaitsevasta lastauspaikasta yhteisössä sijaitsevaan purkamispaikkaan ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää laaditun voimassa olevan kuljetusasiakirjan nojalla.

3.   Asianomaisten osapuolten on esitettävä tulliviranomaisia tyydyttävä näyttö siitä, että 2 kohdassa tarkoitetut edellytykset täyttyvät.

Viranomaiset voivat kuitenkin katsoa, että tuotteet ovat lähteneet alkuperämaasta ennen tämän asetuksen täytäntöönpanoa, jos niille on toimitettu jokin seuraavista asiakirjoista:

| — | merikuljetuksen osalta konossementti, josta käy ilmi, että lastaus on tapahtunut ennen kyseistä päivämäärää, |
| --- | --- |

—

merikuljetuksen osalta konossementti, josta käy ilmi, että lastaus on tapahtunut ennen kyseistä päivämäärää,

| — | rautatiekuljetuksen osalta rahtikirja, jonka alkuperämaan rautatieviranomaiset ovat hyväksyneet ennen kyseistä päivämäärää, |
| --- | --- |

—

rautatiekuljetuksen osalta rahtikirja, jonka alkuperämaan rautatieviranomaiset ovat hyväksyneet ennen kyseistä päivämäärää,

| — | maantiekuljetuksen osalta alkuperämaassa ennen kyseistä päivämäärää laadittu tavaroiden maantiekuljetusta koskeva sopimus tai jokin muu kuljetusasiakirja, |
| --- | --- |

—

maantiekuljetuksen osalta alkuperämaassa ennen kyseistä päivämäärää laadittu tavaroiden maantiekuljetusta koskeva sopimus tai jokin muu kuljetusasiakirja,

| — | ilmakuljetuksen osalta lentorahtikirja, josta käy ilmi, että lentoyhtiö on vastaanottanut tuotteet ennen kyseistä päivää. |
| --- | --- |

—

ilmakuljetuksen osalta lentorahtikirja, josta käy ilmi, että lentoyhtiö on vastaanottanut tuotteet ennen kyseistä päivää.

8 artikla

Jäsenvaltiot ja komissio toimivat tiiviissä yhteistyössä tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi.

9 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja sitä sovelletaan 13 päivään elokuuta 2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 4 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 349, 31.12.1994, s. 53.

1

(2)  EYVL L 286, 11.11.2000, s. 1.

2

(3)  EYVL L 67, 10.03.1994, s. 89.

3

(4)  EUVL L 65, 8.3.2003, s. 1.

4

(5)  EUVL C 58, 6.3.2004, s. 7.

5

(6)  Hinnat mukautettu ex Glasgow -tasolle.

6

(7)  Hinnat mukautettu ex Glasgow -tasolle.

7

(8)  Tuontihinnat ilmaistaan CIF-tasolla ja niihin sisältyy kahden prosentin suuruinen tuontitulli.

8

(9)  Norwegian Directorate of Fisheries Statistical Survey 2003.

9

(10)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2344/2003 (EUVL L 346, 31.12.2003, s. 38).

10

(11)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 40.

11

---

LIITE 1

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 10 | 11 | 12 | 15 | 16 | 17 | 20 | 21 | 22 | 25 | 26 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CN-koodi | Taric-koodi | Ryhmä | Alkuperä (ryhmät 1 ja 2) | Tariffikiintiöt ja lisätullit | Ryhmän 1 järjestysnumero | Ryhmän 2 järjestysnumero |
| 6.2.2005–13.8.2005 | 14.8.2005–13.8.2006 | 14.8.2006–13.8.2007 | Lisätulli 14.8.2007–13.8.2008 |
| Tariffikiintiö
  (tonnia WFE) | Lisätulli
  EUR/tonni
  Ryhmä 1 (tuore & jäädytetty) | Lisätulli
  EUR/tonni
  Ryhmä 2 (tuore & jäädytetty) | Tariffikiintiö
  (tonnia WFE) | Lisätulli
  EUR/tonni
  Ryhmä 1 (tuore & jäädytetty) | Lisätulli
  EUR/tonni
  Ryhmä 2 (tuore & jäädytetty) | Tariffikiintiö
  (tonnia WFE) | Lisätulli
  EUR/tonni
  Ryhmä 1 (tuore & jäädytetty) | Lisätulli
  EUR/tonni
  Ryhmä 2 (tuore & jäädytetty) | Tariffikiintiö
  (tonnia WFE) | Lisätulli
  EUR/tonni
  Ryhmä 1 (tuore & jäädytetty) | Lisätulli
  EUR/tonni
  Ryhmä 2 (tuore & jäädytetty) |
| ex 0302 12 00 | 0302120019 | 1 | Norja | 163 649 | | | 369 041 | | | 405 945 | | | 446 539 | | | 09.0800 | 09.0801 |
| 0302120038 | 1 | Färsaaret | 20 173 | 366 | 508 | 47 921 | 348 | 483 | 52 713 | 330 | 458 | 57 984 | 314 | 436 | 09.0697 | 09.0698 |
| 0302120098 | 1 | Chile | 16 033 | | | 36 146 | | | 39 760 | | | 43 736 | | | 09.1937 | 09.1938 |
| Muut | 14 150 | | | 39 053 | | | 42 959 | | | 47 254 | | | 09.0080 | 09.0081 |
| ex 0303 11 00 | 0303110018 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303110098 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0303 19 00 | 0303190018 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303190098 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0303 22 00 | 0303220019 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303220088 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0304 10 13 | 0304101319 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0304101398 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0304 20 13 | 0304201319 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0304201398 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |

1

2

3

4

5

6

7

10

11

12

15

16

17

20

21

22

25

26

CN-koodi

Taric-koodi

Ryhmä

Alkuperä (ryhmät 1 ja 2)

Tariffikiintiöt ja lisätullit

Ryhmän 1 järjestysnumero

Ryhmän 2 järjestysnumero

6.2.2005–13.8.2005

14.8.2005–13.8.2006

14.8.2006–13.8.2007

Lisätulli 14.8.2007–13.8.2008

Tariffikiintiö

(tonnia WFE)

Lisätulli

EUR/tonni

Ryhmä 1 (tuore & jäädytetty)

Lisätulli

EUR/tonni

Ryhmä 2 (tuore & jäädytetty)

Tariffikiintiö

(tonnia WFE)

Lisätulli

EUR/tonni

Ryhmä 1 (tuore & jäädytetty)

Lisätulli

EUR/tonni

Ryhmä 2 (tuore & jäädytetty)

Tariffikiintiö

(tonnia WFE)

Lisätulli

EUR/tonni

Ryhmä 1 (tuore & jäädytetty)

Lisätulli

EUR/tonni

Ryhmä 2 (tuore & jäädytetty)

Tariffikiintiö

(tonnia WFE)

Lisätulli

EUR/tonni

Ryhmä 1 (tuore & jäädytetty)

Lisätulli

EUR/tonni

Ryhmä 2 (tuore & jäädytetty)

ex 0302 12 00

0302120019

1

Norja

163 649

369 041

405 945

446 539

09.0800

09.0801

0302120038

1

Färsaaret

20 173

366

508

47 921

348

483

52 713

330

458

57 984

314

436

09.0697

09.0698

0302120098

1

Chile

16 033

36 146

39 760

43 736

09.1937

09.1938

Muut

14 150

39 053

42 959

47 254

09.0080

09.0081

ex 0303 11 00

0303110018

1

0303110098

1

ex 0303 19 00

0303190018

1

0303190098

1

ex 0303 22 00

0303220019

1

0303220088

1

ex 0304 10 13

0304101319

2

0304101398

2

ex 0304 20 13

0304201319

2

0304201398

2

---

LIITE ΙΙ

LUETTELO 4 ARTIKLASSA TARKOITETUISTA KEHITYSMAISTA

Afganistan, Alankomaiden Antillit, Algeria, Amerikan Samoa, Angola, Anguilla, Antarktis, Antigua ja Barbuda, Arabiemiirikunnat, Argentiina, Aruba, Bahama, Bahrain, Bangladesh, Barbados, Belize, Benin, Bermuda, Bhutan, Bolivia, Botswana, Bouvet’nsaari, Brasilia, Brittiläinen Intian valtameren alue, Brittiläiset Neitsytsaaret, Brunei, Burkina Faso, Burundi, Caymansaaret, Costa Rica, Djibouti, Dominica, Dominikaaninen tasavalta, Ecuador, Egypti, El Salvador, Eritrea, Etelä-Afrikka, Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret, Etiopia, Falklandinsaaret, Fidži, Filippiinit, Gabon, Gambia, Ghana, Gibraltar, Grenada, Guam, Guatemala, Guinea, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Heard ja McDonaldinsaaret, Honduras, Hongkong, Indonesia, Intia, Irak, Iran, Itä-Timor, Jamaika, Jemen, Jordania, Joulusaari, Kambodža, Kamerun, Kap Verde, Kenia, Keski-Afrikan tasavalta, Kiina, Kiribati, Kolumbia, Komorit, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Kookossaaret, Kuuba, Kuwait, Laos, Lesotho, Libanon, Liberia, Libya, Macao, Madagaskar, Malawi, Malediivit, Malesia, Mali, Marokko, Marshallinsaaret, Mauritania, Mauritius, Mayotte, Meksiko, Mikronesia, Mongolia, Montserrat, Mosambik, Myanmar, Namibia, Nauru, Nepal, Nicaragua, Niger, Nigeria, Niue, Norfolkinsaari, Norsunluurannikko, Oman, Päiväntasaajan Guinea, Pakistan, Palau, Panama, Papua-Uusi-Guinea, Paraguay, Peru, Pitcairn, Pohjois-Mariaanit, Qatar, Ranskan eteläiset alueet, Ranskan Polynesia, Ruanda, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent ja Pohjois-Grenadiinit, Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet, Saint-Pierre ja Miquelon, Saint Vincent ja Grenadiinit, Salomonsaaret, Sambia, Samoa, Sao Tomé ja Principe, Saudi-Arabia, Senegal, Seychellit, Sierra Leone, Somalia, Sri Lanka, Sudan, Suriname, Swazimaa, Syyria, Taiwan, Tansania, Thaimaa, Togo, Tokelau, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tšad, Tunisia, Turks- ja Caicossaaret, Tuvalu, Uganda, Uruguay, Uusi-Kaledonia ja siihen kuuluvat alueet, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Wallis ja Futuna, Yhdysvaltain Neitsytsaaret, Yhdysvaltain Tyynenmeren erillissaaret ja Zimbabwe.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 5.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 33/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 33/30

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 26 päivänä tammikuuta 2005,

päätösten 2001/881/EY ja 2002/459/EY muuttamisesta rajatarkastusasemien luettelon osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 126)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/102/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinlääkärin- ja kotieläinjalostustarkastuksista yhteisön sisäisessä tiettyjen elävien eläinten ja tuotteiden kaupassa 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/425/ETY ja erityisesti sen 20 artiklan 3 kohdan (1),

ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien eläinten eläinlääkintätarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista ja direktiivien 89/662/ETY, 90/425/ETY ja 90/675/ETY muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/496/ETY (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (3) ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kolmansista maista tulevien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksyttyjen rajatarkastusasemien luettelosta ja komission asiantuntijoiden tekemiä tarkastuksia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen saattamisesta ajan tasalle 7 päivänä joulukuuta 2001 tehty komission päätös 2001/881/EY (4) olisi saatettava ajan tasalle erityisesti sitä varten, että tietyissä jäsenvaltioissa rajatarkastusasemien ja mainitun päätöksen mukaisesti tehtyjen tarkastusten osalta tapahtunut kehitys voidaan ottaa huomioon. Päätöksessä 2001/881/EY vahvistetussa rajatarkastusasemien luettelossa (jäljempänä ’luettelo’) on TRACES-yksikkönumero kutakin rajatarkastusasemaa varten. TRACES on komission päätöksellä 2004/292/EY (5) käyttöönotettu tietokonejärjestelmä, joka korvaa entisen Animo-järjestelmän, joka puolestaan on komission päätöksellä 91/398/ETY (6), käyttöönotettuun verkkoon perustuva eläinten ja tiettyjen tuotteiden liikkumista yhteisön sisäisessä kaupassa ja tuonnissa jäljittävä järjestelmä. |
| --- | --- |

(1)

Kolmansista maista tulevien eläinten ja eläintuotteiden eläinlääkärintarkastuksia varten hyväksyttyjen rajatarkastusasemien luettelosta ja komission asiantuntijoiden tekemiä tarkastuksia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen saattamisesta ajan tasalle 7 päivänä joulukuuta 2001 tehty komission päätös 2001/881/EY (4) olisi saatettava ajan tasalle erityisesti sitä varten, että tietyissä jäsenvaltioissa rajatarkastusasemien ja mainitun päätöksen mukaisesti tehtyjen tarkastusten osalta tapahtunut kehitys voidaan ottaa huomioon. Päätöksessä 2001/881/EY vahvistetussa rajatarkastusasemien luettelossa (jäljempänä ’luettelo’) on TRACES-yksikkönumero kutakin rajatarkastusasemaa varten. TRACES on komission päätöksellä 2004/292/EY (5) käyttöönotettu tietokonejärjestelmä, joka korvaa entisen Animo-järjestelmän, joka puolestaan on komission päätöksellä 91/398/ETY (6), käyttöönotettuun verkkoon perustuva eläinten ja tiettyjen tuotteiden liikkumista yhteisön sisäisessä kaupassa ja tuonnissa jäljittävä järjestelmä.

| (2) | Päätöksen 2001/881/EY mukaisesti tehdystä tarkastuksesta saatujen tyydyttävien tulosten johdosta edellä tarkoitettuun luetteloon olisi lisättävä seuraavat rajatarkastusasemat: Daugavpils, Riika, Rezekne ja Ventspils Latviassa, Castellón Espanjassa ja Gyékényes, Kelebia ja Eperjeske Unkarissa. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 2001/881/EY mukaisesti tehdystä tarkastuksesta saatujen tyydyttävien tulosten johdosta edellä tarkoitettuun luetteloon olisi lisättävä seuraavat rajatarkastusasemat: Daugavpils, Riika, Rezekne ja Ventspils Latviassa, Castellón Espanjassa ja Gyékényes, Kelebia ja Eperjeske Unkarissa.

| (3) | Luettelosta olisi poistettava Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä North Shieldsin satama sekä Ranskan pyynnöstä Divonne ja La Rochelle Rochefortin satama. |
| --- | --- |

(3)

Luettelosta olisi poistettava Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä North Shieldsin satama sekä Ranskan pyynnöstä Divonne ja La Rochelle Rochefortin satama.

| (4) | Lisäksi luettelo olisi saatettava ajan tasalle, jotta äskettäin tapahtuneet asemilla tarkastettavia eläin- tai tuotetyyppien luokittelua koskevat muutokset sekä tarkastuskeskusten järjestäminen asemien yhteyteen voidaan ottaa huomioon useiden jo päätöksen 2001/881/EY mukaisesti hyväksyttyjen rajatarkastusasemien osalta. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi luettelo olisi saatettava ajan tasalle, jotta äskettäin tapahtuneet asemilla tarkastettavia eläin- tai tuotetyyppien luokittelua koskevat muutokset sekä tarkastuskeskusten järjestäminen asemien yhteyteen voidaan ottaa huomioon useiden jo päätöksen 2001/881/EY mukaisesti hyväksyttyjen rajatarkastusasemien osalta.

| (5) | Luetteloa on muutettu jo useasti. Yhteisön lainsäädännön selkeyden vuoksi luettelo olisi siksi korvattava tässä päätöksessä vahvistetulla luettelolla. Päätös 2001/881/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(5)

Luetteloa on muutettu jo useasti. Yhteisön lainsäädännön selkeyden vuoksi luettelo olisi siksi korvattava tässä päätöksessä vahvistetulla luettelolla. Päätös 2001/881/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti.

| (6) | Animo-tietokoneverkon yksiköitä koskevasta luettelosta ja päätöksen 2000/287/EY kumoamisesta 4 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn komission päätöksen 2002/459/EY (7) sisältämä yksiköitä koskeva luettelo sisältää TRACES-yksikkönumerot kutakin yhteisön rajatarkastusasemaa varten. Yhteisön lainsäädännön johdonmukaisuuden vuoksi edellä tarkoitettu luettelo olisi saatettava ajan tasalle, jotta kaikki asiaa koskevat muutokset voidaan ottaa huomioon ja pitää luettelo samanlaisena kuin päätöksessä 2001/881/EY oleva luettelo. Päätös 2002/459/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(6)

Animo-tietokoneverkon yksiköitä koskevasta luettelosta ja päätöksen 2000/287/EY kumoamisesta 4 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn komission päätöksen 2002/459/EY (7) sisältämä yksiköitä koskeva luettelo sisältää TRACES-yksikkönumerot kutakin yhteisön rajatarkastusasemaa varten. Yhteisön lainsäädännön johdonmukaisuuden vuoksi edellä tarkoitettu luettelo olisi saatettava ajan tasalle, jotta kaikki asiaa koskevat muutokset voidaan ottaa huomioon ja pitää luettelo samanlaisena kuin päätöksessä 2001/881/EY oleva luettelo. Päätös 2002/459/EY olisi näin ollen muutettava vastaavasti.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2001/881/EY liite tämän päätöksen liitteellä I.

2 artikla

Muutetaan päätöksen 2002/459/EY liite tämän päätöksen liitteen II mukaisesti.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2002/33/EY (EYVL L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EYVL L 268, 24.9.1991, s. 56. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

2

(3)  EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 882/2004 (EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1).

3

(4)  EYVL L 326, 11.12.2001, s. 44. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2004/608/EY (EUVL L 274, 24.8.2004, s. 15).

4

(5)  EUVL L 94, 31.3.2004, s. 63.

5

(6)  EYVL L 221, 9.8.1991, s. 30.

6

(7)  EYVL L 159, 17.6.2002, s. 27. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2004/477/EY (EUVL L 160, 30.4.2004, s. 53. Oikaisu EUVL L 212, 12.6.2004, s. 53).

7

---

LIITE I

”PŘÍLOHA — BILAG — ANHANG — LISA — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANEXO — ANNEXE — ALLEGATO — PIELIKUMS — PRIEDAS — MELLÉKLET — ANNESS — BIJLAGE — ZAŁĄCZNIK — ANEXO — PRÍLOHA — PRILOGA — LIITE — BILAGA

SEZNAM SCHVÁLENÝCH STANOVIŠŤ HRANIČNÍCH KONTROLLISTE OVER GODKENDTE GRÆNSEKONTROLSTEDERVERZEICHNIS DER ZUGELASSENEN GRENZKONTROLLSTELLENKOKKULEPITUD PIIRIKONTROLLI PUNKTIDE NIMEKIRIΚΑΤΑΛΟΓΟΣ ΤΩΝ ΕΓΚΕΚΡΙΜΕΝΩΝ ΜΕΘΟΡΙΑΚΩΝ ΣΤΑΘΜΩΝ ΕΠΙΘΕΩΡΗΣΗΣLIST OF AGREED BORDER INSPECTIONS POSTSLISTA DE PUESTOS DE INSPECCIÓN FRONTERIZOS AUTORIZADOSLISTES DES POSTES D'INSPECTION FRONTALIERS AGRÉESELENCO DEI POSTI DI ISPEZIONE FRONTALIERI RICONOSCIUTIAPSTIPRINĀTO ROBEŽKONTROLES PUNKTU SARAKSTSSUTARTŲ PASIENIO KONTROLĖS POSTŲ SĄRAŠASA MEGÁLLAPODÁS SZERINTI HATÁRELLENŐRZŐ PONTOKLISTA TA' POSTIJIET MIFTIEHMA GĦAL SPEZZJONIJIET TA' FRUNTIERALIJST VAN DE ERKENDE INSPECTIEPOSTEN AAN DE GRENSWYKAZ UZGODNIONYCH PUNKTÓW KONTROLI GRANICZNEJLISTA DOS POSTOS DE INSPECÇÃO APROVADOSZOZNAM SCHVÁLENÝCH HRANIČNÝCH INŠPEKČNÝCH STANÍCSEZNAM DOGOVORJENIH MEJNIH KONTROLNIH TOČKLUETTELO HYVÄKSYTYISTÄ RAJATARKASTUSASEMISTAFÖRTECKNING ÖVER GODKÄNDA GRÄNSKONTROLLSTATIONER

| 1 | = | Název
  Navn
  Name
  Nimi
  Ονομασία
  Name
  Nombre
  Nom
  Nome
  Vārds
  Pavadinimas
  Név
  Isem
  Naam
  Nazwa
  Nome
  Meno
  Ime
  Nimi
  Namn |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | TRACES kód
  Traces-kode
  TRACES-Code
  Traces-kood
  Κωδικός Traces
  Traces Code
  Código Traces
  Code Traces
  Codice Traces
  Dzīvnieka kods
  TRACES kodas
  Traces-kód
  Kodiċi-Traces
  Traces-code
  Kod Traces
  Código Traces
  Kód Traces
  Traces-koda
  Traces-koodi
  Traces-kod |
| 3 | = | Typ
  Type
  Art
  Tüüp
  Φύση
  Type
  Tipo
  Type
  Tipo
  Tips
  Tipas
  Típus
  Tip
  Type
  Rodzaj punktu
  Tipo
  Typ
  Tip
  Tyyppi
  Typ







  A | = | Letiště
  Lufthavn
  Flughafen
  Lennujaam
  Αεροδρόμιο
  Airport
  Aeropuerto
  Aéroport
  Aeroporto
  Lidosta
  Oro uostas
  Repülőtér
  Ajruport
  Luchthaven
  Na lotnisku
  Aeroporto
  Letisko
  Letališče
  Lentokenttä
  Flygplats |
| F | = | Železnice
  Jernbane
  Schiene
  Raudtee
  Σιδηρόδρομος
  Raila
  Ferrocarril
  Rail
  Ferrovia
  Dzelzceļš
  Geležinkelis
  Vasút
  Ferrovija
  Spoorweg
  Na przejściu kolejowym
  Caminho-de-ferro
  Železnica
  Železnica
  Rautatie
  Järnväg |
| P | = | Přístav
  Havn
  Hafen
  Sadam
  Λιμένας
  Port
  Puerto
  Port
  Porto
  Osta
  Uostas
  Kikötő
  Port
  Zeehaven
  Na przejściu morskim
  Porto
  Prístav
  Pristanišče
  Satama
  Hamn |
| R | = | Silnice
  Landevej
  Straße
  Maantee
  Οδός
  Road
  Carretera
  Route
  Strada
  Ceļš
  Kelias
  Közút
  Triq
  Weg
  Na przejściu drogowym
  Estrada
  Cesta
  Cesta
  Maantie
  Väg |

