# Eiropas Savienības L 394/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 394 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 31. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 394

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 31. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 2238/2004 (2004. gada 29. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 1. starptautisko finanšu pārskatu standartu, 1.–10., 12.–17., 19.–24., 27.–38., 40. un 41. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS), kā arī PIK-1–PIK-7, PIK-11–PIK-14, PIK-18–PIK-27 un PIK-30–PIK-33 (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 2238/2004 (2004. gada 29. decembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 1. starptautisko finanšu pārskatu standartu, 1.–10., 12.–17., 19.–24., 27.–38., 40. un 41. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS), kā arī PIK-1–PIK-7, PIK-11–PIK-14, PIK-18–PIK-27 un PIK-30–PIK-33 (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 31.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 394/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 394/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 2238/2004

(2004. gada 29. decembris),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1725/2003, ar ko pieņem noteiktus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002, attiecībā uz 1. starptautisko finanšu pārskatu standartu, 1.–10., 12.–17., 19.–24., 27.–38., 40. un 41. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS), kā arī PIK-1–PIK-7, PIK-11–PIK-14, PIK-18–PIK-27 un PIK-30–PIK-33

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1606/2002 par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (1), un jo īpaši tās 3. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1725/2003 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas joprojām bija spēkā 2002. gada 1. septembrī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1725/2003 (2) tika pieņemti noteikti starptautiski standarti un to interpretācijas, kas joprojām bija spēkā 2002. gada 1. septembrī.

| (2) | Starptautiskā Grāmatvedības standartu padome (SGSP) 2003. gada 18. decembrī publicēja 13 pārskatītus starptautiskos grāmatvedības standartus un paziņoja, ka tiks atcelts 15. SGS “Informācija par cenu izmaiņu ietekmi”. Pārskatīšanas mērķis bija spēkā esošo starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) kvalitātes un savstarpējās konsekvences uzlabošana. |
| --- | --- |

(2)

Starptautiskā Grāmatvedības standartu padome (SGSP) 2003. gada 18. decembrī publicēja 13 pārskatītus starptautiskos grāmatvedības standartus un paziņoja, ka tiks atcelts 15. SGS “Informācija par cenu izmaiņu ietekmi”. Pārskatīšanas mērķis bija spēkā esošo starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) kvalitātes un savstarpējās konsekvences uzlabošana.

| (3) | Šā uzlabojumu projekta mērķis kopumā bija samazināt vai likvidēt alternatīvas, dublēšanos un nesaskaņas pašos standartos, atrisināt dažus konverģences jautājumus un uzlabot esošo SGS struktūru. Turklāt SGSP mērķis bija arī iestrādāt uzlabotajos standartos esošās interpretācijas, lai palielinātu pārredzamību un atbilstību, kā arī padarītu standartus vairāk visaptverošus. |
| --- | --- |

(3)

Šā uzlabojumu projekta mērķis kopumā bija samazināt vai likvidēt alternatīvas, dublēšanos un nesaskaņas pašos standartos, atrisināt dažus konverģences jautājumus un uzlabot esošo SGS struktūru. Turklāt SGSP mērķis bija arī iestrādāt uzlabotajos standartos esošās interpretācijas, lai palielinātu pārredzamību un atbilstību, kā arī padarītu standartus vairāk visaptverošus.

| (4) | Konsultācijas ar šīs nozares tehniskajiem ekspertiem apstiprina, ka pārskatītie SGS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. pantā standartu pieņemšanai noteiktajiem tehniskajiem kritērijiem un jo īpaši prasībai darboties Eiropas sabiedrības interesēs. |
| --- | --- |

(4)

Konsultācijas ar šīs nozares tehniskajiem ekspertiem apstiprina, ka pārskatītie SGS atbilst Regulas (EK) Nr. 1606/2002 3. pantā standartu pieņemšanai noteiktajiem tehniskajiem kritērijiem un jo īpaši prasībai darboties Eiropas sabiedrības interesēs.

| (5) | “Uzlabojumu projekta” standartu pieņemšana līdz ar to nozīmē grozījumus citos starptautiskajos grāmatvedības standartos un interpretācijās, lai nodrošinātu atbilstību starptautisko grāmatvedības standartu starpā. Minētie secīgie grozījumi skar 1. starptautisko finanšu pārskatu standartu, 7., 12., 14., 19., 20., 22., 23., 29., 30., 34., 35., 36., 37., 38. un 41. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS), kā arī Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) interpretācijas PIK-7, PIK-12, PIK-13, PIK-21, PIK-22, PIK-25, PIK-27 un PIK-32. Pieņemot minētos standartus, tiek aizstātas Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) interpretācijas PIK-1, PIK-2, PIK-3, PIK-6, PIK-11, PIK-14, PIK-18, PIK-19, PIK-20, PIK-23, PIK-24, PIK-30 un PIK-33. |
| --- | --- |

(5)

“Uzlabojumu projekta” standartu pieņemšana līdz ar to nozīmē grozījumus citos starptautiskajos grāmatvedības standartos un interpretācijās, lai nodrošinātu atbilstību starptautisko grāmatvedības standartu starpā. Minētie secīgie grozījumi skar 1. starptautisko finanšu pārskatu standartu, 7., 12., 14., 19., 20., 22., 23., 29., 30., 34., 35., 36., 37., 38. un 41. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS), kā arī Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) interpretācijas PIK-7, PIK-12, PIK-13, PIK-21, PIK-22, PIK-25, PIK-27 un PIK-32. Pieņemot minētos standartus, tiek aizstātas Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) interpretācijas PIK-1, PIK-2, PIK-3, PIK-6, PIK-11, PIK-14, PIK-18, PIK-19, PIK-20, PIK-23, PIK-24, PIK-30 un PIK-33.

| (6) | Tāpēc ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1725/2003. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1725/2003.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Grāmatvedību regulējošās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1725/2003 pielikumu groza šādi:

| 1. | 1., 2., 8., 10., 16., 17., 21., 24., 27., 28., 31., 33. un 40. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) aizstāj ar šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu. |
| --- | --- |

1.

1., 2., 8., 10., 16., 17., 21., 24., 27., 28., 31., 33. un 40. starptautisko grāmatvedības standartu (SGS) aizstāj ar šīs regulas pielikumā iekļauto tekstu.

| 2. | 15. SGS, kā arī PIK-1, PIK-2, PIK-3, PIK-6, PIK-11, PIK-14, PIK-18, PIK-19, PIK-20, PIK-23, PIK-24, PIK-30 un PIK-33 svītro. |
| --- | --- |

2.

15. SGS, kā arī PIK-1, PIK-2, PIK-3, PIK-6, PIK-11, PIK-14, PIK-18, PIK-19, PIK-20, PIK-23, PIK-24, PIK-30 un PIK-33 svītro.

| 3. | 1. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 12., 19., 34., 35. un 41. SGS grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci. |
| --- | --- |

3.

1. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 12., 19., 34., 35. un 41. SGS grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci.

| 4. | 2. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 14. un 34. SGS grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci. |
| --- | --- |

4.

2. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 14. un 34. SGS grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci.

| 5. | 8. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 1. starptautiskā finanšu pārskata, 7., 12., 14., 19., 20., 22., 23., 34., 35., 36., 37. un 38. SGS, kā arī PIK-12, PIK-13, PIK-21, PIK-22, PIK-25, PIK-27 un PIK-31 grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci. |
| --- | --- |

5.

8. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 1. starptautiskā finanšu pārskata, 7., 12., 14., 19., 20., 22., 23., 34., 35., 36., 37. un 38. SGS, kā arī PIK-12, PIK-13, PIK-21, PIK-22, PIK-25, PIK-27 un PIK-31 grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci.

| 6. | 10. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 22., 35. un 37. SGS grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci. |
| --- | --- |

6.

10. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 22., 35. un 37. SGS grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci.

| 7. | 16. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 1. starptautiskā finanšu pārskata, 14., 34., 36., 37. un 38. SGS, kā arī PIK-13, PIK-21 un PIK-32 grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci. |
| --- | --- |

7.

16. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 1. starptautiskā finanšu pārskata, 14., 34., 36., 37. un 38. SGS, kā arī PIK-13, PIK-21 un PIK-32 grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci.

| 8. | 21. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 1. starptautiskā finanšu pārskata, 7., 12., 29., 34., 38. un 41. SGS, kā arī PIK-7 grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci. |
| --- | --- |

8.

21. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 1. starptautiskā finanšu pārskata, 7., 12., 29., 34., 38. un 41. SGS, kā arī PIK-7 grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci.

| 9. | 24. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 30. SGS grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci. |
| --- | --- |

9.

24. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 30. SGS grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci.

| 10. | 27. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 22. SGS un PIK-12 grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci. |
| --- | --- |

10.

27. SGS pieņemšana nozīmē secīgus 22. SGS un PIK-12 grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci.

| 11. | 31. SGS pieņemšana nozīmē secīgus PIK-13 grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci. |
| --- | --- |

11.

31. SGS pieņemšana nozīmē secīgus PIK-13 grozījumus, lai nodrošinātu starptautisko grāmatvedības standartu savstarpējo konsekvenci.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro vēlākais no 2005. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 29. decembrī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 261, 13.10.2003., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2237/2004 (OV L 393, 31.12.2004., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE GRĀMATVEDĪBAS STANDARTI

Nosaukums

| 1. SGS | Finanšu pārskatu sniegšana |
| --- | --- |

1. SGS

| 2. SGS | Krājumi |
| --- | --- |

2. SGS

| 8. SGS | Grāmatvedības politika, izmaiņas grāmatvedības aplēsēs un kļūdas |
| --- | --- |

8. SGS

| 10. SGS | Notikumi pēc bilances datuma |
| --- | --- |

10. SGS

| 16. SGS | Pamatlīdzekļi |
| --- | --- |

16. SGS

| 17. SGS | Noma |
| --- | --- |

17. SGS

| 21. SGS | Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme |
| --- | --- |

21. SGS

| 24. SGS | Informācijas atklāšana par saistītām pusēm |
| --- | --- |

24. SGS

| 27. SGS | Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati |
| --- | --- |

27. SGS

| 28. SGS | Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos |
| --- | --- |

28. SGS

| 31. SGS | Līdzdalība kopuzņēmumos |
| --- | --- |

31. SGS

| 33. SGS | Peļņa par akciju |
| --- | --- |

33. SGS

| 40. SGS | Ieguldījuma īpašums |
| --- | --- |

40. SGS

Pavairošana atļauta Eiropas ekonomikas zonā. Visas esošās tiesības saglabātas ārpus EEZ, izņemot tiesības pavairot lietošanai personīgā vai cita godīga darījuma nolūkā. Papildu informāciju var saņemt no Starptautisko Grāmatvedības standartu padomes tīmekļa vietnes www.iasb.org.

1. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Finanšu pārskatu sniegšana

SATURS

Mērķis

Darbības joma

Finanšu pārskatu nolūks

Finanšu pārskatu sastāvdaļas

Definīcijas

Vispārēji apsvērumi

Patiesa uzrādīšana un atbilstība SFPS

Darbības turpināšana

Uzkrāšanas princips grāmatvedībā

Uzrādīšanas konsekvence

Būtiskums un apvienošana

Ieskaits

Salīdzināmā informācija

Struktūra un saturs

Ievads

Finanšu pārskatu identifikācija

Pārskata periods

Bilance

Atšķirība starp īstermiņa/ilgtermiņa posteņiem

Apgrozāmie aktīvi

Īstermiņa saistības

Informācija, kas jāsniedz bilancē

Informācija, kas jāsniedz bilancē vai piezīmēs

Peļņas vai zaudējumu aprēķins

Perioda peļņa vai zaudējumi

Informācija, kas jāsniedz peļņas vai zaudējumu aprēķinā

Informācija, kas jāsniedz peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai piezīmēs

Pārskats par pašu kapitāla izmaiņām

Naudas plūsmas pārskats

Piezīmes

Struktūra

Informācijas atklāšana par grāmatvedības politikām

Galvenie aplēses nenoteiktības avoti

Citas informācijas atklāšana

Spēkā stāšanās datums

1. SGS atsaukšana (pārskatīts 1997. gadā)

Šis pārskatītais standarts aizstāj 1. SGS (pārskatīts 1997.gadā) Finanšu pārskatu sniegšana un jāpiemēro gada periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana.

MĒRĶIS

| 1. | Šā standarta mērķis ir noteikt vispārēja rakstura finanšu pārskatu sniegšanas principu, lai nodrošinātu salīdzināmību ar uzņēmuma iepriekšējo periodu finanšu pārskatiem un citu uzņēmumu finanšu pārskatiem. Lai sasniegtu šo mērķi, šajā standartā izklāstītas vispārējas prasības finanšu pārskatu sniegšanai, pamatnostādnes par to struktūru un minimālas prasības attiecībā uz finanšu pārskatu saturu. Konkrētu darījumu un citu notikumu atzīšana, novērtēšana un informācijas atklāšana ir aprakstīta citos standartos un interpretācijās. |
| --- | --- |

1.

Šā standarta mērķis ir noteikt vispārēja rakstura finanšu pārskatu sniegšanas principu, lai nodrošinātu salīdzināmību ar uzņēmuma iepriekšējo periodu finanšu pārskatiem un citu uzņēmumu finanšu pārskatiem. Lai sasniegtu šo mērķi, šajā standartā izklāstītas vispārējas prasības finanšu pārskatu sniegšanai, pamatnostādnes par to struktūru un minimālas prasības attiecībā uz finanšu pārskatu saturu. Konkrētu darījumu un citu notikumu atzīšana, novērtēšana un informācijas atklāšana ir aprakstīta citos standartos un interpretācijās.

DARBĪBAS JOMA

| 2. | Šis standarts ir jāpiemēro visos vispārēja rakstura finanšu pārskatos, kuri sagatavoti un sniegti saskaņā ar Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS). |
| --- | --- |

2.

Šis standarts ir jāpiemēro visos vispārēja rakstura finanšu pārskatos, kuri sagatavoti un sniegti saskaņā ar Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS).

| 3. | Vispārēja rakstura finanšu pārskati ir tādi, kas paredzēti lietotājiem, kuriem nav tiesību pieprasīt pārskatus, kas sagatavoti atbilstīgi viņu konkrētajām informācijas vajadzībām. Vispārēja rakstura finanšu pārskati ir tādi, kurus sniedz atsevišķi vai cita publiska dokumenta, piemēram, gada pārskata vai prospekta ietvaros. Šis standarts neattiecas uz saskaņā ar 34. SGS Starpperioda finanšu pārskati sagatavotu saīsinātu starpperioda finanšu pārskatu struktūru un saturu. Tomēr 13. – 41. punkts attiecas uz šādiem finanšu pārskatiem. Šis standarts vienlīdz attiecas uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā vai tiem vajag sagatavot konsolidētos vai atsevišķos finanšu pārskatus, kā definēts 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati. |
| --- | --- |

3.

Vispārēja rakstura finanšu pārskati ir tādi, kas paredzēti lietotājiem, kuriem nav tiesību pieprasīt pārskatus, kas sagatavoti atbilstīgi viņu konkrētajām informācijas vajadzībām. Vispārēja rakstura finanšu pārskati ir tādi, kurus sniedz atsevišķi vai cita publiska dokumenta, piemēram, gada pārskata vai prospekta ietvaros. Šis standarts neattiecas uz saskaņā ar 34. SGS Starpperioda finanšu pārskati sagatavotu saīsinātu starpperioda finanšu pārskatu struktūru un saturu. Tomēr 13. – 41. punkts attiecas uz šādiem finanšu pārskatiem. Šis standarts vienlīdz attiecas uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā vai tiem vajag sagatavot konsolidētos vai atsevišķos finanšu pārskatus, kā definēts 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati.

| 4. | 30. SGS Informācijas atklāšana banku un līdzīgu finanšu iestāžu finanšu pārskatos nosaka papildus prasības bankām un līdzīgām finanšu iestādēm, kas atbilst šā standarta prasībām. |
| --- | --- |

4.

30. SGS Informācijas atklāšana banku un līdzīgu finanšu iestāžu finanšu pārskatos nosaka papildus prasības bankām un līdzīgām finanšu iestādēm, kas atbilst šā standarta prasībām.

| 5. | Šis standarts izmanto terminoloģiju, kas ir piemērota uz peļņu orientētiem uzņēmumiem, ieskaitot publiskā sektora uzņēmumus. Publiskiem, privātiem vai valsts bezpeļņas uzņēmumiiem, kas vēlas piemērot šo standartu, iespējams, vajadzēs koriģēt atsevišķu finanšu pārskatu posteņu nosaukumus un pašus finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

5.

Šis standarts izmanto terminoloģiju, kas ir piemērota uz peļņu orientētiem uzņēmumiem, ieskaitot publiskā sektora uzņēmumus. Publiskiem, privātiem vai valsts bezpeļņas uzņēmumiiem, kas vēlas piemērot šo standartu, iespējams, vajadzēs koriģēt atsevišķu finanšu pārskatu posteņu nosaukumus un pašus finanšu pārskatus.

| 6. | Līdzīgi uzņēmumiem, kuriem, saskaņā ar 32. SGS Finanšu instrumenti:Informācijas atklāšana un sniegšana noteikto definīciju nav pašu kapitāla (piem., dažiem kopējiem fondiem) un uzņēmumiem, kuru pamatkapitāls nav pašu kapitāls (piem., dažiem kooperatīviem uzņēmumiem), iespējams, būs nepieciešams pielāgot informācijas sniegšanu finanšu pārskatos biedru vai vienību īpašnieku interesēm. |
| --- | --- |

6.

Līdzīgi uzņēmumiem, kuriem, saskaņā ar 32. SGS Finanšu instrumenti:Informācijas atklāšana un sniegšana noteikto definīciju nav pašu kapitāla (piem., dažiem kopējiem fondiem) un uzņēmumiem, kuru pamatkapitāls nav pašu kapitāls (piem., dažiem kooperatīviem uzņēmumiem), iespējams, būs nepieciešams pielāgot informācijas sniegšanu finanšu pārskatos biedru vai vienību īpašnieku interesēm.

FINANŠU PĀRSKATU NOLŪKS

| 7. | Finanšu pārskati ir uzņēmuma finansiālā stāvokļa un finanšu darbības rezultātu strukturēts attēlojums. Vispārēja rakstura finanšu pārskatu mērķis ir sniegt tādu informāciju par uzņēmuma finansiālo stāvokli, finanšu darbības rezultātiem un naudas plūsmām, kura ir noderīga plašam lietotāju lokam saimniecisku lēmumu pieņemšanā. Finanšu pārskati arī parāda vadībai uzticēto līdzekļu pārvaldīšanas rezultātus. Lai sasniegtu šo mērķi, finanšu pārskati sniedz informāciju par uzņēmuma:






  (a) | aktīviem; |
| --- | --- | --- |

7.

Finanšu pārskati ir uzņēmuma finansiālā stāvokļa un finanšu darbības rezultātu strukturēts attēlojums. Vispārēja rakstura finanšu pārskatu mērķis ir sniegt tādu informāciju par uzņēmuma finansiālo stāvokli, finanšu darbības rezultātiem un naudas plūsmām, kura ir noderīga plašam lietotāju lokam saimniecisku lēmumu pieņemšanā. Finanšu pārskati arī parāda vadībai uzticēto līdzekļu pārvaldīšanas rezultātus. Lai sasniegtu šo mērķi, finanšu pārskati sniedz informāciju par uzņēmuma:

(a)

aktīviem;

| (b) | saistībām; |
| --- | --- |

(b)

saistībām;

| (c) | pašu kapitālu; |
| --- | --- |

(c)

pašu kapitālu;

| (d) | ienākumiem un izdevumiem, ieskaitot guvumus un zaudējumus, un |
| --- | --- |

(d)

ienākumiem un izdevumiem, ieskaitot guvumus un zaudējumus, un

| (e) | citām izmaiņām pašu kapitālā;
  un |
| --- | --- |

(e)

citām izmaiņām pašu kapitālā;

un

| (f) | naudas plūsmām. |
| --- | --- |

(f)

naudas plūsmām.

Šī informācija kopā ar citu informāciju piezīmēs, palīdz finanšu pārskatu lietotājiem prognozēt uzņēmuma turpmākās naudas plūsmas un īpaši to laiku un noteiktību.

FINANŠU PĀRSKATU SASTĀVDAĻAS

| 8. | Finanšu pārskatu pilns komplekts ietver:










  (a) | bilanci; |
| --- | --- | --- |

8.

Finanšu pārskatu pilns komplekts ietver:

(a)

bilanci;

| (b) | peļņas vai zaudējumu aprēķinu; |
| --- | --- |

(b)

peļņas vai zaudējumu aprēķinu;

| (c) | pārskatu par pašu kapitāla izmaiņām, kurā norādītas










  (i) | visas pašu kapitāla izmaiņas



  vai |
| --- | --- | --- |

(c)

pārskatu par pašu kapitāla izmaiņām, kurā norādītas

(i)

visas pašu kapitāla izmaiņas

| (ii) | pašu kapitāla izmaiņas, kuras nerodas no darījumiem ar pašu kapitāla turētājiem, kas darbojas saskaņā ar pašu kapitāla turētāju tiesībām; |
| --- | --- |

(ii)

pašu kapitāla izmaiņas, kuras nerodas no darījumiem ar pašu kapitāla turētājiem, kas darbojas saskaņā ar pašu kapitāla turētāju tiesībām;

| (d) | naudas plūsmas pārskatu



  un |
| --- | --- |

(d)

naudas plūsmas pārskatu

| (e) | piezīmes, kas ietver kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības politikām un citas skaidrojošas piezīmes. |
| --- | --- |

(e)

piezīmes, kas ietver kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības politikām un citas skaidrojošas piezīmes.

| 9. | Daudzi uzņēmumi ārpus finanšu pārskatiem sniedz vadības finanšu ziņojumu, kurā aprakstītas un izskaidrotas uzņēmuma darbības finansiālo rezultātu un finansiālā stāvokļa galvenās iezīmes un svarīgākās nenoteiktības, ar kurām tas saskaras. Šāds pārskats var ietvert ziņojumu par:






  (a) | galvenajiem faktoriem un ietekmēm, kas nosaka finanšu darbības rezultātus, tostarp par uzņēmuma darbības vides izmaiņām, uzņēmuma reakciju uz šīm izmaiņām un to sekām, un uzņēmuma ieguldījumu politiku, lai uzturētu un uzlabotu finanšu darbības rezultātus, ieskaitot dividenžu politiku; |
| --- | --- | --- |

9.

Daudzi uzņēmumi ārpus finanšu pārskatiem sniedz vadības finanšu ziņojumu, kurā aprakstītas un izskaidrotas uzņēmuma darbības finansiālo rezultātu un finansiālā stāvokļa galvenās iezīmes un svarīgākās nenoteiktības, ar kurām tas saskaras. Šāds pārskats var ietvert ziņojumu par:

(a)

galvenajiem faktoriem un ietekmēm, kas nosaka finanšu darbības rezultātus, tostarp par uzņēmuma darbības vides izmaiņām, uzņēmuma reakciju uz šīm izmaiņām un to sekām, un uzņēmuma ieguldījumu politiku, lai uzturētu un uzlabotu finanšu darbības rezultātus, ieskaitot dividenžu politiku;

| (b) | uzņēmuma finansēšanas avotiem un plānoto saistību attiecību pret pašu kapitālu,
  un |
| --- | --- |

(b)

uzņēmuma finansēšanas avotiem un plānoto saistību attiecību pret pašu kapitālu,

un

| (c) | uzņēmuma bilancē neatzītajiem līdzekļiem, saskaņā ar SFPS. |
| --- | --- |

(c)

uzņēmuma bilancē neatzītajiem līdzekļiem, saskaņā ar SFPS.

| 10. | Daudzi uzņēmumi ārpus finanšu pārskatiem, sniedz arī ziņojumus un pārskatus, piemēram, vides ziņojumus un pievienotās vērtības pārskatus, īpaši nozarēs, kurās vides faktori ir svarīgi, un gadījumos, kad darbinieki tiek uzskatīti par svarīgu lietotāju grupu. Ziņojumi un pārskati, kas tiek sniegti ārpus finanšu pārskatiem, neietilpst SFPS darbības jomā. |
| --- | --- |

10.