1

=

Název

Navn

Name

Nimi

Ονομασία

Name

Nombre

Nom

Nome

Vārds

Pavadinimas

Név

Isem

Naam

Nazwa

Nome

Meno

Ime

Nimi

Namn

2

=

TRACES kód

Traces-kode

TRACES-Code

Traces-kood

Κωδικός Traces

Traces Code

Código Traces

Code Traces

Codice Traces

Dzīvnieka kods

TRACES kodas

Traces-kód

Kodiċi-Traces

Traces-code

Kod Traces

Código Traces

Kód Traces

Traces-koda

Traces-koodi

Traces-kod

3

=

Typ

Type

Art

Tüüp

Φύση

Type

Tipo

Type

Tipo

Tips

Tipas

Típus

Tip

Type

Rodzaj punktu

Tipo

Typ

Tip

Tyyppi

Typ

A

=

Letiště

Lufthavn

Flughafen

Lennujaam

Αεροδρόμιο

Airport

Aeropuerto

Aéroport

Aeroporto

Lidosta

Oro uostas

Repülőtér

Ajruport

Luchthaven

Na lotnisku

Aeroporto

Letisko

Letališče

Lentokenttä

Flygplats

F

=

Železnice

Jernbane

Schiene

Raudtee

Σιδηρόδρομος

Raila

Ferrocarril

Rail

Ferrovia

Dzelzceļš

Geležinkelis

Vasút

Ferrovija

Spoorweg

Na przejściu kolejowym

Caminho-de-ferro

Železnica

Železnica

Rautatie

Järnväg

P

=

Přístav

Havn

Hafen

Sadam

Λιμένας

Port

Puerto

Port

Porto

Osta

Uostas

Kikötő

Port

Zeehaven

Na przejściu morskim

Porto

Prístav

Pristanišče

Satama

Hamn

R

=

Silnice

Landevej

Straße

Maantee

Οδός

Road

Carretera

Route

Strada

Ceļš

Kelias

Közút

Triq

Weg

Na przejściu drogowym

Estrada

Cesta

Cesta

Maantie

Väg

4

=

Kontrolní středisko

Inspektionscenter

Kontrollzentrum

Kontrollkeskus

Κέντρo ελέγχου

Inspection centre

Centro de inspección

Centre d’inspection

Centro d’ispezione

Pārbaudes centrs

Kontrolės centras

Ellenőrző központ

Ċentru ta' spezzjoni

Inspectiecentrum

Ośrodek kontroli

Centro de inspecção

Inšpekčné stredisko

Kontrolno središče

Tarkastuskeskus

Kontrollcentrum

5

=

Produkty

Produkter

Erzeugnisse

Tooted

Προϊόντα

Products

Productos

Produits

Prodotti

Produkti

Produktai

Termékek

Prodotti

Producten

Produkty

Produtos

Produkty

Proizvodi

Tuotteet

Produkter

| HC | = | Všechny výrobky pro lidskou spotřebu
  Alle produkter til konsum
  Alle zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnisse
  Kõik inimtarbitavad tooted
  Όλα τα προϊόντα για ανθρώπινη κατανάλωση
  All Products for Human Consumption
  Todos los productos destinados al consumo humano
  Tous produits de consommation humaine
  Prodotti per il consumo umano
  Visi patēriņa produkti
  Visi žmonių maistui tinkami vartoti produktai
  Az emberi fogyasztásra szánt összes termék
  Il-Prodotti kollha għall-Konsum tal-Bniedem
  Producten voor menselijke consumptie
  Produkty przeznaczone do spożycia przez ludzi
  Todos os produtos para consumo humano
  Všetky produkty na ľudskú spotrebu
  Vsi proizvodi za prehrano ljudi
  Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet
  Produkter avsedda för konsumtion |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Ostatní výrobky
  Andre produkter
  Andere Erzeugnisse
  Teised tooted
  Λοιπά προϊόντα
  Other Products
  Otros productos
  Autres produits
  Altri prodotti
  Citi produkti
  Kiti produktai
  Egyéb termékek
  Prodotti Oħra
  Andere producten
  Produkty nieprzeznaczone do spożycia przez ludzi
  Outros produtos
  Ostatné produkty
  Drugi proizvodi
  Muut tuotteet
  Andra produkter |
| NT | = | žádné teplotní požadavky
  ingen temperaturkrav
  Ohne Temperaturanforderungen
  Ilma temperatuuri nõueteta
  Δεν απαιτείται χαμηλή θερμοκρασία
  no temperature requirements
  Sin requisitos de temperatura
  sans conditions de température
  che non richiedono temperature specifiche
  Nav prasību attiecībā uz temperatūru
  Nėra temperatūros reikalavimų
  nincsenek hőmérsékleti követelmények
  ebda ħtiġijiet ta' temperatura
  geen temperaturen vereist
  Produkty niewymagające przechowywania w obniżonej temperaturze
  sem exigências quanto à temperatura
  Žiadne požiadavky na teplotu
  Nobenih temperaturnih zahtev
  Ei alhaisen lämpötilan vaatimuksia
  Inga krav på temperatur |
| T | = | Zmražené/chlazené výrobky
  Frosne/kølede produkter
  Gefrorene/gekühlte Erzeugnisse
  Külmutatud/jahutatud tooted
  Προϊόντα κατεψυγμένα/διατηρημένα με απλή ψύξη
  Frozen/chilled products
  Productos congelados/refrigerados
  Produits congelés/réfrigérés
  Prodotti congelati/refrigerati
  Sasaldēti/atdzesēti produkti
  Užšaldyti/atšaldyti produktai
  Fagyasztott/hűtött termékek
  Prodotti ffriżati/mkessħin
  Bevroren/gekoelde producten
  Produkty wymagające przechowywania w obniżonej temperaturze
  Produtos congelados/refrigerados
  Mrazené/chladené produkty
  Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi
  Pakastetut/jäähdytetyt tuotteet
  Frysta/kylda produkter |
| T(FR) | = | Zmražené výrobky
  Frosne produkter
  Gefrorene Erzeugnisse
  Külmutatud tooted
  Προϊόντα κατεψυγμένα
  Frozen products
  Productos congelados
  Produits congelés
  Prodotti congelati
  Sasaldēti produkti
  Užšaldyti produktai
  Fagyasztott termékek
  Prodotti ffriżati
  Bevroren producten
  Produkty wymagające przechowywania w temperaturze mrożenia
  Produtos congelados
  Mrazené produkty
  Zamrznjeni proizvodi
  Pakastetut tuotteet
  Frysta produkter |
| T(CH) | = | Chlazené výrobky
  Kølede produkter
  Gekühlte Erzeugnisse
  Jahutatud tooted
  Διατηρημένα με απλή ψύξη
  Chilled products
  Productos refrigerados
  Produits réfrigérés
  Prodotti refrigerati
  Atdzesēti produkti
  Atšaldyti produktai
  Hűtött termékek
  Prodotti mkessħin
  Gekoelde producten
  Produkty wymagające przechowywania w temperaturze chłodzenia
  Produtos refrigerados
  Chladené produkty
  Ohlajeni proizvodi
  Jäähdytetyt tuotteet
  Kylda produkter |

HC

=

Všechny výrobky pro lidskou spotřebu

Alle produkter til konsum

Alle zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnisse

Kõik inimtarbitavad tooted

Όλα τα προϊόντα για ανθρώπινη κατανάλωση

All Products for Human Consumption

Todos los productos destinados al consumo humano

Tous produits de consommation humaine

Prodotti per il consumo umano

Visi patēriņa produkti

Visi žmonių maistui tinkami vartoti produktai

Az emberi fogyasztásra szánt összes termék

Il-Prodotti kollha għall-Konsum tal-Bniedem

Producten voor menselijke consumptie

Produkty przeznaczone do spożycia przez ludzi

Todos os produtos para consumo humano

Všetky produkty na ľudskú spotrebu

Vsi proizvodi za prehrano ljudi

Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet

Produkter avsedda för konsumtion

NHC

=

Ostatní výrobky

Andre produkter

Andere Erzeugnisse

Teised tooted

Λοιπά προϊόντα

Other Products

Otros productos

Autres produits

Altri prodotti

Citi produkti

Kiti produktai

Egyéb termékek

Prodotti Oħra

Andere producten

Produkty nieprzeznaczone do spożycia przez ludzi

Outros produtos

Ostatné produkty

Drugi proizvodi

Muut tuotteet

Andra produkter

NT

=

žádné teplotní požadavky

ingen temperaturkrav

Ohne Temperaturanforderungen

Ilma temperatuuri nõueteta

Δεν απαιτείται χαμηλή θερμοκρασία

no temperature requirements

Sin requisitos de temperatura

sans conditions de température

che non richiedono temperature specifiche

Nav prasību attiecībā uz temperatūru

Nėra temperatūros reikalavimų

nincsenek hőmérsékleti követelmények

ebda ħtiġijiet ta' temperatura

geen temperaturen vereist

Produkty niewymagające przechowywania w obniżonej temperaturze

sem exigências quanto à temperatura

Žiadne požiadavky na teplotu

Nobenih temperaturnih zahtev

Ei alhaisen lämpötilan vaatimuksia

Inga krav på temperatur

T

=

Zmražené/chlazené výrobky

Frosne/kølede produkter

Gefrorene/gekühlte Erzeugnisse

Külmutatud/jahutatud tooted

Προϊόντα κατεψυγμένα/διατηρημένα με απλή ψύξη

Frozen/chilled products

Productos congelados/refrigerados

Produits congelés/réfrigérés

Prodotti congelati/refrigerati

Sasaldēti/atdzesēti produkti

Užšaldyti/atšaldyti produktai

Fagyasztott/hűtött termékek

Prodotti ffriżati/mkessħin

Bevroren/gekoelde producten

Produkty wymagające przechowywania w obniżonej temperaturze

Produtos congelados/refrigerados

Mrazené/chladené produkty

Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi

Pakastetut/jäähdytetyt tuotteet

Frysta/kylda produkter

T(FR)

=

Zmražené výrobky

Frosne produkter

Gefrorene Erzeugnisse

Külmutatud tooted

Προϊόντα κατεψυγμένα

Frozen products

Productos congelados

Produits congelés

Prodotti congelati

Sasaldēti produkti

Užšaldyti produktai

Fagyasztott termékek

Prodotti ffriżati

Bevroren producten

Produkty wymagające przechowywania w temperaturze mrożenia

Produtos congelados

Mrazené produkty

Zamrznjeni proizvodi

Pakastetut tuotteet

Frysta produkter

T(CH)

=

Chlazené výrobky

Kølede produkter

Gekühlte Erzeugnisse

Jahutatud tooted

Διατηρημένα με απλή ψύξη

Chilled products

Productos refrigerados

Produits réfrigérés

Prodotti refrigerati

Atdzesēti produkti

Atšaldyti produktai

Hűtött termékek

Prodotti mkessħin

Gekoelde producten

Produkty wymagające przechowywania w temperaturze chłodzenia

Produtos refrigerados

Chladené produkty

Ohlajeni proizvodi

Jäähdytetyt tuotteet

Kylda produkter

6

=

Živá zvířata

Levende dyr

Lebende Tiere

Elusloomad

Ζωντανά ζώα

Live animals

Animales vivos

Animaux vivants

Animali vivi

Dzīvi dzīvnieki

Gyvi gyvūnai

Élő állatok

Annimali ħajjin

Levende dieren

Zwierzęta

Animais vivos

Živé zvieratá

Žive živali

Elävät eläimet

Levande djur

| U | = | Kopytníci: skot, prasata, ovce, kozy, volně žijící a domácí lichokopytníci
  Hovdyr: Kvæg, svin, får, geder og husdyr eller vildtlevende dyr af hesteracen
  Huftiere: Rinder, Schweine, Schafe, Ziegen, Wildpferde, Hauspferde
  Kabja- ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused
  Οπληφόρα: βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες, άγρια και κατοικίδια μόνοπλα
  Ungulates: cattle, pigs, sheep, goats, wild and domestic solipeds
  Ungulados: bovinos, porcinos, ovinos, caprinos, solípedos domésticos y salvajes
  Ongulés: les bovins, porcins, ovins, caprins et solipèdes domestiques ou sauvages
  Ungulati: bovini, suini, ovini, caprini e solipedi domestici o selvatici
  Nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži
  Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiniai
  Patások: marha, sertések, juh, kecskék, vad és házi páratlanujjú patások
  Hoefdieren: runderen, varkens, schapen, geiten, wilde en gedomesticeerde eenhoevigen
  Ungulati: baqar, ħnieżer, nagħaġ, mogħoż, solipedi salvaġġi u domestiċi
  Ungulados: bovinos, suínos, ovinos, caprinos, solípedes domésticos ou selvagens
  Zwierzęta kopytne: bydło, świnie, owce, kozy, konie i koniowate
  Kopytníky: dobytok, ošípané, ovce, kozy, voľne žijúce a domáce nepárnokopytníky
  Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji
  Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet, luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet
  Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur |
| --- | --- | --- |
| E | = | Registrovaní koňovití podle definice ve směrnici Rady 90/426/EHS
  Registrerede heste som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF
  Registrierte Equiden wie in der Richtlinie 90/426/EWG des Rates bestimmt
  Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased
  Καταχωρισμένα ιπποειδή όπως ορίζεται στην οδηγία 90/426/ΕΟΚ του Συμβουλίου
  Registered Equidae as defined in Council Directive 90/426/EEC
  Équidos registrados definidos en la Directiva 90/426/CEE del Consejo
  Équidés enregistrés au sens de la directive 90/426/CEE du Conseil
  Equidi registrati ai sensi della direttiva 90/426/CEE del Consiglio
  Reģistrēts Equidae saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/426/EEK
  Registruoti kanopiniai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB
  A 90/426/EGK tanácsi irányelv szerint regisztrált lófélék
  Ekwidi rreġistrati kif iddefinit fid-Direttiva tal-Kunsill 90/426/KEE
  Geregistreerde paardachtigen als omschreven in Richtlijn 90/426/EEG van de Raad
  Konie i koniowate określone w dyrektywie Rady 90/426/EWG
  Equídeos registados conforme definido na Directiva 90/426/CEE do Conselho
  Registrované zvieratá koňovité, ako je definované v smernici Rady 90/426/EHS
  Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS
  Rekisteröidyt hevoseläimet kuten määritellään neuvoston direktiivissä 90/426/ETY
  Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG |
| O | = | Ostatní zvířata (včetně zvířat v zoologické zahradě)
  Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver)
  Andere Tiere (einschließlich Zootiere)
  Teised loomad (k.a loomaaia loomad)
  Λοιπά ζώα (συμπεριλαμβανομένων των ζώων των ζωολογικών κήπων)
  Other animals (including zoo animals)
  Otros animales (incluidos los de zoológico)
  Autres animaux (y compris animaux de zoos)
  Altri animali (compresi gli animali dei giardini zoologici)
  Citi dzīvnieki (ieskaitot zoodārza dzīvniekus)
  Kiti gyvūnai (įskaitant zoologijos sodų gyvūnus)
  egyéb állatok (beleértve az állatkerti állatokat)
  Annimali oħra (inklużi annimali taż-żu)
  Andere dieren (met inbegrip van dierentuindieren)
  Pozostałe zwierzęta (w tym do ogrodów zoologicznych)
  Outros animais (incluindo animais de jardim zoológico)
  Ostatné zvieratá (vrátane zvierat v ZOO)
  Druge živali (vključno z živalmi za živalski vrt)
  Muut eläimet (myös eläintarhoissa olevat eläimet)
  Andra djur (även djur från djurparker) |

U

=

Kopytníci: skot, prasata, ovce, kozy, volně žijící a domácí lichokopytníci

Hovdyr: Kvæg, svin, får, geder og husdyr eller vildtlevende dyr af hesteracen

Huftiere: Rinder, Schweine, Schafe, Ziegen, Wildpferde, Hauspferde

Kabja- ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused

Οπληφόρα: βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες, άγρια και κατοικίδια μόνοπλα

Ungulates: cattle, pigs, sheep, goats, wild and domestic solipeds

Ungulados: bovinos, porcinos, ovinos, caprinos, solípedos domésticos y salvajes

Ongulés: les bovins, porcins, ovins, caprins et solipèdes domestiques ou sauvages

Ungulati: bovini, suini, ovini, caprini e solipedi domestici o selvatici

Nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži

Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiniai

Patások: marha, sertések, juh, kecskék, vad és házi páratlanujjú patások

Hoefdieren: runderen, varkens, schapen, geiten, wilde en gedomesticeerde eenhoevigen

Ungulati: baqar, ħnieżer, nagħaġ, mogħoż, solipedi salvaġġi u domestiċi

Ungulados: bovinos, suínos, ovinos, caprinos, solípedes domésticos ou selvagens

Zwierzęta kopytne: bydło, świnie, owce, kozy, konie i koniowate

Kopytníky: dobytok, ošípané, ovce, kozy, voľne žijúce a domáce nepárnokopytníky

Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji

Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet, luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet

Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur

E

=

Registrovaní koňovití podle definice ve směrnici Rady 90/426/EHS

Registrerede heste som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF

Registrierte Equiden wie in der Richtlinie 90/426/EWG des Rates bestimmt

Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased

Καταχωρισμένα ιπποειδή όπως ορίζεται στην οδηγία 90/426/ΕΟΚ του Συμβουλίου

Registered Equidae as defined in Council Directive 90/426/EEC

Équidos registrados definidos en la Directiva 90/426/CEE del Consejo

Équidés enregistrés au sens de la directive 90/426/CEE du Conseil

Equidi registrati ai sensi della direttiva 90/426/CEE del Consiglio

Reģistrēts Equidae saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/426/EEK

Registruoti kanopiniai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB

A 90/426/EGK tanácsi irányelv szerint regisztrált lófélék

Ekwidi rreġistrati kif iddefinit fid-Direttiva tal-Kunsill 90/426/KEE

Geregistreerde paardachtigen als omschreven in Richtlijn 90/426/EEG van de Raad

Konie i koniowate określone w dyrektywie Rady 90/426/EWG

Equídeos registados conforme definido na Directiva 90/426/CEE do Conselho

Registrované zvieratá koňovité, ako je definované v smernici Rady 90/426/EHS

Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS

Rekisteröidyt hevoseläimet kuten määritellään neuvoston direktiivissä 90/426/ETY

Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG

O

=

Ostatní zvířata (včetně zvířat v zoologické zahradě)

Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver)

Andere Tiere (einschließlich Zootiere)

Teised loomad (k.a loomaaia loomad)

Λοιπά ζώα (συμπεριλαμβανομένων των ζώων των ζωολογικών κήπων)

Other animals (including zoo animals)

Otros animales (incluidos los de zoológico)

Autres animaux (y compris animaux de zoos)

Altri animali (compresi gli animali dei giardini zoologici)

Citi dzīvnieki (ieskaitot zoodārza dzīvniekus)

Kiti gyvūnai (įskaitant zoologijos sodų gyvūnus)

egyéb állatok (beleértve az állatkerti állatokat)

Annimali oħra (inklużi annimali taż-żu)

Andere dieren (met inbegrip van dierentuindieren)

Pozostałe zwierzęta (w tym do ogrodów zoologicznych)

Outros animais (incluindo animais de jardim zoológico)

Ostatné zvieratá (vrátane zvierat v ZOO)

Druge živali (vključno z živalmi za živalski vrt)

Muut eläimet (myös eläintarhoissa olevat eläimet)

Andra djur (även djur från djurparker)

5-6

=

Zvláštní poznámky

Særlige betingelser

Spezielle Bemerkungen

Erimärkused

Ειδικές παρατηρήσεις

Special remarks

Menciones especiales

Mentions spéciales

Note particolari

Īpašas atzīmes

Specialios pastabos

Különleges észrevételek

Rimarki speċjali

Bijzondere opmerkingen

Szczególne uwagi

Menções especiais

Osobitné poznámky

Posebne opombe

Erityismainintoja

Anmärkningar

| (*) | = | Pozdrženo na základě článku 6 směrnice 97/78/ES až do dalšího oznámení, jak je uvedeno ve sloupcích 1, 4, 5 a 6
  Ophævet indtil videre iht. artikel 6 i direktiv 97/78/EF som angivet i kolonne 1, 4, 5 og 6
  Bis auf weiteres nach Artikel 6 der Richtlinie 97/78/EG ausgesetzt, wie in den Spalten 1, 4, 5 und 6 vermerkt
  Peatatud direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 alusel edasise teavitamiseni nagu märgitud veergudes 1, 4, 5 ja 6
  Έχει ανασταλεί σύμφωνα με το άρθρο 6 της οδηγίας 97/78/ΕΚ μέχρι νεωτέρας όπως σημειώνεται στις στήλες 1, 4, 5 και 6
  Suspended on the basis of Article 6 of Directive 97/78/EC until further notice, as noted in columns 1, 4, 5 and 6
  Autorización suspendida hasta nuevo aviso en virtud del artículo 6 de la Directiva 97/78/CE del Consejo (columnas 1, 4, 5 y 6)
  Suspendu jusqu'à nouvel ordre sur la base de l'article 6 de la directive 97/78/CE, comme indiqué dans les colonnes 1, 4, 5 et 6
  Sospeso a norma dell'articolo 6 della direttiva 97/78/CE fino a ulteriore comunicazione, secondo quanto indicato nelle colonne 1, 4, 5 e 6
  Apturēts, pamatojoties uz Direktīvas 97/98/EK 6. pantu līdz tālākiem ziņojumiem, kā minēts kolonnās 1, 4, 5 un 6
  Sustabdyta remiantis Direktyvos 97/78/EB 6 straipsniu iki tolimesnio pranešimo, kaip Murodyta 1, 4, 5 ir 6 skiltyse
  További értesítésig a 97/78/EK irányelv 6. cikke alapján felfüggesztve, amint az 1., 4., 5. és 6. oszlopban jelezve van
  Sospiża abbażi ta' l-Artikolu 6 tad-Direttiva 97/78/KE sakemm jinħareġ avviż ieħor, kif imsemmi fil-kolonni 1, 4, 5 u 6
  Erkenning voorlopig opgeschort op grond van artikel 6 van Richtlijn 97/78/EG, zoals aangegeven in de kolommen 1, 4, 5 en 6
  Zawieszona do odwołania na podstawie art. 6 dyrektywy 97/78/WE, zgodnie treścią kolumn 1, 4, 5 i 6
  Suspensas, com base no artigo 6.o da Directiva 97/78/CE, até que haja novas disposições, tal como referido nas colunas 1, 4, 5 e 6
  Pozastavené na základe článku 6 smernice 97/78/ES do ďalšieho oznámenia, ako je uvedené v stĺpcoch 1, 4, 5 a 6
  Odloženo na podlagi člena 6 Direktive 97/78/ES, do nadaljnjega, kakor je navedeno v stolpcih 1, 4, 5 in 6
  Ei sovelleta direktiivin 97/78/EY 6 artiklan perusteella kunnes toisin ilmoitetaan, siten kuin 1, 4, 5 ja 6 sarakkeessa esitetään
  Upphävd tills vidare på grundval av artikel 6 direktiv 97/78/EG, vilket anges i kolumnerna 1, 4, 5 och 6 |
| --- | --- | --- |
| (1) | = | Kontrola v souladu s požadavky rozhodnutí Komise 93/352/EHS s výkonem čl. 19 odst. 3 směrnice Rady 97/78/ES
  Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF
  Kontrolle erfolgt in Übereinstimmung mit den Anforderungen der Entscheidung 93/352/EG der Kommission, die in Ausführung des Artikels 19 Absatz 3 der Richtlinie 97/78/EG des Rates angenommen wurde
  Kontrollida kooskõlas komisjoni otsusega 93/352/EMÜ nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 täideviimisel
  Ελέγχεται σύμφωνα με τις απαιτήσεις της απόφασης 93/352/ΕΟΚ της Επιτροπής που έχει ληφθεί κατ’ εφαρμογή του άρθρου 19 παράγραφος 3 της οδηγίας 97/78/ΕΚ του Συμβουλίου
  Checking in line with the requirements of Commission Decision 93/352/EEC taken in execution of article 19(3) of Council Directive 97/78/EC
  De acuerdo con los requisitos de la Decisión 93/352/CEE de la Comisión, adoptada en aplicación del apartado 3 del artículo 19 de la Directiva 97/78/CE del Consejo
  Contrôles dans les conditions de la décision 93/352/CEE de la Commision prise en aplication de l'article 19, paragraphe 3, de la directive 97/78/CE du Conseil
  Controllo secondo le disposizioni della decisione 93/352/CEE della Commissione in applicazione dell'articolo 19, paragrafo 3 della direttiva 97/78/CE del Consiglio
  Pārbaude saskaņā ar Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, ieviešot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu
  Patikrinimas pagal Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus, vykdant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 punktą
  A 93/352/EGK bizottsági határozat követelményeivel összhangban ellenőrizve, a 97/78/EK tanácsi irányelv 19. cikkének (3) bekezdése szerint végrehajtva
  Iċċekkjar skond il-ħtiġijiet tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 93/352/KEE meħuda biex jitwettaq l-Artikolu 19(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 97/78/KE
  Controle overeenkomstig Beschikking 93/352/EEG van de Commissie, vastgesteld ter uitvoering van artikel 19, lid 3, van Richtlijn 97/78/EG van de Raad
  Kontrola zgodna z wymogami decyzji Komisji 93/352/EWG podjętej w ramach wykonania art. 19 ust. 3 dyrektywy Rady 97/78/WE
  Controlos nas condições da Decisão 93/352/CEE da Comissão, em aplicação do n.o 3 do artigo 19.o da Directiva 97/78/CE do Conselho
  Kontrola v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 93/352/EHS, prijatými pri vykonávaní článku 19 ods. 3 smernice Rady 97/78/ES
  Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS, z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES
  Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY, jolla pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta, vaatimusten mukaisesti
  Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagis för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG |
| (2) | = | Pouze balené výrobky
  Kun emballerede produkter
  Nur umhüllte Erzeugnisse
  Ainult pakitud tooted
  Συσκευασμένα προϊόντα μόνο
  Packed products only
  Únicamente productos embalados
  Produits emballés uniquement
  Prodotti imballati unicamente
  Tikai fasēti produkti
  Tiktai supakuoti produktai
  Csak becsomagolt áruk
  Prodotti ppakkjati biss
  Uitsluitend verpakte producten
  Tylko produkty pakowane
  Apenas produtos embalados
  Len balené produkty
  Samo pakirani proizvodi
  Ainoastaan pakatut tuotteet
  Endast förpackade produkter |
| (3) | = | Pouze rybářské výrobky
  Kun fiskeprodukter
  Ausschließlich Fischereierzeugnisse
  Ainult pakitud kalatooted
  Αλιεύματα μόνο
  Fishery products only
  Únicamente productos pesqueros
  Produits de la pêche uniquement
  Prodotti della pesca unicamente
  Tikai zivju produkti
  Tiktai žuvininkystės produktai
  Csak halászati termékek
  Prodotti tas-sajd biss
  Uitsluitend visserijproducten
  Tylko produkty rybne
  Apenas produtos da pesca
  Len produkty rybolovu
  Samo ribiški proizvodi
  Ainoastaan kalastustuotteet
  Endast fiskeriprodukter |
| (4) | = | Pouze živočišné bílkoviny
  Kun animalske proteiner
  Nur tierisches Eiweiß
  Ainult loomsed valgud
  Ζωικές πρωτεΐνες μόνο
  Animal proteins only
  Únicamente proteínas animales
  Uniquement protéines animales
  Unicamente proteine animali
  Tikai dzīvnieku proteīns
  Tiktai gyvuliniai baltymai
  Csak állati fehérjék
  Proteini ta' l-annimali biss
  Uitsluitend dierlijke eiwitten
  Tylko białko zwierzęce
  Apenas proteínas animais
  Len živočíšne bielkoviny
  Samo živalske beljakovine
  Ainoastaan eläinproteiinit
  Endast djurprotein |
| (5) | = | Pouze surové kůže s vlnou
  Kun uld, skind og huder
  Nur Wolle, Häute und Felle
  Ainult villad, karusnahad ja loomanahad
  Έριο και δέρματα μόνο
  Wool hides and skins only
  Únicamente lana, cueros y pieles
  Laine et peaux uniquement
  Lana e pelli unicamente
  Tikai dzīvnieku vilna un zvērādas
  Tiktai vilnos, kailiai ir odos
  Csak irhák és bőrök
  Ġlud tas-suf biss
  Uitsluitend wol, huiden en vellen
  Tylko skóry futerkowe i inne
  Apenas lã e peles
  Len vlnené prikrýrky a kože
  Samo kožuh in koža
  Ainoastaan villa, vuodat ja nahat
  Endast ull, hudar och skinn |
| (6) | = | Pouze tekuté tuky, oleje a rybí tuky
  Nur flüssige Fette, Öle und Fischöle
  Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier
  Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid
  Μόνον υγρά λίπη, έλαια και ιχθυέλαια
  Only liquid fats, oils, and fish oils
  Sólo grasas líquidas, aceites y aceites de pescado
  Graisses, huiles et huiles de poisson liquides uniquement
  Esclusivamente grassi liquidi, oli e oli di pesce
  Tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa
  Tiktai skysti riebalai, aliejus ir žuvų taukai
  Csak folyékony zsírok, olajok és halolajok
  Xaħmijiet likwidi, żjut, u żjut tal-ħut biss
  Uitsluitend vloeibare vetten, oliën en visolie
  Tylko płynne tłuszcze, oleje i oleje rybne
  Apenas gorduras líquidas, óleos e óleos de peixe
  Len tekuté tuky, oleje a rybie oleje
  Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja
  Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt
  Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor |
| (7) | = | Islandští poníci (pouze od dubna do října)
  Islandske ponyer (kun fra april til oktober)
  Islandponys (nur von April bis Oktober)
  Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)
  Μικρόσωμα άλογα (πόνυς) (από τον Απρίλιο έως τον Οκτώβριο μόνο)
  Icelandic ponies (from April to October only)
  Poneys de Islandia (únicamente desde abril hasta octubre)
  Poneys d’Islande (d'avril à octobre uniquement)
  Poneys islandesi (solo da aprile ad ottobre)
  Islandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim)
  Islandijos poniai (tiktai nuo balandžio iki spalio mėn.)
  Izlandi pónik (csak áprilistól októberig)
  Ponijiet Islandiżi (minn April sa Ottubru biss))
  IJslandse pony's (enkel van april tot oktober)
  Kucyki islandzkie (tylko od kwietnia do października)
  Póneis da Islândia (apenas de Abril a Outubro)
  Islandské poníky (len od apríla do októbra)
  Islandski poniji (samo od aprila do oktobra)
  Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)
  Islandshästar (endast från april till oktober) |
| (8) | = | Pouze koňovití
  Kun enhovede dyr
  Nur Einhufer
  Ainult hobuslased
  Μόνο ιπποειδή
  Equidaes only
  Équidos únicamente
  Équidés uniquement
  Unicamente equidi
  Tikai Equidae