Daudzi uzņēmumi ārpus finanšu pārskatiem, sniedz arī ziņojumus un pārskatus, piemēram, vides ziņojumus un pievienotās vērtības pārskatus, īpaši nozarēs, kurās vides faktori ir svarīgi, un gadījumos, kad darbinieki tiek uzskatīti par svarīgu lietotāju grupu. Ziņojumi un pārskati, kas tiek sniegti ārpus finanšu pārskatiem, neietilpst SFPS darbības jomā.

DEFINĪCIJAS

| 11. | Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:



  Nepraktiska. Prasības piemērošana ir nepraktiska, ja uzņēmums ir darījis visu, lai šo prasību ievērotu un konstatējis, ka to piemērot nespēj.


  Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) ir standarti un interpretācijas, kuras pieņēmusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Tie ietver:









  (a) | Starptautiskos finanšu pārskatu standartus; |
| --- | --- | --- |

11.

Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:

(a)

Starptautiskos finanšu pārskatu standartus;

| (b) | Starptautiskos grāmatvedības standartus



  un |
| --- | --- |

(b)

Starptautiskos grāmatvedības standartus

| (c) | Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) vai bijušās Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) sniegtās interpretācijas. |
| --- | --- |

(c)

Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) vai bijušās Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) sniegtās interpretācijas.

| 12. | Lai novērtētu, vai neuzrādīšana vai nepareiza uzrādīšana varētu ietekmēt lietotāju saimniecisko lēmumu pieņemšanu, un līdz ar to būtu būtiska, jāņem vērā lietotāju vajadzības. Pamatnostādnes par finanšu pārskatu sagatavošanu un sniegšanu 25. punkts nosaka, ka “tiek pieņemts, ka lietotājiem ir pietiekama pieredze saimnieciskajā, uzņēmējdarbībā un grāmatvedībā, un vēlme apgūt informāciju ar pietiekamu centību”. Tādēļ veicot novērtējumu jāņem vērā, kā neuzrādīšana vai nepareiza uzrādīšana visticamāk varētu ietekmēt šādu lietotāju pieņemtos saimnieciskos lēmumus. |
| --- | --- |

12.

Lai novērtētu, vai neuzrādīšana vai nepareiza uzrādīšana varētu ietekmēt lietotāju saimniecisko lēmumu pieņemšanu, un līdz ar to būtu būtiska, jāņem vērā lietotāju vajadzības. Pamatnostādnes par finanšu pārskatu sagatavošanu un sniegšanu 25. punkts nosaka, ka “tiek pieņemts, ka lietotājiem ir pietiekama pieredze saimnieciskajā, uzņēmējdarbībā un grāmatvedībā, un vēlme apgūt informāciju ar pietiekamu centību”. Tādēļ veicot novērtējumu jāņem vērā, kā neuzrādīšana vai nepareiza uzrādīšana visticamāk varētu ietekmēt šādu lietotāju pieņemtos saimnieciskos lēmumus.

VISPĀRĒJI APSVĒRUMI

Patiesa uzrādīšana un atbilstība SFPS

| 13. | Finanšu pārskatiem patiesi jāuzrāda uzņēmuma finansiālais stāvoklis, darbības finansiālie rezultāti un naudas plūsmas. Patiesai uzrādīšanai nepieciešama precīzi sniegta informācija par darījumu rezultātiem, citiem notikumiem un apstākļiem saskaņā ar aktīvu, saistību, ienākumu un izdevumu definīcijām un atzīšanas kritērijiem, kas izklāstīti pamatnostādnēs. Tiek pieņemts, ka SFPS piemērošana, nepieciešamības gadījumā sniedzot papildus informāciju, nodrošina tādu finanšu pārskatu sagatavošanu, kuri nodrošina patiesu uzrādīšanu. |
| --- | --- |

13.

Finanšu pārskatiem patiesi jāuzrāda uzņēmuma finansiālais stāvoklis, darbības finansiālie rezultāti un naudas plūsmas. Patiesai uzrādīšanai nepieciešama precīzi sniegta informācija par darījumu rezultātiem, citiem notikumiem un apstākļiem saskaņā ar aktīvu, saistību, ienākumu un izdevumu definīcijām un atzīšanas kritērijiem, kas izklāstīti pamatnostādnēs. Tiek pieņemts, ka SFPS piemērošana, nepieciešamības gadījumā sniedzot papildus informāciju, nodrošina tādu finanšu pārskatu sagatavošanu, kuri nodrošina patiesu uzrādīšanu.

| 14. | Uzņēmumam, kura finanšu pārskati atbilst SFPS, par šādu atbilstību skaidri un bez ierobežojumiem jāpaziņo piezīmēs. Finanšu pārskati netiek raksturoti kā atbilstoši SFPS, ja tie neatbilst visām SFPS prasībām. |
| --- | --- |

14.

Uzņēmumam, kura finanšu pārskati atbilst SFPS, par šādu atbilstību skaidri un bez ierobežojumiem jāpaziņo piezīmēs. Finanšu pārskati netiek raksturoti kā atbilstoši SFPS, ja tie neatbilst visām SFPS prasībām.

| 15. | Faktiski visos gadījumos patiesu uzrādīšanu nodrošina ar atbilstību piemērojamiem SFPS. Patiesa uzrādīšana pieprasa, lai uzņēmums:






  (a) | izvēlētos un piemērotu grāmatvedības politikas saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politikas, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas. 8. SGS nosaka autoritatīvo norādījumu hierarhiju, kuru vadība ņem vērā, ja nav standarta vai interpretācijas, kas jāpiemēro postenim. |
| --- | --- | --- |

15.

Faktiski visos gadījumos patiesu uzrādīšanu nodrošina ar atbilstību piemērojamiem SFPS. Patiesa uzrādīšana pieprasa, lai uzņēmums:

(a)

izvēlētos un piemērotu grāmatvedības politikas saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politikas, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas. 8. SGS nosaka autoritatīvo norādījumu hierarhiju, kuru vadība ņem vērā, ja nav standarta vai interpretācijas, kas jāpiemēro postenim.

| (b) | uzrādītu informāciju, tostarp grāmatvedības politikas, tā, lai šī informācija būtu nozīmīga, ticama, salīdzināma un saprotama. |
| --- | --- |

(b)

uzrādītu informāciju, tostarp grāmatvedības politikas, tā, lai šī informācija būtu nozīmīga, ticama, salīdzināma un saprotama.

| (c) | sniegtu papildus informāciju, ja atbilstība konkrētajām SFPS prasībām ir nepietiekama, lai lietotāji varētu izprast konkrētu darījumu, citu notikumu un apstākļu ietekmi uz uzņēmuma finansiālo stāvokli un darbības finansiālajiem rezultātiem. |
| --- | --- |

(c)

sniegtu papildus informāciju, ja atbilstība konkrētajām SFPS prasībām ir nepietiekama, lai lietotāji varētu izprast konkrētu darījumu, citu notikumu un apstākļu ietekmi uz uzņēmuma finansiālo stāvokli un darbības finansiālajiem rezultātiem.

| 16. | Neatbilstīgas grāmatvedības politikas neattaisno ne informācijas atklāšana par grāmatvedības politikām, ne piezīmes vai paskaidrojošs materiāls. |
| --- | --- |

16.

Neatbilstīgas grāmatvedības politikas neattaisno ne informācijas atklāšana par grāmatvedības politikām, ne piezīmes vai paskaidrojošs materiāls.

| 17. | Ļoti retos gadījumos, ja vadība secina, ka standartā vai interpretācijā ietvertās prasības ievērošana būtu tik maldinoša, ka tā būtu pretrunā ar pamatnostādnēs noteikto finanšu pārskatu mērķi, uzņēmumam jānovirzās no šīs prasības sniedzot 18. punktā minētos paskaidrojumus, ja attiecīgā pamatnostādne šādu novirzi pieprasa, vai neaizliedz. |
| --- | --- |

17.

Ļoti retos gadījumos, ja vadība secina, ka standartā vai interpretācijā ietvertās prasības ievērošana būtu tik maldinoša, ka tā būtu pretrunā ar pamatnostādnēs noteikto finanšu pārskatu mērķi, uzņēmumam jānovirzās no šīs prasības sniedzot 18. punktā minētos paskaidrojumus, ja attiecīgā pamatnostādne šādu novirzi pieprasa, vai neaizliedz.

| 18. | Ja uzņēmums novirzās no standarta vai interpretācijas prasības, saskaņā ar 17. punktu, tam jānorāda:










  (a) | ka vadība ir secinājusi, ka finanšu pārskati patiesi uzrāda uzņēmuma finansiālo stāvokli, darbības finansiālos rezultātus un naudas plūsmas; |
| --- | --- | --- |

18.

Ja uzņēmums novirzās no standarta vai interpretācijas prasības, saskaņā ar 17. punktu, tam jānorāda:

(a)

ka vadība ir secinājusi, ka finanšu pārskati patiesi uzrāda uzņēmuma finansiālo stāvokli, darbības finansiālos rezultātus un naudas plūsmas;

| (b) | ka finanšu pārskati atbilst piemērojamiem standartiem un interpretācijām, izņemot, ka novirzi no atsevišķas prasības, lai nodrošinātu patiesu uzrādīšanu, |
| --- | --- |

(b)

ka finanšu pārskati atbilst piemērojamiem standartiem un interpretācijām, izņemot, ka novirzi no atsevišķas prasības, lai nodrošinātu patiesu uzrādīšanu,

| (c) | standarta vai interpretācijas nosaukums, no kura uzņēmums ir novirzījies, novirzes būtība, tostarp metode, ko pieprasa standarts vai interpretācija, iemesls, kādēļ šī metode būtu maldinoša konkrētajos apstākļos, ka tā būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts pamatnostādnēs un pieņemtā metode,



  un |
| --- | --- |

(c)

standarta vai interpretācijas nosaukums, no kura uzņēmums ir novirzījies, novirzes būtība, tostarp metode, ko pieprasa standarts vai interpretācija, iemesls, kādēļ šī metode būtu maldinoša konkrētajos apstākļos, ka tā būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts pamatnostādnēs un pieņemtā metode,

| (d) | novirzes finansiālā ietekme uz katru finanšu pārskatos uzrādīto posteni visos norādītajos periodos, par kuru būtu jāziņo ievērojot prasību. |
| --- | --- |

(d)

novirzes finansiālā ietekme uz katru finanšu pārskatos uzrādīto posteni visos norādītajos periodos, par kuru būtu jāziņo ievērojot prasību.

| 19. | Ja uzņēmums iepriekšējā periodā ir novirzījies no standarta vai interpretācijas prasības un novirze ietekmē finanšu pārskatos atzītās summas pārskata periodā, tam jāatklāj informācija, kas ir izklāstīta 18. punkta (c) un (d) apakšpunktos. |
| --- | --- |

19.

Ja uzņēmums iepriekšējā periodā ir novirzījies no standarta vai interpretācijas prasības un novirze ietekmē finanšu pārskatos atzītās summas pārskata periodā, tam jāatklāj informācija, kas ir izklāstīta 18. punkta (c) un (d) apakšpunktos.

| 20. | Piemēram, 19. punkts tiek piemērots, ja uzņēmums iepriekšējā periodā ir novirzījies no standarta vai interpretācijas prasības aktīvu vai saistību novērtēšanai un ja novirze ietekmē pārskata perioda finanšu pārskatos uzrādīto aktīvu un saistību izmaiņu novērtēšanu.. |
| --- | --- |

20.

Piemēram, 19. punkts tiek piemērots, ja uzņēmums iepriekšējā periodā ir novirzījies no standarta vai interpretācijas prasības aktīvu vai saistību novērtēšanai un ja novirze ietekmē pārskata perioda finanšu pārskatos uzrādīto aktīvu un saistību izmaiņu novērtēšanu..

| 21. | Ļoti retos gadījumos, ja vadība secina, ka standartā vai interpretācijā ietvertās prasības ievērošana būtu tik maldinoša, ka tā būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts pamatnostādnēs, bet ja attiecīgā pamatnostādne aizliedz novirzi no prasības, uzņēmumam maksimāli jāsamazina prasību formālās ievērošanas rezultātā radušos maldinošo aspektu ietekme, sniedzot sekojošu informāciju:










  (a) | attiecīgā standarta vai interpretācijas nosaukums, prasības veids un iemesls, kādēļ vadība ir secinājusi, ka atbilstība šai prasībai ir tik maldinoša konkrētajos apstākļos, ka tā ir pretrunā ar finanšu pārskatu mērķiem, kas noteikti pamatnostādnēs,



  un |
| --- | --- | --- |

21.

Ļoti retos gadījumos, ja vadība secina, ka standartā vai interpretācijā ietvertās prasības ievērošana būtu tik maldinoša, ka tā būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts pamatnostādnēs, bet ja attiecīgā pamatnostādne aizliedz novirzi no prasības, uzņēmumam maksimāli jāsamazina prasību formālās ievērošanas rezultātā radušos maldinošo aspektu ietekme, sniedzot sekojošu informāciju:

(a)

attiecīgā standarta vai interpretācijas nosaukums, prasības veids un iemesls, kādēļ vadība ir secinājusi, ka atbilstība šai prasībai ir tik maldinoša konkrētajos apstākļos, ka tā ir pretrunā ar finanšu pārskatu mērķiem, kas noteikti pamatnostādnēs,

| (b) | visos uzrādītajos periodos – korekcijas katram finanšu pārskatu postenim, kuras pēc vadības uzskatiem būtu nepieciešamas, lai nodrošinātu posteņa patiesu uzrādīšanu. |
| --- | --- |

(b)

visos uzrādītajos periodos – korekcijas katram finanšu pārskatu postenim, kuras pēc vadības uzskatiem būtu nepieciešamas, lai nodrošinātu posteņa patiesu uzrādīšanu.

| 22. | Saskaņā ar 17. – 21. punktiem, informācijas postenis varētu būt pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, ja tas patiesi neatspoguļo darījumus, citus notikumus un apstākļus, kurus tas vai nu pārstāv vai varētu pamatoti sagaidīt, ka pārstāvēs, un attiecīgi tas varētu ietekmēt finanšu pārskatu lietotāju saimnieciskos lēmumus. Novērtējot, vai atbilstība konkrētajām standarta vai interpretācijas prasībām būtu tik maldinoša, ka tā būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts pamatnostādnēs, vadība ņem vērā:






  (a) | kādēļ finanšu pārskatu mērķis nav sasniegts konkrētajos apstākļos,
  un |
| --- | --- | --- |

22.

Saskaņā ar 17. – 21. punktiem, informācijas postenis varētu būt pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, ja tas patiesi neatspoguļo darījumus, citus notikumus un apstākļus, kurus tas vai nu pārstāv vai varētu pamatoti sagaidīt, ka pārstāvēs, un attiecīgi tas varētu ietekmēt finanšu pārskatu lietotāju saimnieciskos lēmumus. Novērtējot, vai atbilstība konkrētajām standarta vai interpretācijas prasībām būtu tik maldinoša, ka tā būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts pamatnostādnēs, vadība ņem vērā:

(a)

kādēļ finanšu pārskatu mērķis nav sasniegts konkrētajos apstākļos,

un

| (b) | kā konkrētā uzņēmuma apstākļi atšķiras no apstākļiem citos uzņēmumos, kuri ir nodrošinājuši atbilstību prasībām. Ja uzņēmumi līdzīgos apstākļos nodrošina atbilstību prasībām, pastāv atspēkojams pieņēmums, ka uzņēmuma atbilstība prasībai nebūtu tik maldinoša, ka tās ievērošana būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

(b)

kā konkrētā uzņēmuma apstākļi atšķiras no apstākļiem citos uzņēmumos, kuri ir nodrošinājuši atbilstību prasībām. Ja uzņēmumi līdzīgos apstākļos nodrošina atbilstību prasībām, pastāv atspēkojams pieņēmums, ka uzņēmuma atbilstība prasībai nebūtu tik maldinoša, ka tās ievērošana būtu pretrunā ar finanšu pārskatu mērķi, kas noteikts pamatnostādnēs.

Darbības turpināšana

| 23. | Sagatavojot finanšu pārskatus, vadībai jānovērtē uzņēmuma spēja turpināt darbību. Finanšu pārskati jāsagatavo, pamatojoties uz darbības turpināšanas principu, ja vien vadība neplāno likvidēt uzņēmumu vai pārtraukt darbību, vai tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai darbības pārtraukšanai. Ja, veicot novērtējumu, vadība zina par būtiskām nenoteiktībām saistībā ar notikumiem vai apstākļiem, kas var radīt nopietnas šaubas par uzņēmuma spēju turpināt darbību, šīs nenoteiktības jāatklāj. Ja finanšu pārskati nav sagatavoti, pamatojoties uz darbības turpināšanas principu, šis fakts jāatklāj kopā ar principu, pēc kāda finanšu pārskati ir sagatavoti, un iemeslu, kādēļ netiek uzskatīts, ka uzņēmums turpinās darbību. |
| --- | --- |

23.

Sagatavojot finanšu pārskatus, vadībai jānovērtē uzņēmuma spēja turpināt darbību. Finanšu pārskati jāsagatavo, pamatojoties uz darbības turpināšanas principu, ja vien vadība neplāno likvidēt uzņēmumu vai pārtraukt darbību, vai tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai darbības pārtraukšanai. Ja, veicot novērtējumu, vadība zina par būtiskām nenoteiktībām saistībā ar notikumiem vai apstākļiem, kas var radīt nopietnas šaubas par uzņēmuma spēju turpināt darbību, šīs nenoteiktības jāatklāj. Ja finanšu pārskati nav sagatavoti, pamatojoties uz darbības turpināšanas principu, šis fakts jāatklāj kopā ar principu, pēc kāda finanšu pārskati ir sagatavoti, un iemeslu, kādēļ netiek uzskatīts, ka uzņēmums turpinās darbību.

| 24. | Novērtējot to, vai darbības turpināšanas principa ir atbilstīgs, vadība ņem vērā visu pieejamo informāciju par nākamajiem periodiem vismaz divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma. Vērtējums ir atkarīgs no faktiem katrā konkrētā gadījumā. Ja uzņēmuma darbība ir bijusi rentabla un tam ir viegli pieejami finanšu līdzekļi, secinājumu par to, ka darbības turpināšanas princips ir atbilstīgs, var izdarīt bez sīkas analīzes. Citos gadījumos vadībai, iespējams, būs jāņem vērā plašs faktoru diapazons, kuri saistīti ar pašreizējo un paredzamo rentabilitāti, parādu atmaksas grafikiem un potenciālajiem aizstāšanas finansējuma avotiem, pirms tā var pārliecināties, ka darbības turpināšanas pieņēmums ir atbilstīgs. |
| --- | --- |

24.

Novērtējot to, vai darbības turpināšanas principa ir atbilstīgs, vadība ņem vērā visu pieejamo informāciju par nākamajiem periodiem vismaz divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma. Vērtējums ir atkarīgs no faktiem katrā konkrētā gadījumā. Ja uzņēmuma darbība ir bijusi rentabla un tam ir viegli pieejami finanšu līdzekļi, secinājumu par to, ka darbības turpināšanas princips ir atbilstīgs, var izdarīt bez sīkas analīzes. Citos gadījumos vadībai, iespējams, būs jāņem vērā plašs faktoru diapazons, kuri saistīti ar pašreizējo un paredzamo rentabilitāti, parādu atmaksas grafikiem un potenciālajiem aizstāšanas finansējuma avotiem, pirms tā var pārliecināties, ka darbības turpināšanas pieņēmums ir atbilstīgs.

Uzkrāšanas princips grāmatvedībā

| 25. | Uzņēmumam jāsagatavo finanšu pārskati, izņemot naudas plūsmas informāciju, izmantojot uzkrāšanas principu grāmatvedībā. |
| --- | --- |

25.

Uzņēmumam jāsagatavo finanšu pārskati, izņemot naudas plūsmas informāciju, izmantojot uzkrāšanas principu grāmatvedībā.

| 26. | Kad grāmatvedībā tiek izmantots uzkrāšanas princips, posteņus atzīst par aktīviem, saistībām, pašu kapitālu, ienākumiem un izdevumiem (finanšu pārskatu elementiem), ja tie atbilst šo elementu definīcijām un atzīšanas kritērijiem pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

26.

Kad grāmatvedībā tiek izmantots uzkrāšanas princips, posteņus atzīst par aktīviem, saistībām, pašu kapitālu, ienākumiem un izdevumiem (finanšu pārskatu elementiem), ja tie atbilst šo elementu definīcijām un atzīšanas kritērijiem pamatnostādnēs.

Uzrādīšanas konsekvence

| 27. | Posteņu uzrādīšana un klasifikācija finanšu pārskatos jāsaglabā periodu pēc perioda, ja vien:










  (a) | pēc nozīmīgas izmaiņas uzņēmuma darbības veidā vai finanšu pārskatu pārskatīšanas, nav acīmredzams, ka cita uzrādīšana vai klasifikācija būtu atbilstošāka, ņemot vērā 8. SGS noteiktos kritērijus grāmatvedības politiku atlasei un piemērošanai,



  vai |
| --- | --- | --- |

27.

Posteņu uzrādīšana un klasifikācija finanšu pārskatos jāsaglabā periodu pēc perioda, ja vien:

(a)

pēc nozīmīgas izmaiņas uzņēmuma darbības veidā vai finanšu pārskatu pārskatīšanas, nav acīmredzams, ka cita uzrādīšana vai klasifikācija būtu atbilstošāka, ņemot vērā 8. SGS noteiktos kritērijus grāmatvedības politiku atlasei un piemērošanai,

| (b) | standarta vai interpretācijas prasības nosaka nepieciešamību veikt izmaiņas pārskatu sniegšanā. |
| --- | --- |

(b)

standarta vai interpretācijas prasības nosaka nepieciešamību veikt izmaiņas pārskatu sniegšanā.

| 28. | Nozīmīga iegāde vai atsavināšana, vai finanšu pārskatu sniegšanas pārskatīšana varētu liecināt par to, ka finanšu pārskati jāsniedz citādi. Uzņēmums maina savu finanšu pārskata sniegšanu tikai ja mainītā uzrādīšana nodrošina informāciju, kas ir ticama un ir svarīgāka finanšu pārskatu lietotājiem, un pārskatītā struktūra, iespējams, tiks izmantota arī nākamajos periodos, līdz ar to netiek pārkāptas salīdzināmības prasības Ja veic šādas izmaiņas pārskatu sniegšanā, uzņēmums pārklasificē salīdzināmo informāciju saskaņā ar 38. un 39. punktiem. |
| --- | --- |

28.

Nozīmīga iegāde vai atsavināšana, vai finanšu pārskatu sniegšanas pārskatīšana varētu liecināt par to, ka finanšu pārskati jāsniedz citādi. Uzņēmums maina savu finanšu pārskata sniegšanu tikai ja mainītā uzrādīšana nodrošina informāciju, kas ir ticama un ir svarīgāka finanšu pārskatu lietotājiem, un pārskatītā struktūra, iespējams, tiks izmantota arī nākamajos periodos, līdz ar to netiek pārkāptas salīdzināmības prasības Ja veic šādas izmaiņas pārskatu sniegšanā, uzņēmums pārklasificē salīdzināmo informāciju saskaņā ar 38. un 39. punktiem.