  Tiktai kanopiniai
  Csak lófélék
  Ekwidi biss
  Uitsluitend paardachtigen
  Tylko koniowate
  Apenas equídeos
  Len zvieratá koňovité
  Samo equidae
  Ainoastaan hevoset
  Endast hästdjur |
| (9) | = | Pouze tropické ryby
  Kun tropiske fisk
  Nur tropische Fische
  Ainult troopilised kalad
  Τροπικά ψάρια μόνο
  Tropical fish only
  Únicamente peces tropicales
  Poissons tropicaux uniquement
  Unicamente pesci tropicali
  Tikai tropu zivis
  Tiktai tropinės žuvys
  Csak trópusi halak
  Ħut tropikali biss
  Uitsluitend tropische vissen
  Tylko ryby tropikalne
  Apenas peixes tropicais
  Len tropické ryby
  Samo tropske ribe
  Ainoastaan trooppiset kalat
  Endast tropiska fiskar |
| (10) | = | Pouze kočky, psi, hlodavci, zajícovci, živé ryby, plazi a jiní ptáci kromě ptáků nadřádu běžci
  Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle
  Nur Katzen, Hunde, Nagetiere, Hasentiere, lebende Fische, Reptilien und andere Vögel als Laufvögel
  Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud jaanalinnulased
  Μόνο γάτες, σκύλοι, τρωκτικά, λαγόμορφα, ζωντανά ψάρια, ερπετά και πτηνά, εκτός από τα στρουθιοειδή
  Only cats, dogs, rodents, lagomorphs, live fish, reptiles and other birds than ratites
  Únicamente gatos, perros, roedores, lagomorfos, peces vivos, reptiles y aves, excepto las rátidas
  Uniquement chats, chiens, rongeurs, lagomorphes, poissons vivants, reptiles et autres oiseaux que les ratites
  Unicamente cani, gatti, roditori, lagomorfi, pesci vivi, rettili ed uccelli diversi dai ratiti
  Tikai kaķi, suņi, grauzēji, lagomorphs, dzīvas zivis, reptiļi un putni, izņemot ratites
  Tiktai katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti paukščiai, išskyrus ratitae genties paukščius
  Csak macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlfélék, élő halak, hüllők és egyéb, nem ritka madarak
  qtates, klieb, rodenti, lagomorfi, ħut ħaj, rettili u għasafar li mhumiex ratiti, biss
  Uitsluitend katten, honden, knaagdieren, haasachtigen, levende vis, reptielen en vogels (met uitzondering van loopvogels)
  Tylko koty, psy, gryzonie, zające i króliki, żywe ryby, gady i ptaki inne niż bezgrzebieniowe
  Apenas gatos, cães, roedores, lagomorfos, peixes vivos, répteis e aves excepto ratites
  Len mačky, psy, hlodavce, zajacovité zvieratá, živé ryby, plazy a iné vtáky a bežce
  Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptiči
  Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut
  Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar |
| (11) | = | Pouze krmiva ve velkém
  Kun foderstoffer i løs afladning
  Nur Futtermittel als Schüttgut
  Ainult pakendamata loomatoit
  Ζωοτροφές χύμα μόνο
  Only feedstuffs in bulk
  Únicamente alimentos a granel para animales
  Aliments pour animaux en vrac uniquement
  Alimenti per animali in massa unicamente
  Tikai beramā lopbarība
  Tiktai neįpakuoti pašarai
  Csak ömlesztett takarmányok
  Oġġetti ta' l-għalf fi kwantitajiet kbar biss
  Uitsluitend onverpakte diervoeders
  Tylko żywność luzem
  Apenas alimentos para animais a granel
  Len voľne uložené krmivá
  Samo krma v razsutem stanju
  Ainoastaan pakkaamaton rehu
  Endast foder i lösvikt |
| (12) | = | Pro (U), v případě lichokopytníků, pouze ti odeslaní do zoologické zahrady; a pro (O) pouze jednodenní kuřata, ryby, psi, kočky, hmyz nebo jiná zvířata odeslaná do zoologické zahrady.
  Ved (U), for så vidt angår dyr af hestefamilien, kun dyr sendt til en zoologisk have; og ved (O), kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have.
  Für (U) im Fall von Einhufern, nur an einen Zoo versandte Tiere; und für (O) nur Eintagsküken, Fische, Hunde, Katzen, Insekten oder andere für einen Zoo bestimmte Tiere.
  Ainult (U) loomaaeda saatmiseks mõeldud kabjaliste puhul; ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate ja teiste loomaaeda saatmiseks mõeldud loomade puhul
  Για την κατηγορία (U) στην περίπτωση των μόνοπλων, μόνο αυτά προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο· και για την κατηγορία (O), μόνο νεοσσοί μιας ημέρας, ψάρια, σκύλοι, γάτες, έντομα, ή άλλα ζώα προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο.
  For (U) in the case of solipeds, only those consigned to a zoo; and for (O), only day old chicks, fish, dogs, cats, insects, or other animals consigned to a zoo.
  En lo que se refiere a (U) en el caso de solípedos, sólo los destinados a un zoológico; en cuanto a (O), sólo polluelos de un día, peces, perros, gatos, insectos u otros animales destinados a un zoológico.
  Pour «U», dans le cas des solipèdes, uniquement ceux expédiés dans un zoo, et pour «O», uniquement les poussins d’un jour, poissons, chiens, chats, insectes ou autres animaux expédiés dans un zoo.
  Per (U) nel caso di solipedi, soltanto quelli destinati ad uno zoo, e per (O), soltanto pulcini di un giorno, pesci, cani, gatti, insetti o altri animali destinati ad uno zoo.
  (U) Tikai tie nepārnadži, kas ir nodoti zoodārzam; (O) tikai vienu dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, kukaiņi un citi dzīvnieki, kas ir nodoti zoodārzam
  (U) neporakanopinių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą, ir (O) – tiktai vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai
  Az (U) esetében páratlanujjú patások csak az állatkertbe szállított egyedek; az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított állatok.
  Għal (U) fil-każ ta' solipedi, dawk biss ikkonsenjati lil żu; u għal (O), flieles ta' ġurnata żmien, ħut, klieb, qtates, insetti, jew annimali oħra kkonsenjati lil żu, biss
  Voor (U) in het geval van eenhoevigen uitsluitend naar een zoo verzonden dieren; en voor (O) uitsluitend eendagskuikens, vissen, honden, katten, insecten of andere naar een zoo verzonden dieren.
  Przy (U) w przypadku koniowatych, tylko przeznaczone do zoo; a przy (O), tylko jednodzienne kurczęta, ryby, psy, koty, owady i inne zwierzęta przeznaczone do zoo
  Relativamente a (U), no caso dos solípedes, só os de jardim zoológico; relativamente a (O), só pintos do dia, peixes, cães, gatos, insectos, ou outros animais de jardim zoológico.
  Pre (U) v prípade nepárnokopytníkov, len tie, ktoré sa posielajú do ZOO; a pre (O) len jednodňové kurčatá, ryby, psy, mačky, hmyz alebo iné zvieratá posielané do ZOO
  Za (U) v primeru enokopitarjev, samo tisti, namenjeni v živalski vrt; in za (O), samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke žuželke, ali druge živali, namenjene v živalski vrt.
  Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet.
  För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller andra djur i djurparker. |
| (13) | = | Nagylak v Maďarsku: Toto je stanoviště hraniční kontroly (pro výrobky) a hraniční přechod (pro živá zvířata) na maďarsko-rumunské hranici, které podléhá přechodným opatřením pro výrobky i pro živá zvířata vyjednaných a stanovených ve Smlouvě o přistoupení. Viz rozhodnutí Komise 2003/630/ES – Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 55 a 2004/253/ES – Úř. věst. L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af overgangsbestemmelser, man har forhandlet sig frem til og fastsat i tiltrædelsestraktaten, for så vidt angår såvel produkter som levende dyr. Jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF (EUT L 218 af 30.8.2003, s. 55) og 2004/253/EF (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 47).
  Nagylak HU: Dies ist eine Grenzkontrollstelle (für Erzeugnisse) und ein Grenzübergang (für lebende Tiere) an der Grenze zwischen Ungarn und Rumänien, der sowohl für Erzeugnisse als auch für lebende Tiere Übergangsmaßnahmen gemäß dem Beitrittsvertrag unterliegt. Siehe Entscheidungen 2003/630/EG (ABl. L 218 vom 30.8.2003, S. 55) und 2004/253/EG der Kommission (ABl. L 79 vom 17.3.2004, S. 47).
  Nagylak HU: See on Ungari-Rumeenia piiri piirikontrolli punkt (toodete) ja ületuskoht (elusloomade) jaoks, mis allub läbiräägitud ja ühinemislepinguga kehtestatud üleminekumeetmetele nii toodetele kui elusloomadele. Vt komisjoni otsuseid 2003/630/EÜ – ELT L 218, 30.8.2003, lk 55 ja 2004/253/EÜ – ELT L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: πρόκειται για μεθοριακό σταθμό επιθεώρησης (για προϊόντα) και σημείο διέλευσης (για ζώντα ζώα) στα ουγγρορουμανικά σύνορα, που υπόκειται σε μεταβατικά μέτρα τα οποία αποτέλεσαν αντικείμενο διαπραγμάτευσης και ενσωματώθηκαν στη συνθήκη προσχώρησης τόσο για τα προϊόντα όσο και για τα ζώντα ζώα. Βλέπε απόφαση 2003/630/ΕΚ της Επιτροπής — ΕΕ L 218 της 30.8.2003, σ. 55 + 2004/253/EK — EE L 79 της 17.3.2004.
  Nagylak HU: This is a border inspection post (for products) and crossing point (for live animals) on the Hungarian Romanian Border, subject to transitional measures as negotiated and laid down in the Treaty of Accession for both products and live animals. See Commission Decision 2003/630/EC — OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 and 2004/253/EC — OJ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Se trata de un puesto de inspección fronterizo (para productos) y un punto de paso (para animales vivos) de la frontera húngaro-rumana, sujeta a medidas transitorias, tanto para productos como para animales vivos, tal como se negoció y estableció en el Tratado de adhesión. Véase la Decisión 2003/630/CE de la Comisión — DO L 218 de 30.8.2003, p. 55 y 2004/253/CE — DO L 79 de 17.3.2004.
  Nagylak HU: Il s’agit d’un poste d’inspection frontalier (pour les produits) et d’un lieu de passage en frontière (pour les animaux vivants) à la frontière entre la Hongrie et la Roumanie, qui est soumis à des mesures transitoires conformément aux négociations et aux dispositions inscrites dans le traité d’adhésion pour les produits et les animaux vivants. Voir la décision 2003/630/CE de la Commission (JO L 218 du 30.8.2003, p. 55) et 2004/253/CE (JO L 79 du 17.3.2004).
  Nagylak HU: si tratta di un posto d'ispezione (per i prodotti) e di un punto di attraversamento (per gli animali vivi) sul confine Ungheria-Romania, assoggettato alle misure transitorie negoziate e stabilite nel trattato di adesione per i prodotti e per gli animali vivi. Cfr. decisione 2003/630/CE della Commissione — GU L 218 del 30.8.2003, pag. 55 + 2004/253/CE — GU L 79 del 17.3.2004.
  Nagilaka, Ungārija (Nagylak, HU): šis ir robežas pārbaudes punkts (produktiem) un robežas šķērsošanas punkts (dzīviem dzīvniekiem) uz Ungārijas–Rumānijas robežas, kas ir pakļauta pārejas perioda kontrolei, kā ir apspriests un formulēts Pievienošanās līgumā atiecībā gan uz produktiem, gan dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumus 2003/630/EK – OV L 218, 30.8.2003, 55. lpp., un 2004/253/EK – OV L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: tai pasienio kontrolės postas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos – Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, produktams ir gyviems gyvūnams. Žr. Komisijos spendimas 2003/630/EB – OL L 218, 2003 8 30, p. 55 ir 2004/253/EB – OL L 79, 2004 3 17.
  Nagylak HU: Ez egy határellenőrző poszt (áruk számára) és egy határátkelő a magyar-román határon, amelyre mind az áruk, mind az állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK – HL L 218., 2003.8.30., 55. o. és a 2004/253/EK – HL L 79., 2004.3.17. bizottsági határozatokat.
  Nagylak HU: Dan huwa post ta' spezzjoni ta' fruntiera (għall-prodotti) u l-punt tal-qsim (għall-annimali ħajjin) fuq il-Fruntiera bejn l-Ungerija u r-Rumanija, suġġett għal miżuri transizzjonali kif innegozjati u stipulati fit-Trattat ta' Adezjoni kemm għall-prodotti kif ukoll għall-annimali ħajjin. Ara d-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2003/630/KE – OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 u 2004/253/KE – OJ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Dit is een grensinspectiepost (voor producten) en een doorlaatpost (voor levende dieren) aan de Hongaars-Roemeense grens waar zowel voor producten als voor levende dieren overgangsmaatregelen gelden zoals overeengekomen en neergelegd in het Toetredingsverdrag. Zie Beschikkingen 2003/630/EG van de Commissie (PB L 218 van 30.8.2003, blz. 55) en 2004/253/EG van de Commissie (PB L 79 van 17.3.2004, blz. 47).
  Nagylak HU: Jest to punkt kontroli granicznej (dla produktów) i przejście (dla żywych zwierząt) na granicy węgiersko-rumuńskiej, podlegający środkom tymczasowym wynegocjowanym i określonym w Traktacie o Przystąpieniu zarówno dla produktów, jak i żywych zwierząt. Patrz: decyzje Komisji 2003/630/WE – Dz.U. L 218 z 30.8.2003, str. 55 i 2004/253/WE – Dz.U. L 79 z 17.3.2004.
  Nagylak HU: Trata-se de um posto de inspecção fronteiriço (para produtos) e um ponto de passagem (para animais vivos) na fronteira húngaro-romena, sujeito a medidas de transição, quer para produtos quer para animais vivos, tal como negociadas e estabelecidas no Acto de Adesão. Ver Decisão 2003/630/CE — JO L 218 de 30.8.2003, p. 55 + 2004/253/CE — JO L 79 de 17.3.2004.
  Nagylak HU: Toto je hraničná inšpekčná stanica (pre produkty) a priesečník (pre živé zvieratá) na maďarsko-rumunských hraniciach podľa prechodných opatrení, ako boli dohodnuté a ustanovené v Zmluve o pristúpení pre produkty aj živé zvieratá. Pozri rozhodnutia Komisie 2003/630/ES – Ú. v. EÚ L 218, 30.8.2003, s. 55, a 2004/253/ES – Ú. v. EÚ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej odločbi Komisije 2009/630/ES (UL L 218, 30.8.2003, str. 55) in 2004/253/ES (UL L 79, 17.3.2004).
  Nagylak HU: Tämä on Unkarin Romanian rajan vastainen rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY (EUVL L 218, 30.8.2003, s. 55) ja 2004/253/EY (EUVL L 79, 17.3.2004).
  Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen, som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget, både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG (EUT L 218, 30.8.2003, s. 55) och 2004/253/EG (EUT L 79, 17.3.2004). |
| (14) | = | Určeno k přepravě přes Evropské společenství pro zásilky s určitými výrobky živočišného původu pro lidskou spotřebu, které směřují do nebo pocházejí z Ruska podle zvláštních postupů tušených v příslušném právu Společenství.
  Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser.
  Für den Versand von zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnissen tierischen Ursprungs aus oder nach Russland durch das Zollgebiet der Europäischen Gemeinschaft gemäß den in den einschlägigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft vorgesehenen Verfahren.
  Määratud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtarbimiseks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad Venemaale või tulevad sealt ning kuuluvad vastavate ühenduse õigusaktidega ettenähtud erikorra alla
  Προς διαμετακόμιση ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο μέσω της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, προερχόμενων από και κατευθυνόμενων προς τη Ρωσία, σύμφωνα με ειδικές διαδικασίες που προβλέπονται στη σχετική κοινοτική νομοθεσία.
  Designated for transit across the European Community for consignments of certain products of animal origin for human consumption, coming to or from Russia under the specific procedures foreseen in relevant Community legislation
  Designado para el tránsito a través de la Comunidad Europea de partidas de determinados productos de origen animal destinados al consumo humano, que tienen Rusia como origen o destino, con arreglo a los procedimientos específicos previstos en la legislación comunitaria pertinente.
  Désigné pour le transit, dans la Communauté européenne, d’envois de certains produits d’origine animale destinés à la consommation humaine, en provenance ou à destination de la Russie selon les procédures particulières prévues par la législation communautaire applicable.
  Designato per il transito nella Comunità europea di partite di taluni prodotti di origine animale destinati al consumo umano, provenienti dalla o diretti in Russia, secondo le procedure specifiche previste nella pertinente legislazione comunitaria.
  Norīkojums sūtījumu tranzītam caur Eiropas Kopienu noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās, patēriņam saskaņā ar noteiktu, attiecīgā Kopienas likumdošanā paredzētu kārtību.
  Skirta tam tikrų gyvulinės kilmės produktų, skirtų žmonių maistui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka.
  Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek a vonatkozó közösségi jogszabályokban előre elrendelt különleges eljárások szerint.
  Allokat għat-traġitt tul il-Komunità Ewropea għal kunsinji ta' ċerti prodotti għall-konsum tal-bniedem li joriġinaw mill-annimali, provenjenti minn jew diretti lejn ir-Russja taħt il-proċeduri speċifiċi previsti fil-leġislazzjoni Komunitarja rilevanti
  Aangewezen voor doorvoer door de Europese Gemeenschap van partijen van bepaalde producten van dierlijke oorsprong die bestemd zijn voor menselijke consumptie, bestemd voor of afkomstig van Rusland, overeenkomstig de specifieke procedures van de relevante communautaire wetgeving.
  Przeznaczone do przewozu przez Wspólnotę Europejską przesyłek pewnych produktów pochodzenia zwierzęcego przeznaczonych do spożycia przez ludzi, przywożonych lub pochodzących z Rosji, na podstawie szczególnych procedur przewidzianych w odpowiednich przepisach Wspólnoty.
  Designado para o trânsito, na Comunidade Europeia, de remessas de certos produtos de origem animal destinados ao consumo humano, com destino à Rússia ou dela provenientes, ao abrigo dos procedimentos específicos previstos pela legislação comunitária pertinente.
  Určené na tranzit cez Európske spoločenstvo pre zásielky určitých produktov živočíšneho pôvodu na ľudskú spotrebu, pochádzajúce z Ruska, podľa osobitných postupov plánovaných v príslušnej legislatíve Spoločenstva.
  Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo iz Rusije po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti.
  Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen.
  För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning. |

(*)

=

Pozdrženo na základě článku 6 směrnice 97/78/ES až do dalšího oznámení, jak je uvedeno ve sloupcích 1, 4, 5 a 6

Ophævet indtil videre iht. artikel 6 i direktiv 97/78/EF som angivet i kolonne 1, 4, 5 og 6

Bis auf weiteres nach Artikel 6 der Richtlinie 97/78/EG ausgesetzt, wie in den Spalten 1, 4, 5 und 6 vermerkt

Peatatud direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 alusel edasise teavitamiseni nagu märgitud veergudes 1, 4, 5 ja 6

Έχει ανασταλεί σύμφωνα με το άρθρο 6 της οδηγίας 97/78/ΕΚ μέχρι νεωτέρας όπως σημειώνεται στις στήλες 1, 4, 5 και 6

Suspended on the basis of Article 6 of Directive 97/78/EC until further notice, as noted in columns 1, 4, 5 and 6

Autorización suspendida hasta nuevo aviso en virtud del artículo 6 de la Directiva 97/78/CE del Consejo (columnas 1, 4, 5 y 6)

Suspendu jusqu'à nouvel ordre sur la base de l'article 6 de la directive 97/78/CE, comme indiqué dans les colonnes 1, 4, 5 et 6

Sospeso a norma dell'articolo 6 della direttiva 97/78/CE fino a ulteriore comunicazione, secondo quanto indicato nelle colonne 1, 4, 5 e 6

Apturēts, pamatojoties uz Direktīvas 97/98/EK 6. pantu līdz tālākiem ziņojumiem, kā minēts kolonnās 1, 4, 5 un 6

Sustabdyta remiantis Direktyvos 97/78/EB 6 straipsniu iki tolimesnio pranešimo, kaip Murodyta 1, 4, 5 ir 6 skiltyse

További értesítésig a 97/78/EK irányelv 6. cikke alapján felfüggesztve, amint az 1., 4., 5. és 6. oszlopban jelezve van

Sospiża abbażi ta' l-Artikolu 6 tad-Direttiva 97/78/KE sakemm jinħareġ avviż ieħor, kif imsemmi fil-kolonni 1, 4, 5 u 6

Erkenning voorlopig opgeschort op grond van artikel 6 van Richtlijn 97/78/EG, zoals aangegeven in de kolommen 1, 4, 5 en 6

Zawieszona do odwołania na podstawie art. 6 dyrektywy 97/78/WE, zgodnie treścią kolumn 1, 4, 5 i 6

Suspensas, com base no artigo 6.o da Directiva 97/78/CE, até que haja novas disposições, tal como referido nas colunas 1, 4, 5 e 6

Pozastavené na základe článku 6 smernice 97/78/ES do ďalšieho oznámenia, ako je uvedené v stĺpcoch 1, 4, 5 a 6

Odloženo na podlagi člena 6 Direktive 97/78/ES, do nadaljnjega, kakor je navedeno v stolpcih 1, 4, 5 in 6

Ei sovelleta direktiivin 97/78/EY 6 artiklan perusteella kunnes toisin ilmoitetaan, siten kuin 1, 4, 5 ja 6 sarakkeessa esitetään

Upphävd tills vidare på grundval av artikel 6 direktiv 97/78/EG, vilket anges i kolumnerna 1, 4, 5 och 6

(1)

=

Kontrola v souladu s požadavky rozhodnutí Komise 93/352/EHS s výkonem čl. 19 odst. 3 směrnice Rady 97/78/ES

Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF

Kontrolle erfolgt in Übereinstimmung mit den Anforderungen der Entscheidung 93/352/EG der Kommission, die in Ausführung des Artikels 19 Absatz 3 der Richtlinie 97/78/EG des Rates angenommen wurde

Kontrollida kooskõlas komisjoni otsusega 93/352/EMÜ nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 täideviimisel

Ελέγχεται σύμφωνα με τις απαιτήσεις της απόφασης 93/352/ΕΟΚ της Επιτροπής που έχει ληφθεί κατ’ εφαρμογή του άρθρου 19 παράγραφος 3 της οδηγίας 97/78/ΕΚ του Συμβουλίου

Checking in line with the requirements of Commission Decision 93/352/EEC taken in execution of article 19(3) of Council Directive 97/78/EC

De acuerdo con los requisitos de la Decisión 93/352/CEE de la Comisión, adoptada en aplicación del apartado 3 del artículo 19 de la Directiva 97/78/CE del Consejo

Contrôles dans les conditions de la décision 93/352/CEE de la Commision prise en aplication de l'article 19, paragraphe 3, de la directive 97/78/CE du Conseil

Controllo secondo le disposizioni della decisione 93/352/CEE della Commissione in applicazione dell'articolo 19, paragrafo 3 della direttiva 97/78/CE del Consiglio

Pārbaude saskaņā ar Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, ieviešot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu

Patikrinimas pagal Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus, vykdant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 punktą

A 93/352/EGK bizottsági határozat követelményeivel összhangban ellenőrizve, a 97/78/EK tanácsi irányelv 19. cikkének (3) bekezdése szerint végrehajtva

Iċċekkjar skond il-ħtiġijiet tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 93/352/KEE meħuda biex jitwettaq l-Artikolu 19(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 97/78/KE

Controle overeenkomstig Beschikking 93/352/EEG van de Commissie, vastgesteld ter uitvoering van artikel 19, lid 3, van Richtlijn 97/78/EG van de Raad

Kontrola zgodna z wymogami decyzji Komisji 93/352/EWG podjętej w ramach wykonania art. 19 ust. 3 dyrektywy Rady 97/78/WE

Controlos nas condições da Decisão 93/352/CEE da Comissão, em aplicação do n.o 3 do artigo 19.o da Directiva 97/78/CE do Conselho

Kontrola v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 93/352/EHS, prijatými pri vykonávaní článku 19 ods. 3 smernice Rady 97/78/ES

Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS, z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES

Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY, jolla pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta, vaatimusten mukaisesti

Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagis för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG

(2)

=

Pouze balené výrobky

Kun emballerede produkter

Nur umhüllte Erzeugnisse

Ainult pakitud tooted

Συσκευασμένα προϊόντα μόνο

Packed products only

Únicamente productos embalados

Produits emballés uniquement

Prodotti imballati unicamente

Tikai fasēti produkti

Tiktai supakuoti produktai

Csak becsomagolt áruk

Prodotti ppakkjati biss

Uitsluitend verpakte producten

Tylko produkty pakowane

Apenas produtos embalados

Len balené produkty

Samo pakirani proizvodi

Ainoastaan pakatut tuotteet

Endast förpackade produkter

(3)

=

Pouze rybářské výrobky

Kun fiskeprodukter

Ausschließlich Fischereierzeugnisse

Ainult pakitud kalatooted

Αλιεύματα μόνο

Fishery products only

Únicamente productos pesqueros

Produits de la pêche uniquement

Prodotti della pesca unicamente

Tikai zivju produkti

Tiktai žuvininkystės produktai

Csak halászati termékek

Prodotti tas-sajd biss

Uitsluitend visserijproducten

Tylko produkty rybne

Apenas produtos da pesca

Len produkty rybolovu

Samo ribiški proizvodi

Ainoastaan kalastustuotteet

Endast fiskeriprodukter

(4)

=

Pouze živočišné bílkoviny

Kun animalske proteiner

Nur tierisches Eiweiß

Ainult loomsed valgud

Ζωικές πρωτεΐνες μόνο

Animal proteins only

Únicamente proteínas animales

Uniquement protéines animales

Unicamente proteine animali

Tikai dzīvnieku proteīns

Tiktai gyvuliniai baltymai

Csak állati fehérjék

Proteini ta' l-annimali biss

Uitsluitend dierlijke eiwitten

Tylko białko zwierzęce

Apenas proteínas animais

Len živočíšne bielkoviny

Samo živalske beljakovine

Ainoastaan eläinproteiinit

Endast djurprotein

(5)

=

Pouze surové kůže s vlnou

Kun uld, skind og huder

Nur Wolle, Häute und Felle

Ainult villad, karusnahad ja loomanahad

Έριο και δέρματα μόνο

Wool hides and skins only

Únicamente lana, cueros y pieles

Laine et peaux uniquement

Lana e pelli unicamente

Tikai dzīvnieku vilna un zvērādas

Tiktai vilnos, kailiai ir odos

Csak irhák és bőrök

Ġlud tas-suf biss

Uitsluitend wol, huiden en vellen

Tylko skóry futerkowe i inne

Apenas lã e peles

Len vlnené prikrýrky a kože

Samo kožuh in koža

Ainoastaan villa, vuodat ja nahat

Endast ull, hudar och skinn

(6)

=

Pouze tekuté tuky, oleje a rybí tuky

Nur flüssige Fette, Öle und Fischöle

Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier

Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid

Μόνον υγρά λίπη, έλαια και ιχθυέλαια

Only liquid fats, oils, and fish oils

Sólo grasas líquidas, aceites y aceites de pescado

Graisses, huiles et huiles de poisson liquides uniquement

Esclusivamente grassi liquidi, oli e oli di pesce

Tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa

Tiktai skysti riebalai, aliejus ir žuvų taukai

Csak folyékony zsírok, olajok és halolajok

Xaħmijiet likwidi, żjut, u żjut tal-ħut biss

Uitsluitend vloeibare vetten, oliën en visolie

Tylko płynne tłuszcze, oleje i oleje rybne

Apenas gorduras líquidas, óleos e óleos de peixe

Len tekuté tuky, oleje a rybie oleje

Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja

Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt

Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor

(7)

=

Islandští poníci (pouze od dubna do října)

Islandske ponyer (kun fra april til oktober)

Islandponys (nur von April bis Oktober)

Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)

Μικρόσωμα άλογα (πόνυς) (από τον Απρίλιο έως τον Οκτώβριο μόνο)

Icelandic ponies (from April to October only)

Poneys de Islandia (únicamente desde abril hasta octubre)

Poneys d’Islande (d'avril à octobre uniquement)

Poneys islandesi (solo da aprile ad ottobre)

Islandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim)

Islandijos poniai (tiktai nuo balandžio iki spalio mėn.)

Izlandi pónik (csak áprilistól októberig)

Ponijiet Islandiżi (minn April sa Ottubru biss))

IJslandse pony's (enkel van april tot oktober)

Kucyki islandzkie (tylko od kwietnia do października)

Póneis da Islândia (apenas de Abril a Outubro)

Islandské poníky (len od apríla do októbra)

Islandski poniji (samo od aprila do oktobra)

Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)

Islandshästar (endast från april till oktober)

(8)

=

Pouze koňovití

Kun enhovede dyr

Nur Einhufer

Ainult hobuslased

Μόνο ιπποειδή

Equidaes only

Équidos únicamente

Équidés uniquement

Unicamente equidi

Tikai Equidae

Tiktai kanopiniai

Csak lófélék

Ekwidi biss

Uitsluitend paardachtigen

Tylko koniowate

Apenas equídeos

Len zvieratá koňovité

Samo equidae

Ainoastaan hevoset

Endast hästdjur

(9)

=

Pouze tropické ryby

Kun tropiske fisk

Nur tropische Fische

Ainult troopilised kalad

Τροπικά ψάρια μόνο

Tropical fish only

Únicamente peces tropicales

Poissons tropicaux uniquement

Unicamente pesci tropicali

Tikai tropu zivis

Tiktai tropinės žuvys

Csak trópusi halak

Ħut tropikali biss

Uitsluitend tropische vissen

Tylko ryby tropikalne

Apenas peixes tropicais

Len tropické ryby

Samo tropske ribe

Ainoastaan trooppiset kalat

Endast tropiska fiskar

(10)

=

Pouze kočky, psi, hlodavci, zajícovci, živé ryby, plazi a jiní ptáci kromě ptáků nadřádu běžci

Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle

Nur Katzen, Hunde, Nagetiere, Hasentiere, lebende Fische, Reptilien und andere Vögel als Laufvögel

Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud jaanalinnulased

Μόνο γάτες, σκύλοι, τρωκτικά, λαγόμορφα, ζωντανά ψάρια, ερπετά και πτηνά, εκτός από τα στρουθιοειδή

Only cats, dogs, rodents, lagomorphs, live fish, reptiles and other birds than ratites

Únicamente gatos, perros, roedores, lagomorfos, peces vivos, reptiles y aves, excepto las rátidas

Uniquement chats, chiens, rongeurs, lagomorphes, poissons vivants, reptiles et autres oiseaux que les ratites

Unicamente cani, gatti, roditori, lagomorfi, pesci vivi, rettili ed uccelli diversi dai ratiti

Tikai kaķi, suņi, grauzēji, lagomorphs, dzīvas zivis, reptiļi un putni, izņemot ratites

Tiktai katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti paukščiai, išskyrus ratitae genties paukščius

Csak macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlfélék, élő halak, hüllők és egyéb, nem ritka madarak

qtates, klieb, rodenti, lagomorfi, ħut ħaj, rettili u għasafar li mhumiex ratiti, biss

Uitsluitend katten, honden, knaagdieren, haasachtigen, levende vis, reptielen en vogels (met uitzondering van loopvogels)

Tylko koty, psy, gryzonie, zające i króliki, żywe ryby, gady i ptaki inne niż bezgrzebieniowe

Apenas gatos, cães, roedores, lagomorfos, peixes vivos, répteis e aves excepto ratites

Len mačky, psy, hlodavce, zajacovité zvieratá, živé ryby, plazy a iné vtáky a bežce

Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptiči

Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut

Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar

(11)

=

Pouze krmiva ve velkém

Kun foderstoffer i løs afladning

Nur Futtermittel als Schüttgut

Ainult pakendamata loomatoit

Ζωοτροφές χύμα μόνο

Only feedstuffs in bulk

Únicamente alimentos a granel para animales

Aliments pour animaux en vrac uniquement

Alimenti per animali in massa unicamente

Tikai beramā lopbarība

Tiktai neįpakuoti pašarai

Csak ömlesztett takarmányok

Oġġetti ta' l-għalf fi kwantitajiet kbar biss

Uitsluitend onverpakte diervoeders

Tylko żywność luzem

Apenas alimentos para animais a granel

Len voľne uložené krmivá

Samo krma v razsutem stanju

Ainoastaan pakkaamaton rehu

Endast foder i lösvikt

(12)

=

Pro (U), v případě lichokopytníků, pouze ti odeslaní do zoologické zahrady; a pro (O) pouze jednodenní kuřata, ryby, psi, kočky, hmyz nebo jiná zvířata odeslaná do zoologické zahrady.

Ved (U), for så vidt angår dyr af hestefamilien, kun dyr sendt til en zoologisk have; og ved (O), kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have.

Für (U) im Fall von Einhufern, nur an einen Zoo versandte Tiere; und für (O) nur Eintagsküken, Fische, Hunde, Katzen, Insekten oder andere für einen Zoo bestimmte Tiere.

Ainult (U) loomaaeda saatmiseks mõeldud kabjaliste puhul; ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate ja teiste loomaaeda saatmiseks mõeldud loomade puhul

Για την κατηγορία (U) στην περίπτωση των μόνοπλων, μόνο αυτά προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο· και για την κατηγορία (O), μόνο νεοσσοί μιας ημέρας, ψάρια, σκύλοι, γάτες, έντομα, ή άλλα ζώα προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο.

For (U) in the case of solipeds, only those consigned to a zoo; and for (O), only day old chicks, fish, dogs, cats, insects, or other animals consigned to a zoo.

En lo que se refiere a (U) en el caso de solípedos, sólo los destinados a un zoológico; en cuanto a (O), sólo polluelos de un día, peces, perros, gatos, insectos u otros animales destinados a un zoológico.

Pour «U», dans le cas des solipèdes, uniquement ceux expédiés dans un zoo, et pour «O», uniquement les poussins d’un jour, poissons, chiens, chats, insectes ou autres animaux expédiés dans un zoo.

Per (U) nel caso di solipedi, soltanto quelli destinati ad uno zoo, e per (O), soltanto pulcini di un giorno, pesci, cani, gatti, insetti o altri animali destinati ad uno zoo.

(U) Tikai tie nepārnadži, kas ir nodoti zoodārzam; (O) tikai vienu dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, kukaiņi un citi dzīvnieki, kas ir nodoti zoodārzam

(U) neporakanopinių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą, ir (O) – tiktai vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai

Az (U) esetében páratlanujjú patások csak az állatkertbe szállított egyedek; az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított állatok.

Għal (U) fil-każ ta' solipedi, dawk biss ikkonsenjati lil żu; u għal (O), flieles ta' ġurnata żmien, ħut, klieb, qtates, insetti, jew annimali oħra kkonsenjati lil żu, biss

Voor (U) in het geval van eenhoevigen uitsluitend naar een zoo verzonden dieren; en voor (O) uitsluitend eendagskuikens, vissen, honden, katten, insecten of andere naar een zoo verzonden dieren.

Przy (U) w przypadku koniowatych, tylko przeznaczone do zoo; a przy (O), tylko jednodzienne kurczęta, ryby, psy, koty, owady i inne zwierzęta przeznaczone do zoo

Relativamente a (U), no caso dos solípedes, só os de jardim zoológico; relativamente a (O), só pintos do dia, peixes, cães, gatos, insectos, ou outros animais de jardim zoológico.

Pre (U) v prípade nepárnokopytníkov, len tie, ktoré sa posielajú do ZOO; a pre (O) len jednodňové kurčatá, ryby, psy, mačky, hmyz alebo iné zvieratá posielané do ZOO

Za (U) v primeru enokopitarjev, samo tisti, namenjeni v živalski vrt; in za (O), samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke žuželke, ali druge živali, namenjene v živalski vrt.

Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet.

För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller andra djur i djurparker.

(13)

=

Nagylak v Maďarsku: Toto je stanoviště hraniční kontroly (pro výrobky) a hraniční přechod (pro živá zvířata) na maďarsko-rumunské hranici, které podléhá přechodným opatřením pro výrobky i pro živá zvířata vyjednaných a stanovených ve Smlouvě o přistoupení. Viz rozhodnutí Komise 2003/630/ES – Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 55 a 2004/253/ES – Úř. věst. L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af overgangsbestemmelser, man har forhandlet sig frem til og fastsat i tiltrædelsestraktaten, for så vidt angår såvel produkter som levende dyr. Jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF (EUT L 218 af 30.8.2003, s. 55) og 2004/253/EF (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 47).

Nagylak HU: Dies ist eine Grenzkontrollstelle (für Erzeugnisse) und ein Grenzübergang (für lebende Tiere) an der Grenze zwischen Ungarn und Rumänien, der sowohl für Erzeugnisse als auch für lebende Tiere Übergangsmaßnahmen gemäß dem Beitrittsvertrag unterliegt. Siehe Entscheidungen 2003/630/EG (ABl. L 218 vom 30.8.2003, S. 55) und 2004/253/EG der Kommission (ABl. L 79 vom 17.3.2004, S. 47).

Nagylak HU: See on Ungari-Rumeenia piiri piirikontrolli punkt (toodete) ja ületuskoht (elusloomade) jaoks, mis allub läbiräägitud ja ühinemislepinguga kehtestatud üleminekumeetmetele nii toodetele kui elusloomadele. Vt komisjoni otsuseid 2003/630/EÜ – ELT L 218, 30.8.2003, lk 55 ja 2004/253/EÜ – ELT L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: πρόκειται για μεθοριακό σταθμό επιθεώρησης (για προϊόντα) και σημείο διέλευσης (για ζώντα ζώα) στα ουγγρορουμανικά σύνορα, που υπόκειται σε μεταβατικά μέτρα τα οποία αποτέλεσαν αντικείμενο διαπραγμάτευσης και ενσωματώθηκαν στη συνθήκη προσχώρησης τόσο για τα προϊόντα όσο και για τα ζώντα ζώα. Βλέπε απόφαση 2003/630/ΕΚ της Επιτροπής — ΕΕ L 218 της 30.8.2003, σ. 55 + 2004/253/EK — EE L 79 της 17.3.2004.

Nagylak HU: This is a border inspection post (for products) and crossing point (for live animals) on the Hungarian Romanian Border, subject to transitional measures as negotiated and laid down in the Treaty of Accession for both products and live animals. See Commission Decision 2003/630/EC — OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 and 2004/253/EC — OJ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Se trata de un puesto de inspección fronterizo (para productos) y un punto de paso (para animales vivos) de la frontera húngaro-rumana, sujeta a medidas transitorias, tanto para productos como para animales vivos, tal como se negoció y estableció en el Tratado de adhesión. Véase la Decisión 2003/630/CE de la Comisión — DO L 218 de 30.8.2003, p. 55 y 2004/253/CE — DO L 79 de 17.3.2004.

Nagylak HU: Il s’agit d’un poste d’inspection frontalier (pour les produits) et d’un lieu de passage en frontière (pour les animaux vivants) à la frontière entre la Hongrie et la Roumanie, qui est soumis à des mesures transitoires conformément aux négociations et aux dispositions inscrites dans le traité d’adhésion pour les produits et les animaux vivants. Voir la décision 2003/630/CE de la Commission (JO L 218 du 30.8.2003, p. 55) et 2004/253/CE (JO L 79 du 17.3.2004).

Nagylak HU: si tratta di un posto d'ispezione (per i prodotti) e di un punto di attraversamento (per gli animali vivi) sul confine Ungheria-Romania, assoggettato alle misure transitorie negoziate e stabilite nel trattato di adesione per i prodotti e per gli animali vivi. Cfr. decisione 2003/630/CE della Commissione — GU L 218 del 30.8.2003, pag. 55 + 2004/253/CE — GU L 79 del 17.3.2004.

Nagilaka, Ungārija (Nagylak, HU): šis ir robežas pārbaudes punkts (produktiem) un robežas šķērsošanas punkts (dzīviem dzīvniekiem) uz Ungārijas–Rumānijas robežas, kas ir pakļauta pārejas perioda kontrolei, kā ir apspriests un formulēts Pievienošanās līgumā atiecībā gan uz produktiem, gan dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumus 2003/630/EK – OV L 218, 30.8.2003, 55. lpp., un 2004/253/EK – OV L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: tai pasienio kontrolės postas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos – Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, produktams ir gyviems gyvūnams. Žr. Komisijos spendimas 2003/630/EB – OL L 218, 2003 8 30, p. 55 ir 2004/253/EB – OL L 79, 2004 3 17.

Nagylak HU: Ez egy határellenőrző poszt (áruk számára) és egy határátkelő a magyar-román határon, amelyre mind az áruk, mind az állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK – HL L 218., 2003.8.30., 55. o. és a 2004/253/EK – HL L 79., 2004.3.17. bizottsági határozatokat.

Nagylak HU: Dan huwa post ta' spezzjoni ta' fruntiera (għall-prodotti) u l-punt tal-qsim (għall-annimali ħajjin) fuq il-Fruntiera bejn l-Ungerija u r-Rumanija, suġġett għal miżuri transizzjonali kif innegozjati u stipulati fit-Trattat ta' Adezjoni kemm għall-prodotti kif ukoll għall-annimali ħajjin. Ara d-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2003/630/KE – OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 u 2004/253/KE – OJ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Dit is een grensinspectiepost (voor producten) en een doorlaatpost (voor levende dieren) aan de Hongaars-Roemeense grens waar zowel voor producten als voor levende dieren overgangsmaatregelen gelden zoals overeengekomen en neergelegd in het Toetredingsverdrag. Zie Beschikkingen 2003/630/EG van de Commissie (PB L 218 van 30.8.2003, blz. 55) en 2004/253/EG van de Commissie (PB L 79 van 17.3.2004, blz. 47).

Nagylak HU: Jest to punkt kontroli granicznej (dla produktów) i przejście (dla żywych zwierząt) na granicy węgiersko-rumuńskiej, podlegający środkom tymczasowym wynegocjowanym i określonym w Traktacie o Przystąpieniu zarówno dla produktów, jak i żywych zwierząt. Patrz: decyzje Komisji 2003/630/WE – Dz.U. L 218 z 30.8.2003, str. 55 i 2004/253/WE – Dz.U. L 79 z 17.3.2004.

Nagylak HU: Trata-se de um posto de inspecção fronteiriço (para produtos) e um ponto de passagem (para animais vivos) na fronteira húngaro-romena, sujeito a medidas de transição, quer para produtos quer para animais vivos, tal como negociadas e estabelecidas no Acto de Adesão. Ver Decisão 2003/630/CE — JO L 218 de 30.8.2003, p. 55 + 2004/253/CE — JO L 79 de 17.3.2004.

Nagylak HU: Toto je hraničná inšpekčná stanica (pre produkty) a priesečník (pre živé zvieratá) na maďarsko-rumunských hraniciach podľa prechodných opatrení, ako boli dohodnuté a ustanovené v Zmluve o pristúpení pre produkty aj živé zvieratá. Pozri rozhodnutia Komisie 2003/630/ES – Ú. v. EÚ L 218, 30.8.2003, s. 55, a 2004/253/ES – Ú. v. EÚ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej odločbi Komisije 2009/630/ES (UL L 218, 30.8.2003, str. 55) in 2004/253/ES (UL L 79, 17.3.2004).

Nagylak HU: Tämä on Unkarin Romanian rajan vastainen rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY (EUVL L 218, 30.8.2003, s. 55) ja 2004/253/EY (EUVL L 79, 17.3.2004).

Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen, som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget, både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG (EUT L 218, 30.8.2003, s. 55) och 2004/253/EG (EUT L 79, 17.3.2004).

(14)

=

Určeno k přepravě přes Evropské společenství pro zásilky s určitými výrobky živočišného původu pro lidskou spotřebu, které směřují do nebo pocházejí z Ruska podle zvláštních postupů tušených v příslušném právu Společenství.

Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser.

Für den Versand von zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnissen tierischen Ursprungs aus oder nach Russland durch das Zollgebiet der Europäischen Gemeinschaft gemäß den in den einschlägigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft vorgesehenen Verfahren.

Määratud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtarbimiseks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad Venemaale või tulevad sealt ning kuuluvad vastavate ühenduse õigusaktidega ettenähtud erikorra alla

Προς διαμετακόμιση ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο μέσω της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, προερχόμενων από και κατευθυνόμενων προς τη Ρωσία, σύμφωνα με ειδικές διαδικασίες που προβλέπονται στη σχετική κοινοτική νομοθεσία.