Būtiskums un apvienošana

| 29. | Katra būtiska līdzīgu posteņu klase finanšu pārskatos jāuzrāda atsevišķi. Atšķirīga veida vai funkcijas posteņi jāuzrāda atsevišķi, ja vien tie nav nebūtiski. |
| --- | --- |

29.

Katra būtiska līdzīgu posteņu klase finanšu pārskatos jāuzrāda atsevišķi. Atšķirīga veida vai funkcijas posteņi jāuzrāda atsevišķi, ja vien tie nav nebūtiski.

| 30. | Finanšu pārskati veidojas daudzu darījumu vai citu notikumu apstrādes rezultātā, kurus apkopo grupās pēc to veida vai funkcijas. Pēdējais posms apvienošanas un klasifikācijas procesā ir koncentrētu un klasificētu datu sniegšana, kuri veido posteņus bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām un naudas plūsmas pārskatā vai piezīmēs. Ja postenis atsevišķi nav būtisks, tad pārskatos vai piezīmēs to apvieno ar citiem posteņiem. Postenis, kas nav pietiekami būtisks, lai to atsevišķi uzrādītu pārskatos, tomēr var būt pietiekami būtisks, lai to atsevišķi uzrādītu piezīmēs. |
| --- | --- |

30.

Finanšu pārskati veidojas daudzu darījumu vai citu notikumu apstrādes rezultātā, kurus apkopo grupās pēc to veida vai funkcijas. Pēdējais posms apvienošanas un klasifikācijas procesā ir koncentrētu un klasificētu datu sniegšana, kuri veido posteņus bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām un naudas plūsmas pārskatā vai piezīmēs. Ja postenis atsevišķi nav būtisks, tad pārskatos vai piezīmēs to apvieno ar citiem posteņiem. Postenis, kas nav pietiekami būtisks, lai to atsevišķi uzrādītu pārskatos, tomēr var būt pietiekami būtisks, lai to atsevišķi uzrādītu piezīmēs.

| 31. | Būtiskuma principa piemērošana nozīmē, ka nav jāievēro konkrētas standarta vai interpretācijas prasības par informācijas atklāšanu, ja informācija nav būtiska. |
| --- | --- |

31.

Būtiskuma principa piemērošana nozīmē, ka nav jāievēro konkrētas standarta vai interpretācijas prasības par informācijas atklāšanu, ja informācija nav būtiska.

Ieskaits

| 32. | Nedrīkst veikt aktīvu un saistību, kā arī ienākumu un izdevumu ieskaitu, ja vien to nepieprasa vai neatļauj standarts vai interpretācija. |
| --- | --- |

32.

Nedrīkst veikt aktīvu un saistību, kā arī ienākumu un izdevumu ieskaitu, ja vien to nepieprasa vai neatļauj standarts vai interpretācija.

| 33. | Svarīgi, lai aktīvi un saistības, kā arī ienākumi un izdevumi, tiktu uzrādīti atsevišķi. Ieskaits peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai bilancē, izņemot gadījumu, kad ieskaits atspoguļo darījuma vai cita notikuma būtību, mazina lietotāju spēju izprast veiktos darījumus, citus notikumus, apstākļus, kas ir radušies, kā arī novērtēt uzņēmuma nākotnes naudas plūsmas. Aktīvu novērtēšana, atskaitot vērtības samazināšanās uzkrājumus — piemēram, uzkrājumus novecojušiem krājumiem un uzkrājumus nedrošiem debitoru parādiem, nav ieskaits. |
| --- | --- |

33.

Svarīgi, lai aktīvi un saistības, kā arī ienākumi un izdevumi, tiktu uzrādīti atsevišķi. Ieskaits peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai bilancē, izņemot gadījumu, kad ieskaits atspoguļo darījuma vai cita notikuma būtību, mazina lietotāju spēju izprast veiktos darījumus, citus notikumus, apstākļus, kas ir radušies, kā arī novērtēt uzņēmuma nākotnes naudas plūsmas. Aktīvu novērtēšana, atskaitot vērtības samazināšanās uzkrājumus — piemēram, uzkrājumus novecojušiem krājumiem un uzkrājumus nedrošiem debitoru parādiem, nav ieskaits.

| 34. | 18. SGS Ieņēmumi definē terminu “ieņēmumi” un pieprasa tos novērtēt saņemtās vai saņemamās atlīdzības patiesajā vērtībā, atskaitot uzņēmuma sniegtās tirdzniecības un apjoma atlaides. Uzņēmums parastās darbības gaitā veic citus darījumus, kuri nerada ieņēmumus, bet ir neregulāri attiecībā pret pamatdarbību. Šo darījumu rezultātus uzrāda, ja šī uzrādīšana atspoguļo darījuma vai cita notikuma būtību, veicot ienākumu un saistīto izdevumu ieskaitu, kas rodas šā paša darījuma rezultātā. Piemēram:






  (a) | guvumus un zaudējumus, atsavinot ilgtermiņa aktīvus, ieskaitot ieguldījumus un pamatdarbības aktīvus, uzrāda, atskaitot no atsavināšanas ieņēmumiem aktīva uzskaites vērtību un saistītos pārdošanas izdevumus,
  un |
| --- | --- | --- |

34.

18. SGS Ieņēmumi definē terminu “ieņēmumi” un pieprasa tos novērtēt saņemtās vai saņemamās atlīdzības patiesajā vērtībā, atskaitot uzņēmuma sniegtās tirdzniecības un apjoma atlaides. Uzņēmums parastās darbības gaitā veic citus darījumus, kuri nerada ieņēmumus, bet ir neregulāri attiecībā pret pamatdarbību. Šo darījumu rezultātus uzrāda, ja šī uzrādīšana atspoguļo darījuma vai cita notikuma būtību, veicot ienākumu un saistīto izdevumu ieskaitu, kas rodas šā paša darījuma rezultātā. Piemēram:

(a)

guvumus un zaudējumus, atsavinot ilgtermiņa aktīvus, ieskaitot ieguldījumus un pamatdarbības aktīvus, uzrāda, atskaitot no atsavināšanas ieņēmumiem aktīva uzskaites vērtību un saistītos pārdošanas izdevumus,

un

| (b) | izdevumus, kas saistīti ar uzkrājumu, kas ir atzīti saskaņā ar 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi un atlīdzināti saskaņā ar vienošanos, kas noslēgta ar trešo personu (piemēram, piegādātāja garantijas līgums), var atņemt no attiecīgās atlīdzības. |
| --- | --- |

(b)

izdevumus, kas saistīti ar uzkrājumu, kas ir atzīti saskaņā ar 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi un atlīdzināti saskaņā ar vienošanos, kas noslēgta ar trešo personu (piemēram, piegādātāja garantijas līgums), var atņemt no attiecīgās atlīdzības.

| 35. | Turklāt guvumus un zaudējumus, kas rodas līdzīgu darījumu grupas rezultātā, uzrāda pēc neto principa, piemēram, guvumi un zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas vai guvumi un zaudējumi no tirdzniecības nolūkiem turētiem finanšu instrumentiem.. Tomēr šos guvumus un zaudējumus uzrāda atsevišķi, ja tie ir būtiski. |
| --- | --- |

35.

Turklāt guvumus un zaudējumus, kas rodas līdzīgu darījumu grupas rezultātā, uzrāda pēc neto principa, piemēram, guvumi un zaudējumi no ārvalstu valūtas maiņas vai guvumi un zaudējumi no tirdzniecības nolūkiem turētiem finanšu instrumentiem.. Tomēr šos guvumus un zaudējumus uzrāda atsevišķi, ja tie ir būtiski.

Salīdzināmā informācija

| 36. | Ja vien kāds standarts vai interpretācija neatļauj vai nepieprasa citādi, jāatklāj iepriekšējā perioda salīdzināmā informācija attiecībā uz visām summām, kas ir iekļautas finanšu pārskatos. Ja tas ir svarīgi pārskata perioda finanšu pārskatu izprašanai, stāstījuma un aprakstošajā informācijā jāietver salīdzināmā informācija. |
| --- | --- |

36.

Ja vien kāds standarts vai interpretācija neatļauj vai nepieprasa citādi, jāatklāj iepriekšējā perioda salīdzināmā informācija attiecībā uz visām summām, kas ir iekļautas finanšu pārskatos. Ja tas ir svarīgi pārskata perioda finanšu pārskatu izprašanai, stāstījuma un aprakstošajā informācijā jāietver salīdzināmā informācija.

| 37. | Dažos gadījumos finanšu pārskatos sniegtā stāstījuma informācija par iepriekšējo periodu(–iem) joprojām ir svarīga pārskata periodā. Piemēram, informāciju par juridisku strīdu, kura iznākums iepriekšējā bilances datumā nebija skaidrs un tas vēl jāatrisina, atklāj pārskata periodā. Lietotājiem ir nozīmīga informācija, ka iepriekšējā bilances datumā bija nenoteiktība un kādi pasākumi ir veikti attiecīgajā periodā, lai noskaidrotu šo nenoteiktību. |
| --- | --- |

37.

Dažos gadījumos finanšu pārskatos sniegtā stāstījuma informācija par iepriekšējo periodu(–iem) joprojām ir svarīga pārskata periodā. Piemēram, informāciju par juridisku strīdu, kura iznākums iepriekšējā bilances datumā nebija skaidrs un tas vēl jāatrisina, atklāj pārskata periodā. Lietotājiem ir nozīmīga informācija, ka iepriekšējā bilances datumā bija nenoteiktība un kādi pasākumi ir veikti attiecīgajā periodā, lai noskaidrotu šo nenoteiktību.

| 38. | Ja tiek mainīta finanšu pārskatu posteņu uzrādīšana vai klasifikācija, salīdzināmās summas jāpārklasificē, ja vien pārklasifikācija nav neiespējama. Ja salīdzināmās summas ir pārklasificētas, uzņēmumam jānorāda:










  (a) | pārklasifikācijas veids; |
| --- | --- | --- |

38.

Ja tiek mainīta finanšu pārskatu posteņu uzrādīšana vai klasifikācija, salīdzināmās summas jāpārklasificē, ja vien pārklasifikācija nav neiespējama. Ja salīdzināmās summas ir pārklasificētas, uzņēmumam jānorāda:

(a)

pārklasifikācijas veids;

| (b) | katra posteņa vai klases summa, kas ir pārklasificēta,



  un |
| --- | --- |

(b)

katra posteņa vai klases summa, kas ir pārklasificēta,

| (c) | pārklasifikācijas iemesls. |
| --- | --- |

(c)

pārklasifikācijas iemesls.

| 39. | Ja nav iespējams pārklasificēt salīdzināmās summas, uzņēmumam jānorāda:










  (a) | iemesls summu nepārklasificēšanai,



  un |
| --- | --- | --- |

39.

Ja nav iespējams pārklasificēt salīdzināmās summas, uzņēmumam jānorāda:

(a)

iemesls summu nepārklasificēšanai,

| (b) | korekcijas veids, kurš būtu bijis jāveic, ja summas būtu pārklasificētas. |
| --- | --- |

(b)

korekcijas veids, kurš būtu bijis jāveic, ja summas būtu pārklasificētas.

| 40. | Starpperioda informācijas salīdzināmības uzlabošana palīdz lietotājiem saimniecisku lēmumu pieņemšanā, ļaujot novērtēt finanšu informācijā redzamās tendences plānošanas mērķiem. Dažos gadījumos, lai panāktu salīdzināmību ar pārskata periodu, salīdzināmo informāciju konkrētam periodam nav praktiski iespējams pārklasificēt. Piemēram, iepriekšējā periodā(–os) dati var nebūt apkopoti tā, lai varētu veikt pārklasificēšanu, un var nebūt iespējams atkārtoti iegūt šo informāciju. |
| --- | --- |

40.

Starpperioda informācijas salīdzināmības uzlabošana palīdz lietotājiem saimniecisku lēmumu pieņemšanā, ļaujot novērtēt finanšu informācijā redzamās tendences plānošanas mērķiem. Dažos gadījumos, lai panāktu salīdzināmību ar pārskata periodu, salīdzināmo informāciju konkrētam periodam nav praktiski iespējams pārklasificēt. Piemēram, iepriekšējā periodā(–os) dati var nebūt apkopoti tā, lai varētu veikt pārklasificēšanu, un var nebūt iespējams atkārtoti iegūt šo informāciju.

| 41. | 8. SGS aplūko korekcijas salīdzināmai informācijai, kuras jāveic, ja uzņēmums maina grāmatvedības politiku vai labo kļūdu. |
| --- | --- |

41.

8. SGS aplūko korekcijas salīdzināmai informācijai, kuras jāveic, ja uzņēmums maina grāmatvedības politiku vai labo kļūdu.

STRUKTŪRA UN SATURS

Ievads

| 42. | Šis standarts pieprasa konkrētas informācijas atklāšanu bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā un pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām, un pieprasa informācijas atklāšanu par citiem posteņiem, vai nu šajos pārskatos vai piezīmēs. 7. SGS izklāstītas prasības naudas plūsmas pārskata sniegšanai. |
| --- | --- |

42.

Šis standarts pieprasa konkrētas informācijas atklāšanu bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā un pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām, un pieprasa informācijas atklāšanu par citiem posteņiem, vai nu šajos pārskatos vai piezīmēs. 7. SGS izklāstītas prasības naudas plūsmas pārskata sniegšanai.

| 43. | Šajā standartā termins “informācijas atklāšana” dažreiz lietots plašā nozīmē, aptverot posteņus, kas uzrādīti bilancē, peļņas un zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām un naudas plūsmas pārskatā, kā arī piezīmēs. Arī citos standartos un interpretācijās ir pieprasīta informācijas atklāšana. Ja vien nav noteikts pretēji citur šajā standartā vai citā standartā, vai interpretācijā, šāda informācijas atklāšana tiek veikta vai nu bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām vai naudas plūsmas pārskatā (atbilstoši nepieciešamībai), vai piezīmēs. |
| --- | --- |

43.

Šajā standartā termins “informācijas atklāšana” dažreiz lietots plašā nozīmē, aptverot posteņus, kas uzrādīti bilancē, peļņas un zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām un naudas plūsmas pārskatā, kā arī piezīmēs. Arī citos standartos un interpretācijās ir pieprasīta informācijas atklāšana. Ja vien nav noteikts pretēji citur šajā standartā vai citā standartā, vai interpretācijā, šāda informācijas atklāšana tiek veikta vai nu bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām vai naudas plūsmas pārskatā (atbilstoši nepieciešamībai), vai piezīmēs.

Finanšu pārskatu identifikācija

| 44. | Finanšu pārskati skaidri jāidentificē un jānošķir no citas informācijas tajā pašā publicētajā dokumentā. |
| --- | --- |

44.

Finanšu pārskati skaidri jāidentificē un jānošķir no citas informācijas tajā pašā publicētajā dokumentā.

| 45. | SFPS attiecas tikai uz finanšu pārskatiem, nevis uz citu informāciju, kas uzrādīta gada pārskatā vai citā dokumentā. Tādēļ ir svarīgi, lai lietotāji var atšķirt informāciju, kas sagatavota, izmantojot SFPS, no citas informācijas, kas lietotājiem var būt noderīga, bet nav šo prasību priekšmets. |
| --- | --- |

45.

SFPS attiecas tikai uz finanšu pārskatiem, nevis uz citu informāciju, kas uzrādīta gada pārskatā vai citā dokumentā. Tādēļ ir svarīgi, lai lietotāji var atšķirt informāciju, kas sagatavota, izmantojot SFPS, no citas informācijas, kas lietotājiem var būt noderīga, bet nav šo prasību priekšmets.

| 46. | Katra finanšu pārskatu sastāvdaļa skaidri jāidentificē. Turklāt uzskatāmi jāatspoguļo un jāatkārto sekojošā informācija, ja tas vajadzīgs uzrādītās informācijas pienācīgai izpratnei:










  (a) | pārskatus sniedzēja uzņēmuma nosaukums vai citi rekvizīti, un visas izmaiņas attiecīgajā informācijā kopš iepriekšējā bilances datuma; |
| --- | --- | --- |

46.

Katra finanšu pārskatu sastāvdaļa skaidri jāidentificē. Turklāt uzskatāmi jāatspoguļo un jāatkārto sekojošā informācija, ja tas vajadzīgs uzrādītās informācijas pienācīgai izpratnei:

(a)

pārskatus sniedzēja uzņēmuma nosaukums vai citi rekvizīti, un visas izmaiņas attiecīgajā informācijā kopš iepriekšējā bilances datuma;

| (b) | vai finanšu pārskati ir par atsevišķu uzņēmumu vai koncernu; |
| --- | --- |

(b)

vai finanšu pārskati ir par atsevišķu uzņēmumu vai koncernu;

| (c) | bilances datums vai periods, kuru finanšu pārskati aptver, lai kurš ir atbilstīgs finanšu pārskatu attiecīgajai sastāvdaļai; |
| --- | --- |

(c)

bilances datums vai periods, kuru finanšu pārskati aptver, lai kurš ir atbilstīgs finanšu pārskatu attiecīgajai sastāvdaļai;

| (d) | uzrādīšanas valūta, kā noteikts 21. SGS. Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme,


  un |
| --- | --- |

(d)

uzrādīšanas valūta, kā noteikts 21. SGS. Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme,

| (e) | noapaļošanas pakāpe, kuru lieto finanšu pārskatu summās. |
| --- | --- |

(e)

noapaļošanas pakāpe, kuru lieto finanšu pārskatu summās.

| 47. | 46. punktā prasību ievērošana tiek nodrošināta, uzrādot lappušu nosaukumus un saīsinātus aiļu nosaukumus katrā finanšu pārskatu lappusē. Vajadzīgs vērtējums, nosakot, kā vislabāk uzrādīt šo informāciju. Piemēram, ja finanšu pārskatus sniedz elektroniski, ne vienmēr tiek izmantotas atsevišķas lappuses; tādos gadījumos iepriekš minētos posteņus uzrāda pietiekami bieži, lai nodrošinātu finanšu pārskatos sniegtās informācijas pienācīgu izpratni. |
| --- | --- |

47.

46. punktā prasību ievērošana tiek nodrošināta, uzrādot lappušu nosaukumus un saīsinātus aiļu nosaukumus katrā finanšu pārskatu lappusē. Vajadzīgs vērtējums, nosakot, kā vislabāk uzrādīt šo informāciju. Piemēram, ja finanšu pārskatus sniedz elektroniski, ne vienmēr tiek izmantotas atsevišķas lappuses; tādos gadījumos iepriekš minētos posteņus uzrāda pietiekami bieži, lai nodrošinātu finanšu pārskatos sniegtās informācijas pienācīgu izpratni.

| 48. | Finanšu pārskatus bieži padara saprotamākus, uzrādot informāciju uzrādīšanas valūtas tūkstošu vai miljonu vienībās. Tas ir pieņemams, ja tiek atklāts noapaļošanas precizitātes līmenis un netiek izlaista būtiska informācija. |
| --- | --- |

48.

Finanšu pārskatus bieži padara saprotamākus, uzrādot informāciju uzrādīšanas valūtas tūkstošu vai miljonu vienībās. Tas ir pieņemams, ja tiek atklāts noapaļošanas precizitātes līmenis un netiek izlaista būtiska informācija.

Pārskata periods

| 49. | Finanšu pārskati jāsniedz vismaz reizi gadā. Ja mainās uzņēmuma bilances datums un gada finanšu pārskatus sniedz par periodu, kas ir garāks vai īsāks par vienu gadu, uzņēmumam papildus finanšu pārskatu aptvertajam periodam jāatklāj:










  (a) | iemesls, kādēļ izmantots garāks vai īsāks periods,



  un |
| --- | --- | --- |

49.

Finanšu pārskati jāsniedz vismaz reizi gadā. Ja mainās uzņēmuma bilances datums un gada finanšu pārskatus sniedz par periodu, kas ir garāks vai īsāks par vienu gadu, uzņēmumam papildus finanšu pārskatu aptvertajam periodam jāatklāj:

(a)

iemesls, kādēļ izmantots garāks vai īsāks periods,

| (b) | fakts, ka salīdzināmās summas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pašu kapitāla izmaiņu pārskatā, naudas plūsmas pārskatā un attiecīgajās piezīmēs nav pilnīgi salīdzināmas. |
| --- | --- |

(b)

fakts, ka salīdzināmās summas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pašu kapitāla izmaiņu pārskatā, naudas plūsmas pārskatā un attiecīgajās piezīmēs nav pilnīgi salīdzināmas.

| 50. | Parasti finanšu pārskatus sagatavo konsekventi par viena gada periodu. Tomēr praktisku iemeslu dēļ daži uzņēmumi atzīst par labāku sniegt pārskatu, piemēram, par 52 nedēļu periodu. Šis standarts to neaizliedz, jo ir maz ticams, ka rezultātā sagatavotie finanšu pārskati būtiski atšķirsies no tiem, kas tiktu sniegti par vienu gadu. |
| --- | --- |

50.

Parasti finanšu pārskatus sagatavo konsekventi par viena gada periodu. Tomēr praktisku iemeslu dēļ daži uzņēmumi atzīst par labāku sniegt pārskatu, piemēram, par 52 nedēļu periodu. Šis standarts to neaizliedz, jo ir maz ticams, ka rezultātā sagatavotie finanšu pārskati būtiski atšķirsies no tiem, kas tiktu sniegti par vienu gadu.

Bilance

Atšķirība starp īstermiņa/ilgtermiņa posteņiem

| 51. | Uzņēmumam saskaņā ar 57. – 67. punktiem bilancē atsevišķi jāuzrāda apgrozāmie un ilgtermiņa aktīvi, un īstermiņa un ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad uzrādīšana, kas pamatojas uz likviditāti, sniedz ticamu informāciju, turklāt ir atbilstošāka. Ja piemēro šo izņēmumu, visi aktīvi un saistības jāuzrāda to aptuvenās likviditātes secībā. |
| --- | --- |

51.

Uzņēmumam saskaņā ar 57. – 67. punktiem bilancē atsevišķi jāuzrāda apgrozāmie un ilgtermiņa aktīvi, un īstermiņa un ilgtermiņa saistības, izņemot gadījumus, kad uzrādīšana, kas pamatojas uz likviditāti, sniedz ticamu informāciju, turklāt ir atbilstošāka. Ja piemēro šo izņēmumu, visi aktīvi un saistības jāuzrāda to aptuvenās likviditātes secībā.

| 52. | Neatkarīgi no tā, kuru uzrādīšanas metodi pieņem, uzņēmumam par katru aktīvu un saistību posteni, kas ietver summas, kuras paredzēts atgūt vai samaksāt (a) ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma un (b)ne agrāk kā divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma, uzņēmumam jānorāda summa, kuru paredzēts atgūt vai samaksāt ne agrāk kā divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

52.

Neatkarīgi no tā, kuru uzrādīšanas metodi pieņem, uzņēmumam par katru aktīvu un saistību posteni, kas ietver summas, kuras paredzēts atgūt vai samaksāt (a) ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma un (b)ne agrāk kā divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma, uzņēmumam jānorāda summa, kuru paredzēts atgūt vai samaksāt ne agrāk kā divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma.

| 53. | Ja uzņēmums piegādā preces vai sniedz pakalpojumus skaidri identificējamā darbības ciklā, atsevišķa apgrozāmo un ilgtermiņa aktīvu, kā arī īstermiņa un ilgtermiņa saistību klasifikācija bilancē sniedz noderīgu informāciju, atdalot neto aktīvus, kuri pastāvīgi ir apritē kā darbības kapitāls, no tiem aktīviem, kurus izmanto uzņēmuma ilgtermiņa darbībā. Tas arī norāda aktīvus, kurus paredzēts realizēt kārtējā darbības cikla ietvaros, un saistības, kuru norēķina termiņš ir tajā pašā periodā. |
| --- | --- |

53.