Designated for transit across the European Community for consignments of certain products of animal origin for human consumption, coming to or from Russia under the specific procedures foreseen in relevant Community legislation

Designado para el tránsito a través de la Comunidad Europea de partidas de determinados productos de origen animal destinados al consumo humano, que tienen Rusia como origen o destino, con arreglo a los procedimientos específicos previstos en la legislación comunitaria pertinente.

Désigné pour le transit, dans la Communauté européenne, d’envois de certains produits d’origine animale destinés à la consommation humaine, en provenance ou à destination de la Russie selon les procédures particulières prévues par la législation communautaire applicable.

Designato per il transito nella Comunità europea di partite di taluni prodotti di origine animale destinati al consumo umano, provenienti dalla o diretti in Russia, secondo le procedure specifiche previste nella pertinente legislazione comunitaria.

Norīkojums sūtījumu tranzītam caur Eiropas Kopienu noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās, patēriņam saskaņā ar noteiktu, attiecīgā Kopienas likumdošanā paredzētu kārtību.

Skirta tam tikrų gyvulinės kilmės produktų, skirtų žmonių maistui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka.

Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek a vonatkozó közösségi jogszabályokban előre elrendelt különleges eljárások szerint.

Allokat għat-traġitt tul il-Komunità Ewropea għal kunsinji ta' ċerti prodotti għall-konsum tal-bniedem li joriġinaw mill-annimali, provenjenti minn jew diretti lejn ir-Russja taħt il-proċeduri speċifiċi previsti fil-leġislazzjoni Komunitarja rilevanti

Aangewezen voor doorvoer door de Europese Gemeenschap van partijen van bepaalde producten van dierlijke oorsprong die bestemd zijn voor menselijke consumptie, bestemd voor of afkomstig van Rusland, overeenkomstig de specifieke procedures van de relevante communautaire wetgeving.

Przeznaczone do przewozu przez Wspólnotę Europejską przesyłek pewnych produktów pochodzenia zwierzęcego przeznaczonych do spożycia przez ludzi, przywożonych lub pochodzących z Rosji, na podstawie szczególnych procedur przewidzianych w odpowiednich przepisach Wspólnoty.

Designado para o trânsito, na Comunidade Europeia, de remessas de certos produtos de origem animal destinados ao consumo humano, com destino à Rússia ou dela provenientes, ao abrigo dos procedimentos específicos previstos pela legislação comunitária pertinente.

Určené na tranzit cez Európske spoločenstvo pre zásielky určitých produktov živočíšneho pôvodu na ľudskú spotrebu, pochádzajúce z Ruska, podľa osobitných postupov plánovaných v príslušnej legislatíve Spoločenstva.

Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo iz Rusije po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti.

Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen.

För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning.

Země: BelgieLand: BelgienLand: BelgienRiik: BelgiaΧώρα: ΒέλγιοCountry: BelgiumPaís: BélgicaPays: BelgiquePaese: BelgioValsts: BeļģijaŠalis: BelgijaOrszág: BelgiumPajjiż: BelġjuLand: BelgiëKraj: BelgiaPaís: BélgicaKrajina: BelgickoDržava: BelgijaMaa: BelgiaLand: Belgien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antwerpen | 0502699 | P | | HC, NHC | |
| Brussel-Zaventem | 0502899 | A | Centre 1 | HC | |
| Centre 2 | HC | |
| Centre 3 | NHC | U, E, O |
| Charleroi | 0503299 | A | | HC(2) | |
| Gent | 0502999 | P | | HC-NT(6) NHC-NT(6) | |
| Liège | 0503099 | A | | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | U, E, O |
| Oostende | 0502599 | P | | HC-T(2) | |
| Oostende | 0503199 | A | Centre 1 | HC(2) | |
| Centre 2 | | E, O |
| Zeebrugge | 0502799 | P | OHCZ | HC, NHC | |
| FCT | HC | |

1

2

3

4

5

6

Antwerpen

0502699

P

HC, NHC

Brussel-Zaventem

0502899

A

Centre 1

HC

Centre 2

HC

Centre 3

NHC

U, E, O

Charleroi

0503299

A

HC(2)

Gent

0502999

P

HC-NT(6) NHC-NT(6)

Liège

0503099

A

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

U, E, O

Oostende

0502599

P

HC-T(2)

Oostende

0503199

A

Centre 1

HC(2)

Centre 2

E, O

Zeebrugge

0502799

P

OHCZ

HC, NHC

FCT

HC

Země: Česká republikaLand: TjekkietLand: Tschechische RepublikRiik: Tšehhi VabariikΧώρα: Τσεχική ΔημοκρατίαCountry: Czech RepublicPaís: República ChecaPays: République tchèquePaese: Repubblica cecaValsts: ČehijaŠalis: Čekijos RespublikaOrszág: Cseh KöztársaságPajjiż: Repubblika ĊekaLand: TsjechiëKraj: CzechyPaís: República ChecaKrajina: Česká republikaDržava: ČeškaMaa: TšekkiLand: Tjeckien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Praha-Ruzyně | 2200099 | A | | HC(2), NHC(2) | E, O |

1

2

3

4

5

6

Praha-Ruzyně

2200099

A

HC(2), NHC(2)

E, O

Země: DánskoLand: DanmarkLand: DänemarkRiik: TaaniΧώρα: ΔανίαCountry: DenmarkPaís: DinamarcaPays: DanemarkPaese: DanimarcaValsts: DānijaŠalis: DanijaOrszág: DániaPajjiż: DanimarkaLand: DenemarkenKraj: DaniaPaís: DinamarcaKrajina: DánskoDržava: DanskaMaa: TanskaLand: Danmark

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ålborg 1 | 0902299 | P | | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Ålborg 2 | 0951699 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Århus | 0902199 | P | | HC(1)(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)(11) | |
| Esbjerg | 0902399 | P | | HC-T(FR)(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(11) | |
| Fredericia | 0911099 | P | | HC(1)(2), NHC(2), NHC-(NT) 11 | |
| Hanstholm | 0911399 | P | | HC-T(FR)(1)(3) | |
| Hirtshals | 0911599 | P | Centre 1 | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Centre 2 | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Billund | 0901799 | A | | HC-T(1)(2), NHC(2) | U, E, O |
| København | 0911699 | A | Centre 1 | HC(1)(2), NHC(2) | |
| Centre 3 | | U, E, O |
| Centre 2 | HC(1)(2), NHC(2) | |
| København | 0921699 | P | | HC(1), NHC | |
| Rønne | 0941699 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kolding | 0901899 | P | | NHC(11) | |
| Skagen | 0901999 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Ålborg 1

0902299

P

HC-T(FR)(1)(2)

Ålborg 2

0951699

P

HC(2), NHC(2)

Århus

0902199

P

HC(1)(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)(11)

Esbjerg

0902399

P

HC-T(FR)(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(11)

Fredericia

0911099

P

HC(1)(2), NHC(2), NHC-(NT) 11

Hanstholm

0911399

P

HC-T(FR)(1)(3)

Hirtshals

0911599

P

Centre 1

HC-T(FR)(1)(2)

Centre 2

HC-T(FR)(1)(2)

Billund

0901799

A

HC-T(1)(2), NHC(2)

U, E, O

København

0911699

A

Centre 1

HC(1)(2), NHC(2)

Centre 3

U, E, O

Centre 2

HC(1)(2), NHC(2)

København

0921699

P

HC(1), NHC

Rønne

0941699

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kolding

0901899

P

NHC(11)

Skagen

0901999

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Země: NěmeckoLand: TysklandLand: DeutschlandRiik: SaksamaaΧώρα: ΓερμανίαCountry: GermanyPaís: AlemaniaPays: AllemagnePaese: GermaniaValsts: VācijaŠalis: VokietijaOrszág: NémetországPajjiż: ĠermanjaLand: DuitslandKraj: NiemcyPaís: AlemanhaKrajina: NemeckoDržava: NemčijaMaa: SaksaLand: Tyskland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Berlin-Tegel | 0150299 | A | | HC, NHC | O |
| Brake | 0151599 | P | | NHC-NT(4) | |
| Bremen | 0150699 | P | | HC, NHC | |
| Bremerhaven | 0150799 | P | | HC, NHC | |
| Cuxhaven | 0151699 | P | IC 1 | HC-T (FR)(3) | |
| IC 2 | HC-T(FR)(3) | |
| Düsseldorf | 0151999 | A | | HC(2), NHT-CH(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Frankfurt/Main | 0151099 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Hahn Airport | 0155999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Hamburg Flughafen | 0150999 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Hamburg Hafen (*) | 0150899 | P | | HC, NHC | (*) E(7) |
| Hannover-Langenhagen | 0151799 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Kiel | 0152699 | P | | HC, NHC | E |
| Köln | 0152099 | A | | HC, NHC | O |
| Konstanz Straße | 0153199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Lübeck | 0152799 | P | | HC, NHC | U, E |
| München | 0149699 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Rostock | 0151399 | P | | HC, NHC | U, E, O |
| Rügen | 0151199 | P | | HC,NHC | |
| Schönefeld | 0150599 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E, O |
| Stuttgart | 0149099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Weil/Rhein | 0149199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Weil/Rhein Mannheim | 0153299 | F | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Berlin-Tegel

0150299

A

HC, NHC

O

Brake

0151599

P

NHC-NT(4)

Bremen

0150699

P

HC, NHC

Bremerhaven

0150799

P

HC, NHC

Cuxhaven

0151699

P

IC 1

HC-T (FR)(3)

IC 2

HC-T(FR)(3)

Düsseldorf

0151999

A

HC(2), NHT-CH(2)

NHC-NT(2)

O

Frankfurt/Main

0151099

A

HC, NHC

U, E, O

Hahn Airport

0155999

A

HC(2), NHC(2)

O

Hamburg Flughafen

0150999

A

HC, NHC

U, E, O

Hamburg Hafen (*)

0150899

P

HC, NHC

(*) E(7)

Hannover-Langenhagen

0151799

A

HC(2), NHC(2)

O

Kiel

0152699

P

HC, NHC

E

Köln

0152099

A

HC, NHC

O

Konstanz Straße

0153199

R

HC, NHC

U, E, O

Lübeck

0152799

P

HC, NHC

U, E

München

0149699

A

HC(2), NHC(2)

O

Rostock

0151399

P

HC, NHC

U, E, O

Rügen

0151199

P

HC,NHC

Schönefeld

0150599

A

HC(2), NHC(2)

U, E, O

Stuttgart

0149099

A

HC(2), NHC(2)

O

Weil/Rhein

0149199

R

HC, NHC

U, E, O

Weil/Rhein Mannheim

0153299

F

HC, NHC

Země: EstonskoLand: EstlandLand: EstlandRiik: EestiΧώρα: ΕσθονίαCountry: EstoniaPaís: EstoniaPays: EstoniePaese: EstoniaValsts: IgaunijaŠalis: EstijaOrszág: ÉsztországPajjiż: EstonjaLand: EstlandKraj: EstoniaPaís: EstóniaKrajina: EstónskoDržava: EstonijaMaa: ViroLand: Estland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luhamaa | 2300199 | R | | HC, NHC | U, E |
| Muuga | 2300399 | P | I/C 1 | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Narva | 2300299 | R | | HC, NHC-NT | O |
| Paldiski | 2300599 | P | | HC(2), NHC-NT(2) | |
| Paljassaare | 2300499 | P | | HC-T(FR)(2) | O |

1

2

3

4

5

6

Luhamaa

2300199

R

HC, NHC

U, E

Muuga

2300399

P

I/C 1

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Narva

2300299

R

HC, NHC-NT

O

Paldiski

2300599

P

HC(2), NHC-NT(2)

Paljassaare

2300499

P

HC-T(FR)(2)

O

Země: ŘeckoLand: GrækenlandLand: GriechenlandRiik: KreekaΧώρα: ΕλλάδαCountry: GreecePaís: GreciaPays: GrècePaese: GreciaValsts: GrieķijaŠalis: GraikijaOrszág: GörögországPajjiż: GreċjaLand: GriekenlandKraj: GrecjaPaís: GréciaKrajina: GréckoDržava: GrčijaMaa: KreikkaLand: Grekland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Evzoni | 1006099 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Athens International Airport | 1005599 | A | I/C 1 | HC(2), NHC-NT(2) | U, E, O |
| Idomeni | 1006299 | F | | | U, E |
| Kakavia | 1007099 | R | | HC(2), NHC-NT | |
| Neos Kafkassos | 1006399 | F | | HC(2), NHC-NT | U, E, O |
| Neos Kafkassos | 1006399 | R | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Ormenion (*) | 1006699 | R | | HC(2), NHC-NT | (*) U, (*) O, (*) E |
| Peplos (*) | 1007299 | R | | HC(2), NHC-NT | (*) U, (*) O |
| Pireas | 1005499 | P | | HC(2), NHC-NT, | |
| Promachonas | 1006199 | F | | | U, E, O |
| Promachonas | 1006199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Thessaloniki | 1005799 | A | | HC(2), NHC-NT, | O |
| Thessaloniki | 1005699 | P | | HC(2), NHC-NT | U, E |

1

2

3

4

5

6

Evzoni

1006099

R

HC, NHC

U, E, O

Athens International Airport

1005599

A

I/C 1

HC(2), NHC-NT(2)

U, E, O

Idomeni

1006299

F

U, E

Kakavia

1007099

R

HC(2), NHC-NT

Neos Kafkassos

1006399

F

HC(2), NHC-NT

U, E, O

Neos Kafkassos

1006399

R

HC, NHC-NT

U, E, O

Ormenion (*)

1006699

R

HC(2), NHC-NT

(*) U, (*) O, (*) E

Peplos (*)

1007299

R

HC(2), NHC-NT

(*) U, (*) O

Pireas

1005499

P

HC(2), NHC-NT,

Promachonas

1006199

F

U, E, O

Promachonas

1006199

R

HC, NHC

U, E, O

Thessaloniki

1005799

A

HC(2), NHC-NT,

O

Thessaloniki

1005699

P

HC(2), NHC-NT

U, E

Země: ŠpanělskoLand: SpanienLand: SpanienRiik: HispaaniaΧώρα: ΙσπανίαCountry: SpainPaís: EspañaPays: EspagnePaese: SpagnaValsts: SpānijaŠalis: IspanijaOrszág: SpanyolországPajjiż: SpanjaLand: SpanjeKraj: HiszpaniaPaís: EspanhaKrajina: ŠpanielskoDržava: ŠpanijaMaa: EspanjaLand: Spanien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Coruña — Laxe | 1148899 | P | A Coruña | HC, NHC | |
| Laxe | HC | |
| Algeciras | 1147599 | P | Productos | HC, NHC | |
| Animales | | U, E, O |
| Alicante | 1149999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Alicante | 1148299 | P | | HC, NHC-NT | |
| Almería | 1150099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Almería | 1148399 | P | | HC, NHC | |
| Asturias | 1150199 | A | | HC(2) | |
| Barcelona | 1150299 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | O |
| Flightcare | HC(2), NHC(2) | O |
| Barcelona | 1147199 | P | | HC, NHC | |
| Bilbao | 1150399 | A | | HC(2), NHC(2), | O |
| Bilbao | 1148499 | P | | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| Cádiz | 1147499 | P | | HC, NHC | |
| Cartagena | 1148599 | P | | HC, NHC | |
| Castellón | 1149799 | P | | HC-NT, NHC-NT | |
| Gijón | 1148699 | P | | HC, NHC | |
| Gran Canaria | 1150499 | A | | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Huelva | 1148799 | P | Puerto Interior | HC | |
| Puerto Exterior | NHC-NT | |
| Las Palmas de Gran Canaria | 1148199 | P | Productos | HC, NHC | |
| Animales | | U, E, O |
| Madrid | 1147899 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | U, E, O |
| Flightcare | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | U, E, O |
| PER4 | HC-T(CH)(2) | |
| SFS | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Málaga | 1150599 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | O |
| DHL | HC(2), NHC(2) | |
| Málaga | 1147399 | P | | HC, NHC | U, E, O |
| Marín | 1149599 | P | | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | |
| Palma de Mallorca | 1147999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Pasajes (*) | 1147799 | P | | HC (*), NHC (*) | |
| Santa Cruz de Tenerife | 1148099 | P | Dársena | HC | |
| Dique | NHC | U, E, O |
| Santander | 1150799 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Santander | 1148999 | P | | HC, NHC | |
| Santiago de Compostela | 1149899 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| San Sebastián (*) | 1150699 | A | | HC(2) (*), NHC(2) (*) | |
| Sevilla | 1150899 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Sevilla | 1149099 | P | | HC, NHC | |
| Tarragona | 1149199 | P | | HC, NHC | |
| Tenerife Norte | 1150999 | A | | HC(2) | |
| Tenerife Sur | 1149699 | A | Productos | HC(2), NHC(2) | |
| Animales | | U, E, O |
| Valencia | 1151099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Valencia | 1147299 | P | | HC, NHC | |
| Vigo | 1151199 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Vigo | 1147699 | P | T. C. Guixar | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | |
| Pantalan 3 | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frioya | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frigalsa | HC-T(FR)(2,3) | |
| Pescanova | HC-T(FR)(2,3) | |
| Vieirasa | HC-T(FR)(3) | |
| Fandicosta | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frig. Morrazo | HC-T(FR)(3) | |
| Vilagarcia-Ribeira-Caramiñal | 1149499 | P | Vilagarcia | HC(2), NHC(2,11) | |
| Ribeira | HC | |
| Caramiñal | HC | |
| Vitoria | 1149299 | A | Productos | HC(2), NHC-NT(2)
  NHC-T (CH)(2) | |
| Animales | | U, E, O |
| Zaragoza | 1149399 | A | | HC(2) | |

1

2

3

4

5

6

A Coruña — Laxe

1148899

P

A Coruña

HC, NHC

Laxe

HC

Algeciras

1147599

P

Productos

HC, NHC

Animales

U, E, O

Alicante

1149999

A

HC(2), NHC(2)

O

Alicante

1148299

P

HC, NHC-NT

Almería

1150099

A

HC(2), NHC(2)

O

Almería

1148399

P

HC, NHC

Asturias

1150199

A

HC(2)

Barcelona

1150299

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

O

Flightcare

HC(2), NHC(2)

O

Barcelona

1147199

P

HC, NHC

Bilbao

1150399

A

HC(2), NHC(2),

O

Bilbao

1148499

P

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Cádiz

1147499

P

HC, NHC

Cartagena

1148599

P

HC, NHC

Castellón

1149799

P

HC-NT, NHC-NT

Gijón

1148699

P

HC, NHC

Gran Canaria

1150499

A

HC(2), NHC-NT(2)

O

Huelva

1148799

P

Puerto Interior

HC

Puerto Exterior

NHC-NT

Las Palmas de Gran Canaria

1148199

P

Productos

HC, NHC

Animales

U, E, O

Madrid

1147899

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

U, E, O

Flightcare

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

U, E, O

PER4

HC-T(CH)(2)

SFS

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

O

Málaga

1150599

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

O

DHL

HC(2), NHC(2)

Málaga

1147399

P

HC, NHC

U, E, O

Marín

1149599

P

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

Palma de Mallorca

1147999

A

HC(2), NHC(2)

O

Pasajes (*)

1147799

P

HC (*), NHC (*)

Santa Cruz de Tenerife

1148099

P

Dársena

HC

Dique

NHC

U, E, O

Santander

1150799

A

HC(2), NHC(2)

Santander

1148999

P

HC, NHC

Santiago de Compostela

1149899

A

HC(2), NHC(2)

San Sebastián (*)

1150699

A

HC(2) (*), NHC(2) (*)

Sevilla

1150899

A

HC(2), NHC(2)

O

Sevilla

1149099

P

HC, NHC

Tarragona

1149199

P

HC, NHC

Tenerife Norte

1150999

A

HC(2)

Tenerife Sur

1149699

A

Productos

HC(2), NHC(2)

Animales

U, E, O

Valencia

1151099

A

HC(2), NHC(2)

O

Valencia

1147299

P

HC, NHC

Vigo

1151199

A

HC(2), NHC(2)

Vigo

1147699

P

T. C. Guixar

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

Pantalan 3

HC-T(FR)(2,3)

Frioya

HC-T(FR)(2,3)

Frigalsa

HC-T(FR)(2,3)

Pescanova

HC-T(FR)(2,3)

Vieirasa

HC-T(FR)(3)

Fandicosta

HC-T(FR)(2,3)

Frig. Morrazo

HC-T(FR)(3)

Vilagarcia-Ribeira-Caramiñal

1149499

P

Vilagarcia

HC(2), NHC(2,11)

Ribeira

HC

Caramiñal

HC

Vitoria

1149299

A

Productos

HC(2), NHC-NT(2)

NHC-T (CH)(2)

Animales

U, E, O

Zaragoza

1149399

A

HC(2)

Země: FrancieLand: FrankrigLand: FrankreichRiik: PrantsusmaaΧώρα: ΓαλλίαCountry: FrancePaís: FranciaPays: FrancePaese: FranciaValsts: FrancijaŠalis: PrancūzijaOrszág: FranciaországPajjiż: FranzaLand: FrankrijkKraj: FrancjaPaís: FrançaKrajina: FrancúzskoDržava: FrancijaMaa: RanskaLand: Frankrike

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beauvais | 0216099 | A | | | E |
| Bordeaux | 0213399 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Bordeaux | 0213399 | P | | HC-NT | |
| Boulogne | 0216299 | P | | HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3) | |
| Brest | 0212999 | A | | HC-T(CH)(1)(2) | |
| Brest | 0212999 | P | | HC-T(FR), NHC-T(FR) | |
| Châteauroux-Déols | 0213699 | A | | HC-T(2) | |
| Concarneau-Douarnenez | 0222999 | P | Concarneau | HC-T(1)(3) | |
| Douarnenez | HC-T(FR)(1)(3) | |
| Deauville | 0211499 | A | | | E |
| Dunkerque | 0215999 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC-NT | |
| Ferney-Voltaire (Genève) | 0220199 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Le Havre | 0217699 | P | Hangar 56 | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Dugrand | HC-T(1) | |
| EFBS | HC-T(1) | |
| Fécamp | NHC-NT(6) | |
| Lorient | 0215699 | P | STEF TFE | HC-T(1), HC-NT | |
| CCIM | NHC | |
| Lyon-Saint-Exupéry | 0216999 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Marseille-Port | 0211399 | P | Hangar 14 | | U, E, O |
| Hangar 26-Mourepiane | NHC-NT | |
| Hôtel des services publics de la Madrague | HC-T(1), HC-NT | |
| Marseille-Fos-sur-Mer | 0231399 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Marseille-aéroport | 0221399 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC-NT | O |
| Nantes-Saint-Nazaire | 0214499 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Nantes-Saint-Nazaire | 0214499 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Nice | 0210699 | A | | HC-T(CH)(2) | O |
| Orly | 0229499 | A | SFS | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Air France | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| France Handling | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Réunion-Port Réunion | 0229999 | P | | HC, NHC | O |
| Réunion-Roland-Garros | 0219999 | A | | HC, NHC | O |
| Roissy-Charles-de-Gaulle | 0219399 | A | Air France | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| France Handling | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Centre SFS | HC-T(1), HC-NT | |
| Station animalière | | U, E, O |
| Rouen | 0227699 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Saint-Louis-Bâle | 0216899 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Saint-Louis-Bâle | 0216899 | R | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Saint-Malo | 0213599 | P | | NHC-NT | |
| Saint-Julien Bardonnex | 0217499 | R | | HC-T(1), HC-NT, NHC | U, O |
| Sète | 0213499 | P | Sète | NHC-NT | |
| Frontignan | HC-T(1), HC-NT | |
| Toulouse-Blagnac | 0213199 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC | O |
| Vatry | 0215199 | A | | HC-T(CH)(2) | |

1

2

3

4

5

6

Beauvais

0216099

A

E

Bordeaux

0213399

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

Bordeaux

0213399

P

HC-NT

Boulogne

0216299

P

HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)

Brest

0212999

A

HC-T(CH)(1)(2)

Brest

0212999

P

HC-T(FR), NHC-T(FR)

Châteauroux-Déols

0213699

A

HC-T(2)

Concarneau-Douarnenez

0222999

P

Concarneau

HC-T(1)(3)

Douarnenez

HC-T(FR)(1)(3)

Deauville

0211499

A

E

Dunkerque

0215999

P

HC-T(1), HC-NT, NHC-NT

Ferney-Voltaire (Genève)

0220199

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Le Havre

0217699

P

Hangar 56

HC-T(1), HC-NT, NHC

Dugrand

HC-T(1)

EFBS

HC-T(1)

Fécamp

NHC-NT(6)