Ja uzņēmums piegādā preces vai sniedz pakalpojumus skaidri identificējamā darbības ciklā, atsevišķa apgrozāmo un ilgtermiņa aktīvu, kā arī īstermiņa un ilgtermiņa saistību klasifikācija bilancē sniedz noderīgu informāciju, atdalot neto aktīvus, kuri pastāvīgi ir apritē kā darbības kapitāls, no tiem aktīviem, kurus izmanto uzņēmuma ilgtermiņa darbībā. Tas arī norāda aktīvus, kurus paredzēts realizēt kārtējā darbības cikla ietvaros, un saistības, kuru norēķina termiņš ir tajā pašā periodā.

| 54. | Dažiem uzņēmumiem, kā, piemēram, finanšu iestādēm, aktīvu un saistību uzrādīšana augošā vai dilstošā likviditātes secībā sniedz informāciju, kas ir ticama un ir svarīgāka nekā īstermiņa vai ilgtermiņa uzrādīšana, tāpēc, ka uzņēmums nepiegādā preces vai nesniedz pakalpojumus skaidri identificējamā darbības ciklā. |
| --- | --- |

54.

Dažiem uzņēmumiem, kā, piemēram, finanšu iestādēm, aktīvu un saistību uzrādīšana augošā vai dilstošā likviditātes secībā sniedz informāciju, kas ir ticama un ir svarīgāka nekā īstermiņa vai ilgtermiņa uzrādīšana, tāpēc, ka uzņēmums nepiegādā preces vai nesniedz pakalpojumus skaidri identificējamā darbības ciklā.

| 55. | Piemērojot 51. punktu, uzņēmumam ir atļauts uzrādīt dažus no tā aktīviem un saistībām likviditātes secībā, bet citus - izmantojot īstermiņa/ilgtermiņa klasifikāciju, ja šādā veidā tiek sniegta ticama un atbilstošāka informācija. Nepieciešamība pēc jaukta uzrādīšanas principa var rasties, ja uzņēmumam ir dažādas atšķirīgas darbības jomas. |
| --- | --- |

55.

Piemērojot 51. punktu, uzņēmumam ir atļauts uzrādīt dažus no tā aktīviem un saistībām likviditātes secībā, bet citus - izmantojot īstermiņa/ilgtermiņa klasifikāciju, ja šādā veidā tiek sniegta ticama un atbilstošāka informācija. Nepieciešamība pēc jaukta uzrādīšanas principa var rasties, ja uzņēmumam ir dažādas atšķirīgas darbības jomas.

| 56. | Informācija par paredzamajiem aktīvu un saistību termiņiem ir noderīga, novērtējot uzņēmuma likviditāti un maksātspēju. 32. SGS pieprasa atspoguļot finanšu aktīvu un finanšu saistību termiņus. Finanšu aktīvi ir pircēju un pasūtītāju parādi un citi debitoru parādi, un finanšu saistības ir parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem un citi parādi kreditoriem. Informācija par nemonetāro aktīvu un saistību, piemēram, krājumu un uzkrājumu, paredzamo atgūšanas un norēķina termiņu ir noderīga arī neatkarīgi no tā, vai aktīvi un saistības ir klasificētas kā īstermiņa vai ilgtermiņa. Piemēram, uzņēmums atklāj krājumu summu, ko paredzēts atgūt vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

56.

Informācija par paredzamajiem aktīvu un saistību termiņiem ir noderīga, novērtējot uzņēmuma likviditāti un maksātspēju. 32. SGS pieprasa atspoguļot finanšu aktīvu un finanšu saistību termiņus. Finanšu aktīvi ir pircēju un pasūtītāju parādi un citi debitoru parādi, un finanšu saistības ir parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem un citi parādi kreditoriem. Informācija par nemonetāro aktīvu un saistību, piemēram, krājumu un uzkrājumu, paredzamo atgūšanas un norēķina termiņu ir noderīga arī neatkarīgi no tā, vai aktīvi un saistības ir klasificētas kā īstermiņa vai ilgtermiņa. Piemēram, uzņēmums atklāj krājumu summu, ko paredzēts atgūt vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma.

Apgrozāmie aktīvi

| 57. | Aktīvi jāklasificē kā apgrozāmie aktīvi, ja tie atbilst jebkuram no sekojošiem kritērijiem:










  (a) | paredzams, ka tie tiks realizēti vai paredzēti pārdošanai vai patēriņam uzņēmuma parastā darbības ciklā; |
| --- | --- | --- |

57.

Aktīvi jāklasificē kā apgrozāmie aktīvi, ja tie atbilst jebkuram no sekojošiem kritērijiem:

(a)

paredzams, ka tie tiks realizēti vai paredzēti pārdošanai vai patēriņam uzņēmuma parastā darbības ciklā;

| (b) | tos tur galvenokārt tirdzniecības nolūkam; |
| --- | --- |

(b)

tos tur galvenokārt tirdzniecības nolūkam;

| (c) | paredzams, ka tie tiks realizēti divpadsmit mēnešu laikā pēc bilances datuma,



  vai |
| --- | --- |

(c)

paredzams, ka tie tiks realizēti divpadsmit mēnešu laikā pēc bilances datuma,

| (d) | tie ir nauda vai tās ekvivalenti (kā noteikts 7. SGS Naudas plūsmas pārskati), ja vien tos nav aizliegts mainīt vai izmantot, lai nokārtotu saistības, vismaz divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

(d)

tie ir nauda vai tās ekvivalenti (kā noteikts 7. SGS Naudas plūsmas pārskati), ja vien tos nav aizliegts mainīt vai izmantot, lai nokārtotu saistības, vismaz divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma.

| 58. | Šis standarts izmanto terminu “ilgtermiņa”, lai apzīmētu materiālos, nemateriālos un finanšu aktīvus, kam ir ilgtermiņa raksturs. Tas neaizliedz lietot alternatīvus apzīmējumus, ja to nozīme ir skaidra. |
| --- | --- |

58.

Šis standarts izmanto terminu “ilgtermiņa”, lai apzīmētu materiālos, nemateriālos un finanšu aktīvus, kam ir ilgtermiņa raksturs. Tas neaizliedz lietot alternatīvus apzīmējumus, ja to nozīme ir skaidra.

| 59. | Uzņēmuma darbības cikls ir laiks starp aktīvu iegādi apstrādei un viņu realizāciju naudā vai naudas ekvivalentos. Kad uzņēmuma parastais darbības cikls nav skaidri identificējams, tiek pieņemts, ka tā darbības ilgums ir divpadsmit mēneši. Apgrozāmie aktīvi ir aktīvi (piemēram, krājumi un pircēju un pasūtītāju parādi), ko pārdod, patērē vai realizē parastā darbības cikla ietvaros pat tad, ja tos nav paredzēts realizēt divpadsmit mēnešu laikā pēc bilances datuma. Apgrozāmie aktīvi ir aktīvi, kurus tur galvenokārt tirdzniecības nolūkam (finanšu aktīvi šajā kategorijā tiek klasificēti kā aktīvi, kas tiek turēti tirdzniecībai saskaņā ar 39. SGS Finanšu instrumenti:Atzīšana un novērtēšana) un ilgtermiņa finanšu aktīvu pašreizējā daļa |
| --- | --- |

59.

Uzņēmuma darbības cikls ir laiks starp aktīvu iegādi apstrādei un viņu realizāciju naudā vai naudas ekvivalentos. Kad uzņēmuma parastais darbības cikls nav skaidri identificējams, tiek pieņemts, ka tā darbības ilgums ir divpadsmit mēneši. Apgrozāmie aktīvi ir aktīvi (piemēram, krājumi un pircēju un pasūtītāju parādi), ko pārdod, patērē vai realizē parastā darbības cikla ietvaros pat tad, ja tos nav paredzēts realizēt divpadsmit mēnešu laikā pēc bilances datuma. Apgrozāmie aktīvi ir aktīvi, kurus tur galvenokārt tirdzniecības nolūkam (finanšu aktīvi šajā kategorijā tiek klasificēti kā aktīvi, kas tiek turēti tirdzniecībai saskaņā ar 39. SGS Finanšu instrumenti:Atzīšana un novērtēšana) un ilgtermiņa finanšu aktīvu pašreizējā daļa

Īstermiņa saistības

| 60. | Saistības jāklasificē kā īstermiņa saistības, ja tās atbilst jebkuram no sekojošiem kritērijiem:










  (a) | ja ir paredzēts, ka par tām norēķināsies parastā darbības ciklā; |
| --- | --- | --- |

60.

Saistības jāklasificē kā īstermiņa saistības, ja tās atbilst jebkuram no sekojošiem kritērijiem:

(a)

ja ir paredzēts, ka par tām norēķināsies parastā darbības ciklā;

| (b) | tās tur galvenokārt tirdzniecības nolūkam; |
| --- | --- |

(b)

tās tur galvenokārt tirdzniecības nolūkam;

| (c) | paredzams, ka tās tiks realizētas divpadsmit mēnešu laikā pēc bilances datuma,



  vai |
| --- | --- |

(c)

paredzams, ka tās tiks realizētas divpadsmit mēnešu laikā pēc bilances datuma,

| (d) | uzņēmumam nav beznosacījuma tiesību, lai atliktu saistību nokārtošanu vismaz divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

(d)

uzņēmumam nav beznosacījuma tiesību, lai atliktu saistību nokārtošanu vismaz divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma.

| 61. | Dažas īstermiņa saistības, piemēram, parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem, daži uzkrātie personāla un citi pamatdarbības izdevumi, ir daļa no darbības kapitāla, kuru izmanto uzņēmuma parastā darbības cikla ietvaros. Šos pamatdarbības posteņus klasificē kā īstermiņa saistībām pat tad, ja to norēķina termiņš ir vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma. Tas pats parastais darbības cikls attiecas uz uzņēmuma aktīvu un saistību klasifikāciju. Ja uzņēmuma parastais darbības cikls nav skaidri identificējams, tiek pieņemts, ka tā darbības ilgums ir divpadsmit mēneši. |
| --- | --- |

61.

Dažas īstermiņa saistības, piemēram, parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem, daži uzkrātie personāla un citi pamatdarbības izdevumi, ir daļa no darbības kapitāla, kuru izmanto uzņēmuma parastā darbības cikla ietvaros. Šos pamatdarbības posteņus klasificē kā īstermiņa saistībām pat tad, ja to norēķina termiņš ir vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma. Tas pats parastais darbības cikls attiecas uz uzņēmuma aktīvu un saistību klasifikāciju. Ja uzņēmuma parastais darbības cikls nav skaidri identificējams, tiek pieņemts, ka tā darbības ilgums ir divpadsmit mēneši.

| 62. | Citas īstermiņa saistības nepilda parastā darbības cikla ietvaros, bet to norēķina termiņš ir divpadsmit mēnešu laikā pēc bilances datuma vai tās tur galvenokārt tirdzniecības nolūkam. Piemēram, finanšu saistības, kas tiek klasificētas kā tirdzniecības nolūkam turētas saistības saskaņā ar 39. SGS, banku kredītu pārtēriņi, un ilgtermiņa finanšu saistību īstermiņa daļa, maksājamās dividendes, ienākumu nodokļi un citi parādi kreditoriem. Finanšu saistības, kuras nodrošina ilgtermiņa finansēšanu (t.i., tās nav daļa no darbības kapitāla, kuru izmanto uzņēmuma parastā darbības ciklā) un to norēķina termiņš nav divpadsmit mēnešu laikā pēc bilances datuma, saskaņā ar 65. un 66. punktiem ir ilgtermiņa saistības. |
| --- | --- |

62.