Lorient

0215699

P

STEF TFE

HC-T(1), HC-NT

CCIM

NHC

Lyon-Saint-Exupéry

0216999

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Marseille-Port

0211399

P

Hangar 14

U, E, O

Hangar 26-Mourepiane

NHC-NT

Hôtel des services publics de la Madrague

HC-T(1), HC-NT

Marseille-Fos-sur-Mer

0231399

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Marseille-aéroport

0221399

A

HC-T(1), HC-NT, NHC-NT

O

Nantes-Saint-Nazaire

0214499

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

Nantes-Saint-Nazaire

0214499

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Nice

0210699

A

HC-T(CH)(2)

O

Orly

0229499

A

SFS

HC-T(1), HC-NT, NHC

Air France

HC-T(1), HC-NT, NHC

France Handling

HC-T(1), HC-NT, NHC

Réunion-Port Réunion

0229999

P

HC, NHC

O

Réunion-Roland-Garros

0219999

A

HC, NHC

O

Roissy-Charles-de-Gaulle

0219399

A

Air France

HC-T(1), HC-NT, NHC

France Handling

HC-T(1), HC-NT, NHC

Centre SFS

HC-T(1), HC-NT

Station animalière

U, E, O

Rouen

0227699

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Saint-Louis-Bâle

0216899

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Saint-Louis-Bâle

0216899

R

HC-T(1), HC-NT, NHC

Saint-Malo

0213599

P

NHC-NT

Saint-Julien Bardonnex

0217499

R

HC-T(1), HC-NT, NHC

U, O

Sète

0213499

P

Sète

NHC-NT

Frontignan

HC-T(1), HC-NT

Toulouse-Blagnac

0213199

A

HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC

O

Vatry

0215199

A

HC-T(CH)(2)

Země: IrskoLand: IrlandLand: IrlandRiik: IirimaaΧώρα: ΙρλανδίαCountry: IrelandPaís: IrlandaPays: IrlandePaese: IrlandaValsts: ĪrijaŠalis: AirijaOrszág: ÍrországPajjiż: IrlandaLand: IerlandKraj: IrlandiaPaís: IrlandaKrajina: ÍrskoDržava: IrskaMaa: IrlantiLand: Irland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dublin Airport | 0802999 | A | | | E, O |
| Dublin Port | 0802899 | P | | HC, NHC | |
| Shannon | 0803199 | A | | HC(2)
  NHC(2) | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Dublin Airport

0802999

A

E, O

Dublin Port

0802899

P

HC, NHC

Shannon

0803199

A

HC(2)

NHC(2)

U, E, O

Země: ItálieLand: ItalienLand: ItalienRiik: ItaaliaΧώρα: ΙταλίαCountry: ItalyPaís: ItaliaPays: ItaliePaese: ItaliaValsts: ItālijaŠalis: ItalijaOrszág: OlaszországPajjiż: ItaljaLand: ItaliëKraj: WłochyPaís: ItáliaKrajina: TalianskoDržava: ItalijaMaa: ItaliaLand: Italien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ancona | 0310199 | A | | HC, NHC | |
| Ancona | 0300199 | P | | HC | |
| Bari | 0300299 | P | | HC, NHC | |
| Bergamo | 0303999 | A | | HC, NHC | |
| Bologna-Borgo Panigale | 0300499 | A | | HC, NHC | O |
| Campocologno | 0303199 | F | | | U |
| Chiasso | 0310599 | F | | HC, NHC | U, O |
| Chiasso | 0300599 | R | | HC, NHC | U, O |
| Gaeta | 0303299 | P | | HC-T(3) | |
| Genova | 0301099 | P | Calata Sanità (terminal Sech) | HC, NHC-NT | |
| Calata Bettolo (terminal Grimaldi) | HC-T(FR) |
| Nino Ronco (terminal Messina) | NHC-NT |
| Porto di Voltri (Voltri) | HC, NHC-NT |
| Porto di Vado (Vado Ligure — Savona) | HC-T(FR), NHC-NT |
| Ponte Paleocapa | NHC-NT(6) |
| Genova | 0311099 | A | | HC, NHC | O |
| Gioia Tauro | 0304099 | P | | HC, NHC | |
| Gran San Bernardo-Pollein | 0302099 | R | | HC, NHC | |
| La Spezia | 0303399 | P | | HC, NHC | U, E |
| Livorno — Pisa | 0301399 | P | Porto Commerciale | HC, NHC | |
| Sintermar | HC, NHC |
| Lorenzini | HC, NHC-NT |
| Terminal Darsena Toscana | HC, NHC |
| Livorno — Pisa | 0304299 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Milano — Linate | 0301299 | A | | HC, NHC | O |
| Milano — Malpensa | 0301599 | A | Magazzini aeroportuali | HC, NHC | U, E, O |
| Cargo City | HC, NHC | O |
| Napoli | 0301899 | P | Molo Bausan | HC, NHC | |
| Napoli | 0311899 | A | | HC, NHC-NT | |
| Olbia | 0302299 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Palermo | 0301999 | A | | HC, NHC | |
| Palermo | 0311999 | P | | HC, NHC | |
| Ravenna | 0303499 | P | Frigoterminal | HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT | |
| Sapir 1 | NHC-NT |
| Sapir 2 | HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT |
| Setramar | NHC-NT |
| Docks Cereali | NHC-NT |
| Reggio Calabria | 0301799 | P | | HC, NHC | O |
| Reggio Calabria | 0311799 | A | | HC, NHC | |
| Roma — Fiumicino | 0300899 | A | Alitalia | HC, NHC | O |
| Cargo City ADR | HC, NHC | E, O |
| Rimini | 0304199 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Salerno | 0303599 | P | | HC, NHC | |
| Taranto | 0303699 | P | | HC, NHC | |
| Torino — Caselle | 0302599 | A | | HC-T(2), NHC-NT(2) | O |
| Trapani | 0303799 | P | | HC | |
| Trieste | 0302699 | P | Hangar 69 | HC, NHC | |
| Molo ’O” | | U, E |
| Mag. FRIGOMAR | HC-T (*) | |
| Venezia | 0312799 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | |
| Venezia | 0302799 | P | | HC, NHC | |
| Verona | 0302999 | A | | HC(2) NHC(2) | |

1

2

3

4

5

6

Ancona

0310199

A

HC, NHC

Ancona

0300199

P

HC

Bari

0300299

P

HC, NHC

Bergamo

0303999

A

HC, NHC

Bologna-Borgo Panigale

0300499

A

HC, NHC

O

Campocologno

0303199

F

U

Chiasso

0310599

F

HC, NHC

U, O

Chiasso

0300599

R

HC, NHC

U, O

Gaeta

0303299

P

HC-T(3)

Genova

0301099

P

Calata Sanità (terminal Sech)

HC, NHC-NT

Calata Bettolo (terminal Grimaldi)

HC-T(FR)

Nino Ronco (terminal Messina)

NHC-NT

Porto di Voltri (Voltri)

HC, NHC-NT

Porto di Vado (Vado Ligure — Savona)

HC-T(FR), NHC-NT

Ponte Paleocapa

NHC-NT(6)

Genova

0311099

A

HC, NHC

O

Gioia Tauro

0304099

P

HC, NHC

Gran San Bernardo-Pollein

0302099

R

HC, NHC

La Spezia

0303399

P

HC, NHC

U, E

Livorno — Pisa

0301399

P

Porto Commerciale

HC, NHC

Sintermar

HC, NHC

Lorenzini

HC, NHC-NT

Terminal Darsena Toscana

HC, NHC

Livorno — Pisa

0304299

A

HC(2), NHC(2)

Milano — Linate

0301299

A

HC, NHC

O

Milano — Malpensa

0301599

A

Magazzini aeroportuali

HC, NHC

U, E, O

Cargo City

HC, NHC

O

Napoli

0301899

P

Molo Bausan

HC, NHC

Napoli

0311899

A

HC, NHC-NT

Olbia

0302299

P

HC-T(FR)(3)

Palermo

0301999

A

HC, NHC

Palermo

0311999

P

HC, NHC

Ravenna

0303499

P

Frigoterminal

HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT

Sapir 1

NHC-NT

Sapir 2

HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT

Setramar

NHC-NT

Docks Cereali

NHC-NT

Reggio Calabria

0301799

P

HC, NHC

O

Reggio Calabria

0311799

A

HC, NHC

Roma — Fiumicino

0300899

A

Alitalia

HC, NHC

O

Cargo City ADR

HC, NHC

E, O

Rimini

0304199

A

HC(2), NHC(2)

Salerno

0303599

P

HC, NHC

Taranto

0303699

P

HC, NHC

Torino — Caselle

0302599

A

HC-T(2), NHC-NT(2)

O

Trapani

0303799

P

HC

Trieste

0302699

P

Hangar 69

HC, NHC

Molo ’O”

U, E

Mag. FRIGOMAR

HC-T (*)

Venezia

0312799

A

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

Venezia

0302799

P

HC, NHC

Verona

0302999

A

HC(2) NHC(2)

Země: KyprLand: CypernLand: ZypernRiik: KüprosΧώρα: ΚύπροςCountry: CyprusPaís: ChiprePays: ChyprePaese: CiproValsts: KipraŠalis: KiprasOrszág: CiprusPajjiż: ĊipruLand: CyprusKraj: CyprPaís: ChipreKrajina: CyprusDržava: CiperMaa: KyprosLand: Cypern

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Larnaka | 2140099 | A | | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Lemesos | 2150099 | P | | HC(2), NHC-NT | |

1

2

3

4

5

6

Larnaka

2140099

A

HC(2), NHC-NT(2)

O

Lemesos

2150099

P

HC(2), NHC-NT

Země: LotyšskoLand: LetlandLand: LettlandRiik: LätiΧώρα: ΛεττονίαCountry: LatviaPaís: LetoniaPays: LettoniePaese: LettoniaValsts: LatvijaŠalis: LatvijaOrszág: LettországPajjiż: LatvjaLand: LetlandKraj: ŁotwaPaís: LetóniaKrajina: LotyšskoDržava: LatvijaMaa: LatviaLand: Lettland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Daugavpils | 2981699 | F | | HC(2), NHC(NT)(2) | O |
| Grebņeva(14) | 2972199 | R | | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| Pātarnieki | 2973199 | R | IC1 | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| IC2 | | U, E, O |
| Rēzekne(14) | 2974299 | F | | HC(2), NHC(NT)(2) | |
| Rīga (Riga port) | 2921099 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Rīga (Baltmarine Terminal) | 2905099 | P | | HC-T(FR)(2) | |
| Terehova(14) | 2972299 | R | | HC, NHC-NT | E, O |
| Ventspils | 2931199 | P | | HC(2), NHC(2) | |

1

2

3

4

5

6

Daugavpils

2981699

F

HC(2), NHC(NT)(2)

O

Grebņeva(14)

2972199

R

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

Pātarnieki

2973199

R

IC1

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

IC2

U, E, O

Rēzekne(14)

2974299

F

HC(2), NHC(NT)(2)

Rīga (Riga port)

2921099

P

HC(2), NHC(2)

Rīga (Baltmarine Terminal)

2905099

P

HC-T(FR)(2)

Terehova(14)

2972299

R

HC, NHC-NT

E, O

Ventspils

2931199

P

HC(2), NHC(2)

Země: LitvaLand: LitauenLand: LitauenRiik: LeeduΧώρα: ΛιθουανίαCountry: LithuaniaPaís: LituaniaPays: LituaniePaese: LituaniaValsts: LietuvaŠalis: LietuvaOrszág: LitvániaPajjiż: LitwanjaLand: LitouwenKraj: LitwaPaís: LituâniaKrajina: LitvaDržava: LitvaMaa: LiettuaLand: Litauen

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kena(14) | 3001399 | F | | HC-T(FR), HC-NT, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Kybartai(14) | 3001899 | R | | HC, NHC | |
| Kybartai(14) | 3002199 | F | | HC, NHC | |
| Lavoriškės(14) | 3001199 | R | | HC, NHC | |
| Medininkai(14) | 3001299 | R | | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | U, E, O |
| Molo | 3001699 | P | | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)
  NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2) | |
| Malkų įlankos | 3001599 | P | | HC, NHC | |
| Pilies | 3002299 | P | | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)
  NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2) | |
| Panemunė(14) | 3001799 | R | | HC, NHC | |
| Pagėgiai(14) | 3002099 | F | | HC, NHC | |
| Šalčininkai(14) | 3001499 | R | | HC, NHC | |
| Vilnius | 3001999 | A | | HC, NHC | O |

1

2

3

4

5

6

Kena(14)

3001399

F

HC-T(FR), HC-NT, NHC-T(FR), NHC-NT

Kybartai(14)

3001899

R

HC, NHC

Kybartai(14)

3002199

F

HC, NHC

Lavoriškės(14)

3001199

R

HC, NHC

Medininkai(14)

3001299

R

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

U, E, O

Molo

3001699

P

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)

Malkų įlankos

3001599

P

HC, NHC

Pilies

3002299

P

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)

Panemunė(14)

3001799

R

HC, NHC

Pagėgiai(14)

3002099

F

HC, NHC

Šalčininkai(14)

3001499

R

HC, NHC

Vilnius

3001999

A

HC, NHC

O

Země: LucemburskoLand: LuxembourgLand: LuxemburgRiik: LuksemburgΧώρα: ΛουξεμβούργοCountry: LuxembourgPaís: LuxemburgoPays: LuxembourgPaese: LussemburgoValsts: LuksemburgaŠalis: LiuksemburgasOrszág: LuxemburgPajjiż: LussemburguLand: LuxemburgKraj: LuksemburgPaís: LuxemburgoKrajina: LuxemburskoDržava: LuksemburgMaa: LuxemburgLand: Luxemburg

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luxembourg | 0600199 | A | Centre 1 | HC | |
| Centre 2 | NHC-NT | |
| Centre 3 | | U, E, O |
| Centre 4 | NHC-T(CH)(2) | |

1

2

3

4

5

6

Luxembourg

0600199

A

Centre 1

HC

Centre 2

NHC-NT

Centre 3

U, E, O

Centre 4

NHC-T(CH)(2)

Země: MaďarskoLand: UngarnLand: UngarnRiik: UngariΧώρα: ΟυγγαρίαCountry: HungaryPaís: HungríaPays: HongriePaese: UngheriaValsts: UngārijaŠalis: VengrijaOrszág: MagyarországPajjiż: UngerijaLand: HongarijeKraj: WęgryPaís: HungriaKrajina: MaďarskoDržava: MadžarskaMaa: UnkariLand: Ungern

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Budapest-Ferihegy | 2400399 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Eperjeske | 2402899 | F | | HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2), | |
| Gyékényes | 2400499 | F | | HC(2), NHC(2) | |
| Kelebia | 2402499 | F | | HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2), | |
| Letenye | 2401199 | R | | HC(2), NHC-NT(2) | E |
| Nagylak (13) | 2401699 | R | | HC, NHC, | U, E, O |
| Röszke | 2402299 | R | | HC(2), NHC-NT(2) | E |
| Záhony | 2402799 | R | | HC, NHC-NT(2) | U, E |

1

2

3

4

5

6

Budapest-Ferihegy

2400399

A

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

O

Eperjeske

2402899

F

HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2),

Gyékényes

2400499

F

HC(2), NHC(2)

Kelebia

2402499

F

HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2),

Letenye

2401199

R

HC(2), NHC-NT(2)

E

Nagylak (13)

2401699

R

HC, NHC,

U, E, O

Röszke

2402299

R

HC(2), NHC-NT(2)

E

Záhony

2402799

R

HC, NHC-NT(2)

U, E

Země: MaltaLand: MaltaLand: MaltaRiik: MaltaΧώρα: ΜάλταCountry: MaltaPaís: MaltaPays: MaltePaese: MaltaValsts: MaltaŠalis: MaltaOrszág: MáltaPajjiż: MaltaLand: MaltaKraj: MaltaPaís: MaltaKrajina: MaltaDržava: MaltaMaa: MaltaLand: Malta

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luqa | 3101099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Marsaxxlok | 3103099 | P | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Luqa

3101099

A

HC(2), NHC(2)

O

Marsaxxlok

3103099

P

HC, NHC

Země: NizozemskoLand: NederlandeneLand: NiederlandeRiik: MadalmaadΧώρα: Κάτω ΧώρεςCountry: NetherlandsPaís: Países BajosPays: Pays-BasPaese: Paesi BassiValsts: NīderlandeŠalis: NyderlandaiOrszág: HollandiaPajjiż: OlandaLand: NederlandKraj: NiderlandyPaís: Países BaixosKrajina: HolandskoDržava: NizozemskaMaa: AlankomaatLand: Nederländerna

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amsterdam | 0401399 | A | KLM-1 | HC(2), NHC | |
| Aero Ground Services | HC(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2) | O(9)(10) |
| KLM-2 | | U, E, O(12) |
| Freshport | HC(2) NHC(2) | O(9)(10) |
| Amsterdam | 0401799 | P | Cornelius Vrolijk | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Daalimpex Velzen | HC-T | |
| PCA | HC(2), NHC(2) | |
| Kloosterboer IJmuiden | HC-T(FR) | |
| Eemshaven | 0401899 | P | | HC-T(2), NHC-T(FR)(2) | |
| Harlingen | 0402099 | P | Daalimpex | HC-T | |
| Maastricht | 0401599 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Moerdijk | 0402699 | P | | HC-NT | |
| Rotterdam | 0401699 | P | EBS | NHC-NT(11) | |
| Eurofrigo Karimatastraat | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Eurofrigo, Abel Tasmanstraat | HC | |
| Kloosterboer | HC-T(FR) | |
| Wibaco | HC-T(FR)(2), HC-NT(2) | |
| Van Heezik | HC-T(FR)(2) | |
| Vlissingen | 0402199 | P | Van Bon | HC(2), NHC | |
| Kloosterboer | HC-T(2), HC-NT | |

1

2

3

4

5

6

Amsterdam

0401399

A

KLM-1

HC(2), NHC

Aero Ground Services

HC(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)

O(9)(10)

KLM-2

U, E, O(12)

Freshport

HC(2) NHC(2)

O(9)(10)

Amsterdam

0401799

P

Cornelius Vrolijk

HC-T(FR)(2)(3)

Daalimpex Velzen

HC-T

PCA

HC(2), NHC(2)

Kloosterboer IJmuiden

HC-T(FR)

Eemshaven

0401899

P

HC-T(2), NHC-T(FR)(2)

Harlingen

0402099

P

Daalimpex

HC-T

Maastricht

0401599

A

HC, NHC

U, E, O

Moerdijk

0402699

P

HC-NT

Rotterdam

0401699

P

EBS

NHC-NT(11)

Eurofrigo Karimatastraat

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Eurofrigo, Abel Tasmanstraat

HC

Kloosterboer

HC-T(FR)

Wibaco

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

Van Heezik

HC-T(FR)(2)

Vlissingen

0402199

P

Van Bon

HC(2), NHC

Kloosterboer

HC-T(2), HC-NT

Země: RakouskoLand: ØstrigLand: ÖsterreichRiik: AustriaΧώρα: ΑυστρίαCountry: AustriaPaís: AustriaPays: AutrichePaese: AustriaValsts: AustrijaŠalis: AustrijaOrszág: AusztriaPajjiż: AwstrijaLand: OostenrijkKraj: AustriaPaís: ÁustriaKrajina: RakúskoDržava: AvstrijaMaa: ItävaltaLand: Österrike

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Feldkirch-Buchs | 1301399 | F | | HC-NT(2), NHC-NT | |
| Feldkirch-Tisis | 1301399 | R | | HC(2), NHC-NT | E |
| Höchst | 1300699 | R | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Linz | 1300999 | A | | HC(2), NHC(2) | O, E, U(8) |
| Wien-Schwechat | 1301599 | A | | HC(2), NHC(2) | O |

1

2

3

4

5

6

Feldkirch-Buchs

1301399

F

HC-NT(2), NHC-NT

Feldkirch-Tisis

1301399

R

HC(2), NHC-NT

E

Höchst

1300699

R

HC, NHC-NT

U, E, O

Linz

1300999

A

HC(2), NHC(2)

O, E, U(8)

Wien-Schwechat

1301599

A

HC(2), NHC(2)

O

Země: PolskoLand: PolenLand: PolenRiik: PoolaΧώρα: ΠολωνίαCountry: PolandPaís: PoloniaPays: PolognePaese: PoloniaValsts: PolijaŠalis: LenkijaOrszág: LengyelországPajjiż: PolonjaLand: PolenKraj: PolskaPaís: PolóniaKrajina: PoľskoDržava: PoljskaMaa: PuolaLand: Polen

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezledy(14) | 2528199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Gdynia | 2522199 | P | IC 1 | HC, NHC | U, E, O |
| IC 2 | HC-T (FR) | |
| Korczowa | 2518199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Kukuryki-Koroszczyn | 2506199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Kuźnica Białostocka(14) | 2520199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Świnoujście | 2532299 | P | | HC, NHC | |
| Szczecin | 2532199 | P | | HC, NHC | |
| Warszawa Okęcie | 2514199 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E,O |

1

2

3

4

5

6

Bezledy(14)

2528199

R

HC, NHC

U, E, O

Gdynia

2522199

P

IC 1

HC, NHC

U, E, O

IC 2

HC-T (FR)

Korczowa

2518199

R

HC, NHC

U, E, O

Kukuryki-Koroszczyn

2506199

R

HC, NHC

U, E, O

Kuźnica Białostocka(14)

2520199

R

HC, NHC

U, E, O

Świnoujście

2532299

P

HC, NHC

Szczecin

2532199

P

HC, NHC

Warszawa Okęcie

2514199

A

HC(2), NHC(2)

U, E,O

Země: PortugalskoLand: PortugalLand: PortugalRiik: PortugalΧώρα: ΠορτογαλίαCountry: PortugalPaís: PortugalPays: PortugalPaese: PortogalloValsts: PortugāleŠalis: PortugalijaOrszág: PortugáliaPajjiż: PortugallLand: PortugalKraj: PortugaliaPaís: PortugalKrajina: PortugalskoDržava: PortugalskaMaa: PortugaliLand: Portugal

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aveiro | 1204499 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Faro | 1203599 | A | | HC-T(2) | O |
| Funchal (Madeira) | 1205699 | A | | HC, NHC | O |
| Funchal (Madeira) | 1203699 | P | | HC-T | |
| Horta (Açores) | 1204299 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Lisboa | 1203399 | A | Centre 1 | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Centre 2 | | U, E |
| Lisboa | 1203999 | P | Liscont | HC(2), NHC-NT | |
| Xabregas | HC-T(FR),HC-NT, NHC-NT | |
| Docapesca | HC(2) | |
| Peniche | 1204699 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Ponta Delgada (Açores) | 1203799 | A | | NHC-NT | |
| Ponta Delgada (Açores) | 1205799 | P | | HC-T(FR)(3)
  NHC-T(FR)(3) | |
| Porto | 1203499 | A | | HC-T, NHC-NT | O |
| Porto | 1204099 | P | | HC-T, NHC-NT | |
| Praia da Vitória (Açores) | 1203899 | P | | | U, E |
| Setúbal | 1204899 | P | | HC(2), NHC | |
| Viana do Castelo | 1204399 | P | | HC-T(FR)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Aveiro

1204499

P

HC-T(FR)(3)

Faro

1203599

A

HC-T(2)

O

Funchal (Madeira)

1205699

A

HC, NHC

O

Funchal (Madeira)

1203699

P

HC-T

Horta (Açores)

1204299

P

HC-T(FR)(3)

Lisboa

1203399

A

Centre 1

HC(2), NHC-NT(2)

O

Centre 2

U, E

Lisboa

1203999

P

Liscont

HC(2), NHC-NT

Xabregas

HC-T(FR),HC-NT, NHC-NT

Docapesca

HC(2)

Peniche

1204699

P

HC-T(FR)(3)

Ponta Delgada (Açores)

1203799

A

NHC-NT

Ponta Delgada (Açores)

1205799

P

HC-T(FR)(3)

NHC-T(FR)(3)

Porto

1203499

A

HC-T, NHC-NT

O

Porto

1204099

P

HC-T, NHC-NT

Praia da Vitória (Açores)

1203899

P

U, E

Setúbal

1204899

P

HC(2), NHC

Viana do Castelo

1204399

P

HC-T(FR)(3)

Země: SlovinskoLand: SlovenienLand: SlowenienRiik: SloveeniaΧώρα: ΣλοβενίαCountry: SloveniaPaís: EsloveniaPays: SlovéniePaese: SloveniaValsts: SlovēnijaŠalis: SlovėnijaOrszág: SzlovéniaPajjiż: SlovenjaLand: SloveniëKraj: SłoweniaPaís: EslovéniaKrajina: SlovinskoDržava: SlovenijaMaa: SloveniaLand: Slovenien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobova | 2600699 | F | | HC(2), NHC(2) | U, E |
| Jelsane | 2600299 | R | | HC, NHC-NT, NHC-T(CH) | O |
| Koper | 2600399 | P | | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| Ljubljana Brnik | 2600499 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Obrežje | 2600599 | R | | HC, NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Dobova

2600699

F

HC(2), NHC(2)

U, E

Jelsane

2600299

R

HC, NHC-NT, NHC-T(CH)

O

Koper

2600399

P

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

Ljubljana Brnik

2600499

A

HC(2), NHC(2)

O

Obrežje

2600599

R

HC, NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

U, E, O

Země: SlovenskoLand: SlovakietLand: SlowakeiRiik: SlovakkiaΧώρα: ΣλοβακίαCountry: SlovakiaPaís: EslovaquiaPays: SlovaquiePaese: SlovacchiaValsts: SlovākijaŠalis: SlovakijaOrszág: SzlovákiaPajjiż: SlovakjaLand: SlowakijeKraj: SłowacjaPaís: EslováquiaKrajina: SlovenskoDržava: SlovaškaMaa: SlovakiaLand: Slovakien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyšné Nemecké | 3300199 | R | I/C 1 | HC, NHC | |
| I/C 2 | | U, E |
| Čierna nad Tisou | 3300299 | F | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Vyšné Nemecké

3300199

R

I/C 1

HC, NHC

I/C 2

U, E

Čierna nad Tisou

3300299

F

HC, NHC

Země: FinskoLand: FinlandLand: FinnlandRiik: SoomeΧώρα: ΦινλανδίαCountry: FinlandPaís: FinlandiaPays: FinlandePaese: FinlandiaValsts: SomijaŠalis: SuomijaOrszág: FinnországPajjiż: FinlandjaLand: FinlandKraj: FinlandiaPaís: FinlândiaKrajina: FínskoDržava: FinskaMaa: SuomiLand: Finland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hamina | 1420599 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Helsinki | 1410199 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Helsinki | 1400199 | P | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Ivalo | 1411299 | R | | HC, NHC | |
| Vaalimaa | 1410599 | R | | HC, NHC | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Hamina

1420599

P

HC(2), NHC(2)

Helsinki

1410199

A

HC(2), NHC(2)

O

Helsinki

1400199

P

HC, NHC-NT

U, E, O

Ivalo

1411299

R

HC, NHC

Vaalimaa

1410599

R

HC, NHC

U, E, O

Země: ŠvédskoLand: SverigeLand: SchwedenRiik: RootsiΧώρα: ΣουηδίαCountry: SwedenPaís: SueciaPays: SuèdePaese: SveziaValsts: ZviedrijaŠalis: ŠvedijaOrszág: SvédországPajjiż: SvezjaLand: ZwedenKraj: SzwecjaPaís: SuéciaKrajina: ŠvédskoDržava: ŠvedskaMaa: RuotsiLand: Sverige

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Göteborg | 1614299 | P | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Göteborg–Landvetter | 1614199 | A | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Helsingborg | 1612399 | P | | HC(1), NHC | |
| Norrköping | 1605199 | A | | | U, E |
| Norrköping | 1605299 | P | | HC(2) | |
| Stockholm | 1601199 | P | | HC(1) | |
| Stockholm–Arlanda | 1601299 | A | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Varberg | 1613199 | P | | NHC | E(7) |

1

2

3

4

5

6

Göteborg

1614299

P

HC(1), NHC

U, E, O

Göteborg–Landvetter

1614199

A

HC(1), NHC

U, E, O

Helsingborg

1612399

P

HC(1), NHC

Norrköping

1605199

A

U, E

Norrköping

1605299

P

HC(2)

Stockholm

1601199

P

HC(1)

Stockholm–Arlanda

1601299

A

HC(1), NHC

U, E, O

Varberg

1613199

P

NHC

E(7)

Země: Spojené královstvíLand: Det Forenede KongerigeLand: Vereinigtes KönigreichRiik: ÜhendkuningriikΧώρα: Ηνωμένο ΒασίλειοCountry: United KingdomPaís: Reino UnidoPays: Royaume-UniPaese: Regno UnitoValsts: Apvienotā KaralisteŠalis: Jungtinė KaralystėOrszág: Egyesült KirályságPajjiż: Renju UnitLand: Verenigd KoninkrijkKraj: Zjednoczone KrólestwoPaís: Reino UnidoKrajina: Spojené kráľovstvoDržava: Združeno kraljestvoMaa: Yhdistynyt kuningaskuntaLand: Förenade kungariket

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aberdeen | 0730399 | P | | HC-T(FR)(1,2,3) | |
| Belfast | 0741099 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC(2) | |
| Belfast | 0740099 | P | | HC-T(FR)(1), NHC-T(FR), | |
| Bristol | 0711099 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| East Midlands | 0712199 | A | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Falmouth | 0714299 | P | | HC-T(1), HC-NT(1) | |
| Felixstowe | 0713099 | P | TCEF | HC-T(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| ATEF | HC-NT(1) | |
| Gatwick | 0713299 | A | IC1 | | O |
| IC2 | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | |
| Glasgow | 0731099 | A | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Glasson | 0710399 | P | | NHC-NT | |
| Goole | 0714099 | P | | NHC-NT(4) | |
| Grangemouth | 0730899 | P | | NHC-NT(4) | |
| Grimsby — Immingham | 0712299 | P | Centre 1 | HC-T(FR)(1) | |
| Centre 2 | NHC-NT | |
| Grove Wharf Wharton | 0711599 | P | | NHC-NT | |
| Heathrow | 0712499 | A | Centre 1 | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | |
| Centre 2 | HC-T(1)(2), HC-NT(1(2) | |
| Animal Reception Centre | | U, E, O |
| Hull | 0714199 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Invergordon | 0730299 | P | | NHC-NT(4) | |
| Ipswich | 0713199 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Liverpool | 0712099 | P | | HC-T(FR)(1)(2), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Luton | 0710099 | A | | | U, E |
| Manchester | 0713799 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | O(10) |
| Peterhead | 0730699 | P | | HC-T(FR)(1,2,3) | |
| Portsmouth | 0711299 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Prestwick | 0731199 | A | | | U, E |
| Shoreham | 0713499 | P | | NHC-NT(5) | |
| Southampton | 0711399 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC | |
| Stansted | 0714399 | A | | HC-NT(1)(2), NHC-NT(2) | U, E |
| Sutton Bridge | 0713599 | P | | NHC-NT(4) | |
| Thamesport | 0711899 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC | |
| Tilbury | 0710899 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT” | |

1

2

3

4

5

6

Aberdeen

0730399

P

HC-T(FR)(1,2,3)

Belfast

0741099

A

HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC(2)

Belfast

0740099

P

HC-T(FR)(1), NHC-T(FR),

Bristol

0711099

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-NT

East Midlands

0712199

A

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Falmouth

0714299

P

HC-T(1), HC-NT(1)

Felixstowe

0713099

P

TCEF

HC-T(1), NHC-T(FR), NHC-NT

ATEF

HC-NT(1)

Gatwick

0713299

A

IC1

O

IC2

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

Glasgow

0731099

A

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT

Glasson

0710399

P

NHC-NT

Goole

0714099

P

NHC-NT(4)

Grangemouth

0730899

P

NHC-NT(4)

Grimsby — Immingham

0712299

P

Centre 1

HC-T(FR)(1)

Centre 2

NHC-NT

Grove Wharf Wharton

0711599

P

NHC-NT

Heathrow

0712499

A

Centre 1

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

Centre 2

HC-T(1)(2), HC-NT(1(2)

Animal Reception Centre

U, E, O

Hull

0714199

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT

Invergordon

0730299

P

NHC-NT(4)

Ipswich

0713199

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Liverpool

0712099

P

HC-T(FR)(1)(2), HC-NT(1), NHC-NT

Luton

0710099

A

U, E

Manchester

0713799

A

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

O(10)

Peterhead

0730699

P

HC-T(FR)(1,2,3)

Portsmouth

0711299

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Prestwick

0731199

A

U, E

Shoreham

0713499

P

NHC-NT(5)

Southampton

0711399

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC

Stansted

0714399

A

HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)

U, E

Sutton Bridge

0713599

P

NHC-NT(4)

Thamesport

0711899

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC

Tilbury

0710899

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT”

---

LIITE II

Muutetaan päätöksen 2002/459/EY liite seuraavasti:

| 1. | VIRON rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:
  lisätään seuraavat kohdat:







  ”2300399 | P | Muuga |
| --- | --- | --- | --- |
| 2300299 | R | Narva” |

1.

VIRON rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:

lisätään seuraavat kohdat:

”2300399

P

Muuga

2300299

R

Narva”

| 2. | ESPANJAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:
  lisätään seuraava kohta:







  ”1149799 | P | Castellón” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

ESPANJAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:

lisätään seuraava kohta:

”1149799

P

Castellón”

| 3. | RANSKAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:
  poistetaan seuraavat kohdat:







  ”0211799 | P | La Rochelle Rochefort |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210199 | R | Divonne” |

3.

RANSKAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:

poistetaan seuraavat kohdat:

”0211799

P

La Rochelle Rochefort

0210199

R

Divonne”

| 4. | SAKSAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:
  lisätään seuraava kohta:







  ”015199 | P | Rügen” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

SAKSAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:

lisätään seuraava kohta:

”015199

P

Rügen”

| 5. | UNKARIN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:
  lisätään seuraavat kohdat:







  ”2402899 | F | Eperjeske |
| --- | --- | --- | --- |
| 2400499 | F | Gyékényes, |
| 2402499 | F | Kelebia” |

5.

UNKARIN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:

lisätään seuraavat kohdat:

”2402899

F

Eperjeske

2400499

F

Gyékényes,

2402499

F

Kelebia”

| 6. | LATVIAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:
  lisätään seuraava kohta:







  ”2981699 | F | Daugavpils |
| --- | --- | --- | --- |
| 2972199 | R | Grebneva |
| 2974299 | F | Rezekne |
| 2921099 | P | Riga Port |
| 2905099 | P | Riga Baltmarine Terminal |
| 2931199 | P | Ventspils” |

6.

LATVIAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:

lisätään seuraava kohta:

”2981699

F

Daugavpils

2972199

R

Grebneva

2974299

F

Rezekne

2921099

P

Riga Port

2905099

P

Riga Baltmarine Terminal

2931199

P

Ventspils”

| 7. | MALTAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:
  lisätään seuraava kohta:







  ”3103099 | P | Marsaxxlok” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

MALTAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:

lisätään seuraava kohta:

”3103099

P

Marsaxxlok”

| 8. | SLOVENIAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:
  lisätään seuraavat kohdat:







  ”2600699 | F | Dobova |
| --- | --- | --- | --- |
| 2600299 | R | Jelsane |
| 2600399 | P | Koper |
| 2600499 | A | Brnik” |

8.

SLOVENIAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:

lisätään seuraavat kohdat:

”2600699

F

Dobova

2600299

R

Jelsane

2600399

P

Koper

2600499

A

Brnik”

| 9. | YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:
  poistetaan seuraava kohta:







  ”0712999 | P | Tyne-Northshields” |
| --- | --- | --- | --- |

9.

YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN rajatarkastusasemia koskevassa jaksossa:

poistetaan seuraava kohta:

”0712999

P

Tyne-Northshields”

---

| 5.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 33/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 33/65

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 31 päivänä tammikuuta 2005,

toimintatavasta osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöiden myöntämiseksi tuottajille ja maahantuojille vuosien 2003 ja 2009 väliseksi ajaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 134)

(Ainoastaan englannin-, espanjan-, hollannin-, italian-, kreikan-, liettuan-, puolan-, ranskan-, ruotsin-, saksan-, sloveenin-, suomen- ja vironkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(2005/103/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon otsonikerrosta heikentävistä aineista 29 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan ii alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön toimenpiteillä, joista säädetään erityisesti otsonikerrosta heikentävistä aineista 15 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3093/94 (2), joka on korvattu asetuksella (EY) N:o 2037/2000, on useiden vuosien kuluessa voitu vähentää osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen (HCFC) kokonaiskulutusta. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön toimenpiteillä, joista säädetään erityisesti otsonikerrosta heikentävistä aineista 15 päivänä joulukuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3093/94 (2), joka on korvattu asetuksella (EY) N:o 2037/2000, on useiden vuosien kuluessa voitu vähentää osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen (HCFC) kokonaiskulutusta.

| (2) | Kulutuksen vähentämiseksi yksittäisille tuottajille ja maahantuojille määrättiin kiintiöt, jotka perustuivat aikaisempiin markkinaosuuksiin ja laskettiin ottaen huomioon kyseisten aineiden otsonia tuhoava ominaisvaikutus. |
| --- | --- |

(2)

Kulutuksen vähentämiseksi yksittäisille tuottajille ja maahantuojille määrättiin kiintiöt, jotka perustuivat aikaisempiin markkinaosuuksiin ja laskettiin ottaen huomioon kyseisten aineiden otsonia tuhoava ominaisvaikutus.

| (3) | Vuodesta 1997 alkaen kyseisten aineiden markkinat ovat olleet vakaat aineiden eri käyttötarkoitusten osalta. Lähes kaksi kolmasosaa HCFC:istä käytettiin solumuovien valmistukseen, kunnes tämä HCFC:iden käyttö kiellettiin 1 päivänä tammikuuta 2003. |
| --- | --- |

(3)

Vuodesta 1997 alkaen kyseisten aineiden markkinat ovat olleet vakaat aineiden eri käyttötarkoitusten osalta. Lähes kaksi kolmasosaa HCFC:istä käytettiin solumuovien valmistukseen, kunnes tämä HCFC:iden käyttö kiellettiin 1 päivänä tammikuuta 2003.

| (4) | Jotta ne HCFC:iden käyttäjät, jotka eivät valmista solumuovituotteita, eivät joutuisi epäedulliseen asemaan 1 päivästä tammikuuta 2003 – kuten tapahtuisi, jos kiintiöiden myöntäminen perustuisi HCFC:iden solumuovikäytön aiempiin markkinaosuuksiin – on tarkoituksenmukaista säätää uudesta toimintatavasta HCFC-kiintiöiden myöntämiseksi muiden kuin solumuovituotteiden valmistukseen kyseisen päivämäärän jälkeen. Vuosien 2004 ja 2009 väliseksi ajaksi asianmukaisimmaksi katsotaan myöntämisjärjestelmä, joka perustuu yksinomaan muissa kuin solumuovituotteissa käytettävien HCFC:iden keskimääräisiin aikaisempiin markkinaosuuksiin. |
| --- | --- |

(4)

Jotta ne HCFC:iden käyttäjät, jotka eivät valmista solumuovituotteita, eivät joutuisi epäedulliseen asemaan 1 päivästä tammikuuta 2003 – kuten tapahtuisi, jos kiintiöiden myöntäminen perustuisi HCFC:iden solumuovikäytön aiempiin markkinaosuuksiin – on tarkoituksenmukaista säätää uudesta toimintatavasta HCFC-kiintiöiden myöntämiseksi muiden kuin solumuovituotteiden valmistukseen kyseisen päivämäärän jälkeen. Vuosien 2004 ja 2009 väliseksi ajaksi asianmukaisimmaksi katsotaan myöntämisjärjestelmä, joka perustuu yksinomaan muissa kuin solumuovituotteissa käytettävien HCFC:iden keskimääräisiin aikaisempiin markkinaosuuksiin.

| (5) | Vaikka on asianmukaista rajoittaa maahantuojien kiintiöt niiden prosentuaaliseen markkinaosuuteen vuonna 1999, olisi säädettävä myös oikeudenmukaisesta menettelystä sellaisten tuontikiintiöiden uudelleenjakamiseksi rekisteröidyille HCFC-tuojille, joita ei ole haettu eikä myönnetty tiettynä vuonna. |
| --- | --- |

(5)

Vaikka on asianmukaista rajoittaa maahantuojien kiintiöt niiden prosentuaaliseen markkinaosuuteen vuonna 1999, olisi säädettävä myös oikeudenmukaisesta menettelystä sellaisten tuontikiintiöiden uudelleenjakamiseksi rekisteröidyille HCFC-tuojille, joita ei ole haettu eikä myönnetty tiettynä vuonna.

| (6) | Elokuun 12 päivänä 2002 tehty komission päätös 645/2002/EY (3), jossa määritettiin toimintatapa osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöiden myöntämiseksi tuottajille ja maahantuojille vuosien 2003 ja 2009 väliseksi ajaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti, olisi muutettava, jotta voitaisiin ottaa huomioon osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen suurennettu kiintiö (VIII ryhmä) asetuksen (EY) N:o 2037/2000 liitteessä III, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla, sekä 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden yritysten aiemmat markkinaosuudet. |
| --- | --- |

(6)

Elokuun 12 päivänä 2002 tehty komission päätös 645/2002/EY (3), jossa määritettiin toimintatapa osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöiden myöntämiseksi tuottajille ja maahantuojille vuosien 2003 ja 2009 väliseksi ajaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti, olisi muutettava, jotta voitaisiin ottaa huomioon osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen suurennettu kiintiö (VIII ryhmä) asetuksen (EY) N:o 2037/2000 liitteessä III, sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla, sekä 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden yritysten aiemmat markkinaosuudet.

| (7) | Päätös 654/2002/EY olisi sen vuoksi korvattava oikeudellisen selkeyden ja avoimuuden vuoksi. |
| --- | --- |

(7)

Päätös 654/2002/EY olisi sen vuoksi korvattava oikeudellisen selkeyden ja avoimuuden vuoksi.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2037/2000 18 artiklan 1 kohdassa perustetun komitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2037/2000 18 artiklan 1 kohdassa perustetun komitean lausunnon mukaisia,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Määritelmät

Tässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| a) | ’jäähdytyslaitteiden markkinaosuudella’ tarkoitetaan tietyn tuottajan keskimääräistä markkinaosuutta jäähdytyslaitteissa käytettävien osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen myynnistä vuosina 1997, 1998 ja 1999 prosenttiosuutena jäähdytyslaitteiden kokonaismarkkinoista; |
| --- | --- |

a)

’jäähdytyslaitteiden markkinaosuudella’ tarkoitetaan tietyn tuottajan keskimääräistä markkinaosuutta jäähdytyslaitteissa käytettävien osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen myynnistä vuosina 1997, 1998 ja 1999 prosenttiosuutena jäähdytyslaitteiden kokonaismarkkinoista;

| b) | ’solumuovien markkinaosuudella’ tarkoitetaan tietyn tuottajan keskimääräistä markkinaosuutta solumuoveissa käytettävien osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen myynnistä vuosina 1997, 1998 ja 1999 prosenttiosuutena solumuovien tuotannon kokonaismarkkinoista; ja |
| --- | --- |

b)

’solumuovien markkinaosuudella’ tarkoitetaan tietyn tuottajan keskimääräistä markkinaosuutta solumuoveissa käytettävien osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen myynnistä vuosina 1997, 1998 ja 1999 prosenttiosuutena solumuovien tuotannon kokonaismarkkinoista; ja

| c) | ’liuottimien markkinaosuudella’ tarkoitetaan tietyn tuottajan keskimääräistä markkinaosuutta liuotinkäyttöön tarkoitettujen osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen myynnistä vuosina 1997, 1998 ja 1999 prosenttiosuutena liuotinkäytön kokonaismarkkinoista. |
| --- | --- |

c)

’liuottimien markkinaosuudella’ tarkoitetaan tietyn tuottajan keskimääräistä markkinaosuutta liuotinkäyttöön tarkoitettujen osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen myynnistä vuosina 1997, 1998 ja 1999 prosenttiosuutena liuotinkäytön kokonaismarkkinoista.

2 artikla

Perusteet kiintiöiden laskemiselle

Osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen alustavat määrät, jotka asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 3 kohdan i alakohdan d ja e alakohdassa esitetyistä laskennallisista määristä myönnetyistä tuottajien osuuksista voidaan käyttää jäähdytyslaitteisiin, solumuovin valmistukseen ja liuottimiin, esitetään tämän päätöksen liitteessä I.

Kunkin tuottajan markkinaosuudet vastaavilla markkinoilla esitetään liitteessä II (4).

3 artikla

Tuottajien kiintiöt

1.   Vuosille 2004–2007 kunkin tuottajan kiintiö asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 3 kohdan i alakohdan e alakohdassa esitetystä laskennallisesta määrästä osittain halogenoiduille kloorifluorihiilivedyille, jotka tuottaja saattaa markkinoille tai käyttää omaan lukuunsa, ei saa ylittää määrää, joka saadaan, kun lasketaan yhteen:

| a) | jäähdytyslaitteita koskeva tuottajan markkinaosuus jäähdytyslaitteita varten vuonna 2004 myönnetystä alustavasta kokonaismäärästä; |
| --- | --- |

a)

jäähdytyslaitteita koskeva tuottajan markkinaosuus jäähdytyslaitteita varten vuonna 2004 myönnetystä alustavasta kokonaismäärästä;

| b) | liuottimia koskeva tuottajien markkinaosuus liuottimia varten vuonna 2004 myönnetystä alustavasta kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

b)

liuottimia koskeva tuottajien markkinaosuus liuottimia varten vuonna 2004 myönnetystä alustavasta kokonaismäärästä.

2.   Vuosille 2008 ja 2009 kunkin tuottajan kiintiö asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 3 kohdan i alakohdan f alakohdassa esitetystä laskennallisesta määrästä osittain halogenoiduille kloorifluorihiilivedyille, jotka tuottaja saattaa markkinoille tai käyttää omaan lukuunsa, ei saa ylittää suhteessa määrää, joka saadaan, kun lasketaan yhteen:

| a) | jäähdytyslaitteita koskeva tuottajan markkinaosuus jäähdytyslaitteita varten vuonna 2004 myönnetystä alustavasta kokonaismäärästä; |
| --- | --- |

a)

jäähdytyslaitteita koskeva tuottajan markkinaosuus jäähdytyslaitteita varten vuonna 2004 myönnetystä alustavasta kokonaismäärästä;

| b) | liuottimia koskeva tuottajien markkinaosuus liuottimia varten vuonna 2004 myönnetystä alustavasta kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

b)

liuottimia koskeva tuottajien markkinaosuus liuottimia varten vuonna 2004 myönnetystä alustavasta kokonaismäärästä.

4 artikla

Maahantuojien kiintiöt

Osittain halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen laskennallinen määrä, jonka kukin maahantuoja voi saattaa markkinoille tai käyttää omaan lukuunsa, ei saa ylittää prosenttiosuutena asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 3 kohdan i alakohdan d, e ja f alakohdassa esitetystä laskennallisesta määrästä maahantuojalle vuonna 1999 myönnettyä prosenttiosuutta.

Kuitenkin kaikki määrät, joita ei voida saattaa markkinoille, koska maahantuojat, joilla olisi oikeus tuontikiintiöön, eivät ole sitä hakeneet, jaetaan uudestaan niiden maahantuojien kesken, joille on myönnetty tuontikiintiö.

Myöntämättä jäänyt määrä jaetaan kaikkien maahantuojien kesken ja osuudet lasketaan suhteellisesti kyseisille maahantuojille jo myönnettyjen kiintiöiden perusteella.

5 artikla

Kumotaan päätös 2002/654/EY.

Viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän päätökseen.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| Cours Michelet – La Défense 10 |
| F-92091 Paris La Défense |

Arkema SA

Cours Michelet – La Défense 10

F-92091 Paris La Défense

| | Arkema Quimica SA |
| --- | --- |
| Avenida de Burgos, 12 – planta 7 |
| E-28036 Madrid |

Arkema Quimica SA

Avenida de Burgos, 12 – planta 7

E-28036 Madrid

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Kempenweg 90 |
| P.O. Box 264 |
| 6000 AG Weert |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Kempenweg 90

P.O. Box 264

6000 AG Weert

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Phosphoric Fertilizers Industry SA |
| --- | --- |
| Thessaloniki Plant |
| P.O. Box 10183 |
| GR-54110 Thessaloniki |

Phosphoric Fertilizers Industry SA

Thessaloniki Plant

P.O. Box 10183

GR-54110 Thessaloniki

| | Rhodia Organique Fine Ltd |
| --- | --- |
| PO box 46 – St Andrews Road |
| Avonmouth, Bristol BS11 9YF |
| United Kingdom |

Rhodia Organique Fine Ltd

PO box 46 – St Andrews Road

Avonmouth, Bristol BS11 9YF

United Kingdom

| | Solvay Electrolyse France |
| --- | --- |
| 12 Cours Albert 1er |
| F-75383 Paris |

Solvay Electrolyse France

12 Cours Albert 1er

F-75383 Paris

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Iberica SL |
| --- | --- |
| Barcelona |
| Calle Mallorca 269 |
| E-08008 Barcelona |

Solvay Iberica SL

Barcelona

Calle Mallorca 269

E-08008 Barcelona

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | AB Ninolab |
| --- | --- |
| P.O. Box 137 |
| S-194 22 Upplands Väsby |

AB Ninolab

P.O. Box 137

S-194 22 Upplands Väsby

| | Advanced Chemical SA |
| --- | --- |
| C/Balmes, 69 Pral 3o |
| E-08007 Barcelona |

Advanced Chemical SA

C/Balmes, 69 Pral 3o

E-08007 Barcelona

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Asahi Glass Europe BV |
| --- | --- |
| World Trade Center |
| Strawinskylaan 1525 |
| 1077 XX Amsterdam |
| Nederland |

Asahi Glass Europe BV

World Trade Center

Strawinskylaan 1525

1077 XX Amsterdam

Nederland

| | Avantec |
| --- | --- |
| Bld Henri Cahn |
| B.P. 27 |
| F-94363 Bry-sur-Marne Cedex |

Avantec

Bld Henri Cahn

B.P. 27

F-94363 Bry-sur-Marne Cedex

| | BaySystems Iberia S/A |
| --- | --- |
| C/Pau Clarís 196 |
| E-08037 Barcelona |

BaySystems Iberia S/A

C/Pau Clarís 196

E-08037 Barcelona

| | BOC Gazy |
| --- | --- |
| ul. Pory 59 |
| PL-02-757 Warszawa |

BOC Gazy

ul. Pory 59

PL-02-757 Warszawa

| | Boucquillon NV |
| --- | --- |
| Nijverheidslaan 38 |
| B-8540 Deerlijk |

Boucquillon NV

Nijverheidslaan 38

B-8540 Deerlijk

| | Calorie |
| --- | --- |
| 503 Rue Hélène Boucher |
| Z.I. Buc |
| B.P. 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie

503 Rue Hélène Boucher

Z.I. Buc

B.P. 33

F-78534 Buc Cedex

| | Caraibes Froids SARL |
| --- | --- |
| B.P. 6033 |
| Ste Thérèse |
| 4,5 km Route du Lamentin |
| F-97219 Fort-de-France (Martinique) |

Caraibes Froids SARL

B.P. 6033

Ste Thérèse

4,5 km Route du Lamentin

F-97219 Fort-de-France (Martinique)

| | Celotex Limited |
| --- | --- |
| Lady Lane Industrial Estate |
| Hadleigh, Ipswich, Suffolk, |
| IP7 6BA |
| United Kingdom |

Celotex Limited

Lady Lane Industrial Estate

Hadleigh, Ipswich, Suffolk,

IP7 6BA

United Kingdom

| | Efisol |
| --- | --- |
| 14/24 Rue des Agglomérés |
| F-92024 Nanterre Cédex |

Efisol

14/24 Rue des Agglomérés

F-92024 Nanterre Cédex

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| 1000 Ljubljana |
| Slovenia |

Empor d.o.o.

Trzaska 333

1000 Ljubljana

Slovenia

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| 1000 Ljubljana |
| Slovenia |

Etis d.o.o.

Leskoškova 9a

1000 Ljubljana

Slovenia

| | Fibran SA |
| --- | --- |
| 6th km Thessaloniki |
| Oreokastro |
| P.O. Box 40 306 |
| GR-560 10 Thessaloniki |

Fibran SA

6th km Thessaloniki

Oreokastro

P.O. Box 40 306

GR-560 10 Thessaloniki

| | Fiocco Trade SL |
| --- | --- |
| C/Molina No 16, Pta 5 |
| E-46006 Valencia |

Fiocco Trade SL

C/Molina No 16, Pta 5

E-46006 Valencia

| | G.AL.Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., Strovolos |
| P.O. Box 28385 |
| Nicosia, Cyprus |

G.AL.Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str., Strovolos

P.O. Box 28385

Nicosia, Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Galex SA |
| --- | --- |
| B.P. 128 |
| F-13321 Marseille Cedex 16 |

Galex SA

B.P. 128

F-13321 Marseille Cedex 16

| | Genys UAB |
| --- | --- |
| Lazdiju 20 |
| Kaunas |
| Lithuania |

Genys UAB

Lazdiju 20

Kaunas

Lithuania

| | GU Thermo Technology Ltd |
| --- | --- |
| Greencool Refrigerants |
| Unit 12 |
| Park Gate Business Centre |
| Chandlers Way, Park Gate |
| Southampton SO31 1FQ |
| United Kingdom |

GU Thermo Technology Ltd

Greencool Refrigerants

Unit 12

Park Gate Business Centre

Chandlers Way, Park Gate

Southampton SO31 1FQ

United Kingdom

| | Guido Tazzetti & Co. |
| --- | --- |
| Strada Settimo 266 |
| I-10156 Torino |

Guido Tazzetti & Co.

Strada Settimo 266

I-10156 Torino

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | H&H International Ltd. |
| --- | --- |
| Richmond Bridge House |
| 419 Richmond Road |
| Richmond TW1 2EX |
| United Kingdom |

H&H International Ltd.

Richmond Bridge House

419 Richmond Road

Richmond TW1 2EX

United Kingdom

| | ICC Chemicals Ltd |
| --- | --- |
| Northbridge Road |
| Berkhamsted |
| Hertfordshire |
| HP4 1EF |
| United Kingdom |

ICC Chemicals Ltd

Northbridge Road

Berkhamsted

Hertfordshire

HP4 1EF

United Kingdom

| | Kal y Sol |
| --- | --- |
| P.I. Can Roca |
| C/Carrerada s/n, |
| E-08107 Martorelles (Barcelona) |

Kal y Sol

P.I. Can Roca

C/Carrerada s/n,

E-08107 Martorelles (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. J. Lea 112 |
| PL-30-133 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

ul. J. Lea 112

PL-30-133 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| 37 St. Kyriakides Ave. |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

37 St. Kyriakides Ave.

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme – Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme – Ertvelde

| | Nagase Europe Ltd |
| --- | --- |
| Berliner Allee 59 |
| D-40212 Düsseldorf |

Nagase Europe Ltd

Berliner Allee 59

D-40212 Düsseldorf

| | OU A Sektor |
| --- | --- |
| Kasteheina 6-9 |
| EE-31024 Kohtla-Järve |

OU A Sektor

Kasteheina 6-9

EE-31024 Kohtla-Järve

| | Plasfi SA |
| --- | --- |
| Ctra Montblanc, s/n |
| E-43420 Sta Coloma de Queralt |
| (Tarragona) |

Plasfi SA

Ctra Montblanc, s/n

E-43420 Sta Coloma de Queralt

(Tarragona)

| | Prodex-system sp. Z o.o. |
| --- | --- |
| 24th Artemidy ST |
| PL-01-497 Warsaw |

Prodex-system sp. Z o.o.

24th Artemidy ST

PL-01-497 Warsaw

| | PW Gaztech |
| --- | --- |
| ul. Kopernika 5 |
| PL-11-200 Bartoszyce |

PW Gaztech

ul. Kopernika 5

PL-11-200 Bartoszyce

| | Quimidroga SA |
| --- | --- |
| Calle Tuset 26 |
| E-08006 Barcelona |

Quimidroga SA

Calle Tuset 26

E-08006 Barcelona

| | Refrigerant Products Ltd |
| --- | --- |
| N9 Central Park Estate |
| Westinghouse Road |
| Trafford Park |
| Manchester M17 1PG |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd

N9 Central Park Estate

Westinghouse Road

Trafford Park

Manchester M17 1PG

United Kingdom

| | Resina Chemie BV |
| --- | --- |
| Korte Groningerweg 1A |
| 9607 PS Foxhol |
| Nederland |

Resina Chemie BV

Korte Groningerweg 1A

9607 PS Foxhol

Nederland

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L’isle d’abeau Chesnes |
| F-38297 St Quentin Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L’isle d’abeau Chesnes

F-38297 St Quentin Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | SJB Chemical Products BV |
| --- | --- |
| Wellerondom 11 |
| 3230 AG Brelle |
| Nederland |

SJB Chemical Products BV

Wellerondom 11

3230 AG Brelle

Nederland

| | Solquimia Iberia SL |
| --- | --- |
| C/Duque de Alba No 3, 1o |
| E-28012 Madrid |

Solquimia Iberia SL

C/Duque de Alba No 3, 1o

E-28012 Madrid

| | Synthesia Espanola SA |
| --- | --- |
| Conde Borrell, 62 |
| E-08015 Barcelona |

Synthesia Espanola SA

Conde Borrell, 62

E-08015 Barcelona

| | Termo-Schiessl Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Raszynska 13 |
| PL-05-500 Piaseczno |

Termo-Schiessl Sp. z o.o.

ul. Raszynska 13

PL-05-500 Piaseczno

| | Universal Chemistry & Technology SpA |
| --- | --- |
| Viale A. Filippetti 20 |
| I-20122 Milano |

Universal Chemistry & Technology SpA

Viale A. Filippetti 20

I-20122 Milano

| | Vuoksi Yhtiö Oy |
| --- | --- |
| Lappeentie 12 |
| FIN-55100 Imatra |

Vuoksi Yhtiö Oy

Lappeentie 12

FIN-55100 Imatra

| | Wigmors |
| --- | --- |
| Irysowa str. # 5 |
| PL-51-117 Wroclaw |

Wigmors

Irysowa str. # 5

PL-51-117 Wroclaw

Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL 244, 29.9.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2077/2004 (EUVL L 359, 4.12.2004, s. 28).

1

(2)  EYVL 333, 22.12.1994, s. 1.

2

(3)  EYVL L 220, 15.8.2002, s. 59.

3

(4)  Liitettä II ei julkaista, koska se sisältää luottamuksellista tietoa.

4

---

LIITE I

Vuosille 2004 ja 2005 myönnetyt alustavat määrät tonneina/otsonia tuhoava ominaisvaikutus.

| Markkinat | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- |
| Jäähdytyslaitteet | 1 990,61 | 2 054,47 |
| Solumuovin tuotanto | 0,00 | 0,00 |
| Liuottimet | 64,11 | 66,17 |
| Yhteensä | 2 054,72 | 2 120,64 |

Markkinat

2004

2005

Jäähdytyslaitteet

1 990,61

2 054,47

Solumuovin tuotanto

0,00

0,00

Liuottimet

64,11

66,17

Yhteensä

2 054,72

2 120,64

---

| 5.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 33/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 33/71

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 3 päivänä helmikuuta 2005,

bonamioosi-nilviäistaudin (Bonamia ostreae) ja/tai marteilioosi-nilviäistaudin (Marteilia refringens) osalta hyväksyttyjen alueiden luettelosta tehdyn päätöksen 2002/300/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 217)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/104/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista edellytyksistä saatettaessa vesiviljeltyjä eläimiä ja tuotteita markkinoille 28 päivänä tammikuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/67/ETY (1) ja erityisesti sen 5 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Bonamioosi-nilviäistaudin (Bonamia ostreae) ja/tai marteilioosi-nilviäistaudin (Marteilia refringens) osalta hyväksyttyjen alueiden luettelosta 18 päivänä huhtikuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä 2002/300/EY (2), vahvistetaan yhteisön alueet, joiden katsotaan olevan vapaita bonamioosi-nilviäistaudista (Bonamia ostreae) ja/tai marteilioosi-nilviäistaudista (Marteilia refringens). |
| --- | --- |

(1)

Bonamioosi-nilviäistaudin (Bonamia ostreae) ja/tai marteilioosi-nilviäistaudin (Marteilia refringens) osalta hyväksyttyjen alueiden luettelosta 18 päivänä huhtikuuta 2002 tehdyssä komission päätöksessä 2002/300/EY (2), vahvistetaan yhteisön alueet, joiden katsotaan olevan vapaita bonamioosi-nilviäistaudista (Bonamia ostreae) ja/tai marteilioosi-nilviäistaudista (Marteilia refringens).

| (2) | Tanska on toimittanut perusteet, jotta Limfjordenin alue tunnustettaisiin hyväksytyksi alueeksi bonamioosi- ja/tai marteilioosi-nilviäistaudin osalta. Toimitetuista asiakirjoista käy ilmi, että kyseinen alue täyttää direktiivissä 91/67/ETY säädetyt vaatimukset. Näin ollen se voi saada hyväksytyn alueen aseman ja olisi lisättävä päätöksessä 2002/300/EY esitettyyn luetteloon hyväksytyistä alueista. |
| --- | --- |

(2)

Tanska on toimittanut perusteet, jotta Limfjordenin alue tunnustettaisiin hyväksytyksi alueeksi bonamioosi- ja/tai marteilioosi-nilviäistaudin osalta. Toimitetuista asiakirjoista käy ilmi, että kyseinen alue täyttää direktiivissä 91/67/ETY säädetyt vaatimukset. Näin ollen se voi saada hyväksytyn alueen aseman ja olisi lisättävä päätöksessä 2002/300/EY esitettyyn luetteloon hyväksytyistä alueista.

| (3) | Lisäksi Irlanti on toimittanut pyynnön, jotta päätöksessä 2002/300/EY esitettyä luetteloa Irlannissa bonamioosi-nilviäistaudin osalta hyväksytyistä alueista muutettaisiin niin, että kyseisen taudin yhden esiintymisalueen maantieteellistä määritelmää täsmennettäisiin. Tämän vuoksi alue ”Loughmore, Blacksod Bay” olisi korvattava alueella ”Logmore, Belmullet”. |
| --- | --- |

(3)

Lisäksi Irlanti on toimittanut pyynnön, jotta päätöksessä 2002/300/EY esitettyä luetteloa Irlannissa bonamioosi-nilviäistaudin osalta hyväksytyistä alueista muutettaisiin niin, että kyseisen taudin yhden esiintymisalueen maantieteellistä määritelmää täsmennettäisiin. Tämän vuoksi alue ”Loughmore, Blacksod Bay” olisi korvattava alueella ”Logmore, Belmullet”.

| (4) | Päätös 2002/300/EY olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Päätös 2002/300/EY olisi muutettava vastaavasti.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2002/300/EY liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 3 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 46, 19.2.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 103, 19.4.2002, s. 24. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2003/729/EY (EUVL L 262, 14.10.2003, s. 37).

2

---

LIITE

”LIITE

BONAMIOOSI- JA/TAI MARTEILIOOSI-NILVIÄISTAUDIN OSALTA HYVÄKSYTYT ALUEET

1.A   Bonamioosi-nilviäistaudin osalta hyväksytyt Irlannin alueet

| — | Irlannin koko rannikko lukuun ottamatta seuraavia kuutta aluetta:






  — | Cork Harbour, |
| --- | --- | --- |

—

Irlannin koko rannikko lukuun ottamatta seuraavia kuutta aluetta:

—

Cork Harbour,

| — | Galway Bay, |
| --- | --- |

—

Galway Bay,

| — | Ballinakill Harbour, |
| --- | --- |

—

Ballinakill Harbour,

| — | Clew Bay, |
| --- | --- |

—

Clew Bay,

| — | Achill Sound, |
| --- | --- |

—

Achill Sound,

| — | Logmore, Belmullet. |
| --- | --- |

—

Logmore, Belmullet.

1.B   Marteilioosi-nilviäistaudin osalta hyväksytyt Irlannin alueet

| — | Irlannin koko rannikko. |
| --- | --- |

—

Irlannin koko rannikko.

2.A   Bonamioosi-nilviäistaudin osalta hyväksytyt Yhdistyneen kuningaskunnan, Kanaalisaarten ja Mansaaren alueet

| — | Ison-Britannian koko rannikko lukuun ottamatta seuraavia alueita:






  — | Cornwallin etelärannikko Lizardista Start Pointiin, |
| --- | --- | --- |

—

Ison-Britannian koko rannikko lukuun ottamatta seuraavia alueita:

—

Cornwallin etelärannikko Lizardista Start Pointiin,

| — | Solentin suiston ympärillä oleva alue Portland Billistä Selsey Billiin, |
| --- | --- |

—

Solentin suiston ympärillä oleva alue Portland Billistä Selsey Billiin,

| — | Essexin rannikko Shoeburynessistä Landguard Pointiin. |
| --- | --- |

—

Essexin rannikko Shoeburynessistä Landguard Pointiin.

| — | Pohjois-Irlannin koko rannikko. |
| --- | --- |

—

Pohjois-Irlannin koko rannikko.

| — | Guernseyn ja Hermin koko rannikko. |
| --- | --- |

—

Guernseyn ja Hermin koko rannikko.

| — | Jerseyn alue, joka muodostuu Jerseynsaaren nousuveden keskikorkeuden ja kolmen meripeninkulman etäisyydelle Jerseynsaaren laskuveden keskikorkeudesta vedetyn kuvitteellisen viivan välisestä vuorovesialueesta ja välittömästä rannikkoalueesta. Alue sijaitsee Saint-Malon lahdessa Englannin kanaalin etelälaidalla. |
| --- | --- |

—

Jerseyn alue, joka muodostuu Jerseynsaaren nousuveden keskikorkeuden ja kolmen meripeninkulman etäisyydelle Jerseynsaaren laskuveden keskikorkeudesta vedetyn kuvitteellisen viivan välisestä vuorovesialueesta ja välittömästä rannikkoalueesta. Alue sijaitsee Saint-Malon lahdessa Englannin kanaalin etelälaidalla.

| — | Mansaaren koko rannikko. |
| --- | --- |

—

Mansaaren koko rannikko.

2.B   Marteilioosi-nilviäistaudin osalta hyväksytyt Yhdistyneen kuningaskunnan, Kanaalisaarten ja Mansaaren alueet

| — | Ison-Britannian koko rannikko. |
| --- | --- |

—

Ison-Britannian koko rannikko.

| — | Pohjois-Irlannin koko rannikko. |
| --- | --- |

—

Pohjois-Irlannin koko rannikko.

| — | Guernseyn ja Hermin koko rannikko. |
| --- | --- |

—

Guernseyn ja Hermin koko rannikko.

| — | Jerseyn alue, joka muodostuu Jerseynsaaren nousuveden keskikorkeuden ja kolmen meripeninkulman etäisyydelle Jerseynsaaren laskuveden keskikorkeudesta vedetyn kuvitteellisen viivan välisestä vuorovesialueesta ja välittömästä rannikkoalueesta. Alue sijaitsee Saint-Malon lahdessa Englannin kanaalin etelälaidalla. |
| --- | --- |

—

Jerseyn alue, joka muodostuu Jerseynsaaren nousuveden keskikorkeuden ja kolmen meripeninkulman etäisyydelle Jerseynsaaren laskuveden keskikorkeudesta vedetyn kuvitteellisen viivan välisestä vuorovesialueesta ja välittömästä rannikkoalueesta. Alue sijaitsee Saint-Malon lahdessa Englannin kanaalin etelälaidalla.

| — | Mansaaren koko rannikko. |
| --- | --- |

—

Mansaaren koko rannikko.

3.   Bonamioosi- ja/tai marteilioosi-nilviäistaudin osalta hyväksytyt Tanskan alueet

| — | Limfjorden Thyborønista lännessä Halsiin idässä.” |
| --- | --- |

—

Limfjorden Thyborønista lännessä Halsiin idässä.”

---

| 5.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 33/74 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 33/74

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 3 päivänä helmikuuta 2005,

luvan antamisesta Ruotsille käyttää nautakarjaa koskevien tilastotietojen keruun sijasta asetuksen (EY) N:o 1760/2000 I osastossa käyttöön otettua järjestelmää

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 194)

(Ainoastaan ruotsinkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/105/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon nautaeläintuotantoa koskevien tilastotietojen keruusta 1 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/24/ETY (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 2 ja 3 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000 (2) I osastossa otetaan käyttöön nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1760/2000 (2) I osastossa otetaan käyttöön nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmä.

| (2) | Komission päätöksessä 1999/693/EY (3) tunnustetaan nautaeläimiä koskevan Ruotsin tietokannan täysi toimintakelpoisuus. |
| --- | --- |

(2)

Komission päätöksessä 1999/693/EY (3) tunnustetaan nautaeläimiä koskevan Ruotsin tietokannan täysi toimintakelpoisuus.

| (3) | Jäsenvaltioille voidaan direktiivin 93/24/ETY mukaisesti niiden pyynnöstä antaa lupa käyttää hallinnollisia tietolähteitä nautakarjaa koskevien tietojen keruun sijasta edellyttäen, että nämä tietolähteet täyttävät kyseisen direktiivin velvoitteet. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioille voidaan direktiivin 93/24/ETY mukaisesti niiden pyynnöstä antaa lupa käyttää hallinnollisia tietolähteitä nautakarjaa koskevien tietojen keruun sijasta edellyttäen, että nämä tietolähteet täyttävät kyseisen direktiivin velvoitteet.

| (4) | Ruotsi on toimittanut 29 päivänä lokakuuta 2003 esittämänsä pyynnön tueksi teknisen aineiston, joka koskee asetuksen (EY) N:o 1760/2000 I osastossa tarkoitetun tietokannan rakennetta ja päivittämistä sekä tilastotietojen laskentaan käytettäviä menetelmiä. |
| --- | --- |

(4)

Ruotsi on toimittanut 29 päivänä lokakuuta 2003 esittämänsä pyynnön tueksi teknisen aineiston, joka koskee asetuksen (EY) N:o 1760/2000 I osastossa tarkoitetun tietokannan rakennetta ja päivittämistä sekä tilastotietojen laskentaan käytettäviä menetelmiä.

| (5) | Ruotsi on erityisesti ehdottanut laskentamenetelmiä, jotta voitaisiin saada tilastotietoja direktiivin 93/24/ETY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista luokista, jotka eivät ole suoraan saatavilla asetuksen (EY) N:o 1760/2000 I osastossa tarkoitetusta tietokannasta. Ruotsin olisi toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että näillä laskentamenetelmillä varmistetaan tilastotietojen tarkkuus. |
| --- | --- |

(5)

Ruotsi on erityisesti ehdottanut laskentamenetelmiä, jotta voitaisiin saada tilastotietoja direktiivin 93/24/ETY 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista luokista, jotka eivät ole suoraan saatavilla asetuksen (EY) N:o 1760/2000 I osastossa tarkoitetusta tietokannasta. Ruotsin olisi toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että näillä laskentamenetelmillä varmistetaan tilastotietojen tarkkuus.

| (6) | Ruotsin viranomaisten toimittaman teknisen aineiston tarkastelun perusteella voidaan todeta, että pyyntö olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(6)

Ruotsin viranomaisten toimittaman teknisen aineiston tarkastelun perusteella voidaan todeta, että pyyntö olisi hyväksyttävä.

| (7) | Tämä päätös on neuvoston päätöksellä 72/279/ETY (4) perustetun pysyvän maataloustilastokomitean lausunnon mukainen, |
| --- | --- |

(7)

Tämä päätös on neuvoston päätöksellä 72/279/ETY (4) perustetun pysyvän maataloustilastokomitean lausunnon mukainen,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ruotsille myönnetään lupa käyttää direktiivissä 93/24/ETY säädetyn nautakarjaa koskevien tietojen keruun sijasta asetuksen (EY) N:o 1760/2000 I osastossa tarkoitettua nautaeläinten tunnistus- ja rekisteröintijärjestelmää tilastotietojen hankkimiseksi kyseisen direktiivin velvoitteiden mukaisesti.

2 artikla

Jos 1 artiklassa tarkoitettu järjestelmä lakkaa olemasta toimiva tai jos sen sisällön vuoksi ei enää ole mahdollista saada luotettavia tilastotietoja kaikista tai tietyistä nautaluokista, Ruotsi ottaa jälleen käyttöön tilastotietojen keruujärjestelmän nautakarjan tai asiaankuuluvien luokkien arvioimiseksi.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ruotsin kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 3 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 149, 21.6.1993, s. 5. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 204, 11.8.2000, s. 1.

2

(3)  EYVL L 273, 23.10.1999, s. 14.

3

(4)  EYVL L 179, 7.8.1972, s. 1.

4

---

Oikaisuja

| 5.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 33/75 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 33/75

---

Oikaistaan päätös N:o 197, tehty 23 päivänä maaliskuuta 2004, päätöksen N:o 191 5 artiklan mukaisista eurooppalaisen sairaanhoitokortin käyttöönottoa koskevista siirtymäkausista

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 343, 19. marraskuuta 2004
  )

Sivulla 30, liitteessä I, kohdassa Itävalta:

korvataan:

”31. joulukuuta 2005”

seuraavasti:

”28. helmikuuta 2005”

Sivulla 30, liitteessä III, kohdassa Liechtenstein:

korvataan:

”31. joulukuuta 2005”

seuraavasti:

”28. helmikuuta 2005”.

---