Citas īstermiņa saistības nepilda parastā darbības cikla ietvaros, bet to norēķina termiņš ir divpadsmit mēnešu laikā pēc bilances datuma vai tās tur galvenokārt tirdzniecības nolūkam. Piemēram, finanšu saistības, kas tiek klasificētas kā tirdzniecības nolūkam turētas saistības saskaņā ar 39. SGS, banku kredītu pārtēriņi, un ilgtermiņa finanšu saistību īstermiņa daļa, maksājamās dividendes, ienākumu nodokļi un citi parādi kreditoriem. Finanšu saistības, kuras nodrošina ilgtermiņa finansēšanu (t.i., tās nav daļa no darbības kapitāla, kuru izmanto uzņēmuma parastā darbības ciklā) un to norēķina termiņš nav divpadsmit mēnešu laikā pēc bilances datuma, saskaņā ar 65. un 66. punktiem ir ilgtermiņa saistības.

| 63. | Uzņēmums klasificē savas finanšu saistības kā īstermiņa saistības, ja to norēķina termiņš ir divpadsmit mēnešu laikā pēc bilances datuma, pat ja:






  (a) | sākotnējais termiņš bija ilgāks par divpadsmit mēnešiem,
  un |
| --- | --- | --- |

63.

Uzņēmums klasificē savas finanšu saistības kā īstermiņa saistības, ja to norēķina termiņš ir divpadsmit mēnešu laikā pēc bilances datuma, pat ja:

(a)

sākotnējais termiņš bija ilgāks par divpadsmit mēnešiem,

un

| (b) | vienošanās refinansēt vai pārskatīt ilgtermiņa maksājuma termiņus ir pabeigta pēc bilances datuma, un pirms finanšu pārskati ir apstiprināti publiskošanai. |
| --- | --- |

(b)

vienošanās refinansēt vai pārskatīt ilgtermiņa maksājuma termiņus ir pabeigta pēc bilances datuma, un pirms finanšu pārskati ir apstiprināti publiskošanai.

| 64. | Ja uzņēmums cer un tam ir iespējas pašlaik izmantoto kredītresursu ietvaros refinansēt vai pārjaunot saistību nomaksas termiņu vismaz divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma, tad saistības klasificē kā ilgtermiņa saistības, pat ja nerealizējot šos plānus šīs saistības būtu sedzamas īsākā laika periodā. Tomēr, ja refinansēšana vai saistību pārjaunošana nav atkarīga no uzņēmuma ieskatiem (piemēram, nav līguma refinansēt), iespējamā refinansēšana netiek ņemta vērā un saistības tiek klasificētas kā īstermiņa saistības. |
| --- | --- |

64.

Ja uzņēmums cer un tam ir iespējas pašlaik izmantoto kredītresursu ietvaros refinansēt vai pārjaunot saistību nomaksas termiņu vismaz divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma, tad saistības klasificē kā ilgtermiņa saistības, pat ja nerealizējot šos plānus šīs saistības būtu sedzamas īsākā laika periodā. Tomēr, ja refinansēšana vai saistību pārjaunošana nav atkarīga no uzņēmuma ieskatiem (piemēram, nav līguma refinansēt), iespējamā refinansēšana netiek ņemta vērā un saistības tiek klasificētas kā īstermiņa saistības.

| 65. | Ja uzņēmums saskaņā ar ilgtermiņa aizdevumu līgumu bilances datumā vai pirms bilances datuma pārkāpj līguma nosacījumus, kā rezultātā saistības kļūst atmaksājamas pēc pieprasījuma, saistības tiek klasificētas kā īstermiņa saistības, pat ja aizdevējs pēc bilances datuma un pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai, nepieprasa maksājumu, ko tas būtu tiesīgs pieprasīt pārkāpuma rezultātā. Saistības tiek klasificētas kā īstermiņa saistības, jo bilances datumā uzņēmumam nav beznosacījuma tiesību atlikt saistību nokārtošanu vismaz divpadsmit mēnešus pēc šī datuma. |
| --- | --- |

65.

Ja uzņēmums saskaņā ar ilgtermiņa aizdevumu līgumu bilances datumā vai pirms bilances datuma pārkāpj līguma nosacījumus, kā rezultātā saistības kļūst atmaksājamas pēc pieprasījuma, saistības tiek klasificētas kā īstermiņa saistības, pat ja aizdevējs pēc bilances datuma un pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai, nepieprasa maksājumu, ko tas būtu tiesīgs pieprasīt pārkāpuma rezultātā. Saistības tiek klasificētas kā īstermiņa saistības, jo bilances datumā uzņēmumam nav beznosacījuma tiesību atlikt saistību nokārtošanu vismaz divpadsmit mēnešus pēc šī datuma.

| 66. | Tomēr saistības tiek klasificētas par ilgtermiņa saistības, ja aizdevējs līdz bilances datumam ir piekritis nodrošināt perioda pagarinājumu, kas beidzas vismaz divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma, kurā uzņēmums var novērst pārkāpumu, un kura laikā aizdevējs nevar pieprasīt tūlītēju atmaksu. |
| --- | --- |

66.

Tomēr saistības tiek klasificētas par ilgtermiņa saistības, ja aizdevējs līdz bilances datumam ir piekritis nodrošināt perioda pagarinājumu, kas beidzas vismaz divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma, kurā uzņēmums var novērst pārkāpumu, un kura laikā aizdevējs nevar pieprasīt tūlītēju atmaksu.

| 67. | Attiecībā uz aizdevumiem, kas tiek klasificēti kā īstermiņa saistības, ja šādi notikumi notiek starp bilances datumu un datumu, kad finanšu pārskati ir apstiprināti publiskošanai, šie notikumi atbilst informācijas atklāšanai kā nekoriģējoši notikumi, saskaņā ar 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma:







  (a) | ilgtermiņa refinansēšana; |
| --- | --- | --- |

67.

Attiecībā uz aizdevumiem, kas tiek klasificēti kā īstermiņa saistības, ja šādi notikumi notiek starp bilances datumu un datumu, kad finanšu pārskati ir apstiprināti publiskošanai, šie notikumi atbilst informācijas atklāšanai kā nekoriģējoši notikumi, saskaņā ar 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma:

(a)

ilgtermiņa refinansēšana;

| (b) | ilgtermiņa aizdevuma līguma pārkāpuma labošana,
  un |
| --- | --- |

(b)

ilgtermiņa aizdevuma līguma pārkāpuma labošana,

un

| (c) | aizdevēja dots termiņš ilgtermiņa aizdevuma līguma noteikumu pārkāpumu novēršanai, kas beidzas vismaz divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

(c)

aizdevēja dots termiņš ilgtermiņa aizdevuma līguma noteikumu pārkāpumu novēršanai, kas beidzas vismaz divpadsmit mēnešus pēc bilances datuma.

Informācija, kas jāsniedz bilancē

| 68. | Bilancē obligāti jāiekļauj sekojoši posteņi:










  (a) | pamatlīdzekļi; |
| --- | --- | --- |

68.

Bilancē obligāti jāiekļauj sekojoši posteņi:

(a)

pamatlīdzekļi;

| (b) | ieguldījumu īpašums; |
| --- | --- |

(b)

ieguldījumu īpašums;

| (c) | nemateriālie aktīvi; |
| --- | --- |

(c)

nemateriālie aktīvi;

| (d) | finanšu aktīvi (izņemot summas, kas norādītas (e), (h) un (i) apakšpunktos); |
| --- | --- |

(d)

finanšu aktīvi (izņemot summas, kas norādītas (e), (h) un (i) apakšpunktos);

| (e) | pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi; |
| --- | --- |

(e)

pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīti ieguldījumi;

| (f) | bioloģiskie aktīvi; |
| --- | --- |

(f)

bioloģiskie aktīvi;

| (g) | krājumi; |
| --- | --- |

(g)

krājumi;

| (h) | pircēju un pasūtītāju parādi un citi debitoru parādi; |
| --- | --- |

(h)

pircēju un pasūtītāju parādi un citi debitoru parādi;

| (i) | nauda un tās ekvivalenti; |
| --- | --- |

(i)

nauda un tās ekvivalenti;

| (j) | parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem un citi parādi kreditoriem; |
| --- | --- |

(j)

parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem un citi parādi kreditoriem;

| (k) | uzkrājumi; |
| --- | --- |

(k)

uzkrājumi;

| (l) | finanšu saistības (izņemot summas, kas norādītas (j) un (k) apakšpunktos); |
| --- | --- |

(l)

finanšu saistības (izņemot summas, kas norādītas (j) un (k) apakšpunktos);

| (m) | saistības un aktīvi pārskata perioda nodoklim, kā noteikts 12. SGS Ienākuma nodokļi; |
| --- | --- |

(m)

saistības un aktīvi pārskata perioda nodoklim, kā noteikts 12. SGS Ienākuma nodokļi;

| (n) | atliktā nodokļa saistības un atliktā nodokļa aktīvi, kā noteikts 12. SGS; |
| --- | --- |

(n)

atliktā nodokļa saistības un atliktā nodokļa aktīvi, kā noteikts 12. SGS;

| (o) | mazākuma līdzdalība, tiek uzrādīta pašu kapitālā,



  un |
| --- | --- |

(o)

mazākuma līdzdalība, tiek uzrādīta pašu kapitālā,

| (p) | emitētais kapitāls un rezerves, kuras ir attiecināmas uz mātesuzņēmuma kapitāla turētājiem. |
| --- | --- |

(p)

emitētais kapitāls un rezerves, kuras ir attiecināmas uz mātesuzņēmuma kapitāla turētājiem.

| 69. | Papildus posteņus, nosaukumus un starpsummas bilancē jāuzrāda, ja šī uzrādīšana ir svarīga, lai izprastu uzņēmuma finansiālo stāvokli. |
| --- | --- |

69.

Papildus posteņus, nosaukumus un starpsummas bilancē jāuzrāda, ja šī uzrādīšana ir svarīga, lai izprastu uzņēmuma finansiālo stāvokli.

| 70. | Ja uzņēmums bilancē atsevišķi klasificē apgrozāmos aktīvus, ilgtermiņa aktīvus un īstermiņa un ilgtermiņa saistības, tad atliktā nodokļa aktīvus (saistības) neklasificē kā apgrozāmos aktīvus (īstermiņa saistības). |
| --- | --- |

70.

Ja uzņēmums bilancē atsevišķi klasificē apgrozāmos aktīvus, ilgtermiņa aktīvus un īstermiņa un ilgtermiņa saistības, tad atliktā nodokļa aktīvus (saistības) neklasificē kā apgrozāmos aktīvus (īstermiņa saistības).

| 71. | Šajā standartā nav noteikta kārtība vai forma, kādā posteņi jāuzrāda. 68. punktā vienkārši sniegts to posteņu saraksts, kuru veids vai funkcija ir pietiekami atšķirīga, lai tos bilancē uzrādītu atsevišķi. Turklāt:






  (a) | posteņus iekļauj, ja posteņa lielums, veids vai funkcija vai līdzīgu posteņu apvienošana ir svarīga, un atsevišķa uzrādīšana ir nepieciešama, lai saprastu uzņēmuma finansiālo stāvokli, un |
| --- | --- | --- |

71.

Šajā standartā nav noteikta kārtība vai forma, kādā posteņi jāuzrāda. 68. punktā vienkārši sniegts to posteņu saraksts, kuru veids vai funkcija ir pietiekami atšķirīga, lai tos bilancē uzrādītu atsevišķi. Turklāt:

(a)

posteņus iekļauj, ja posteņa lielums, veids vai funkcija vai līdzīgu posteņu apvienošana ir svarīga, un atsevišķa uzrādīšana ir nepieciešama, lai saprastu uzņēmuma finansiālo stāvokli, un

| (b) | lietotos aprakstus un posteņu secību vai līdzīgu posteņu apvienošanu var mainīt atbilstīgi uzņēmuma un tā darījumu veidam, lai sniegtu informāciju, kas ir būtiska uzņēmuma finansiālā stāvokļa izpratnei. Piemēram, banka groza iepriekš minētos aprakstus, lai piemērotu konkrētās 30. SGS prasības. |
| --- | --- |

(b)

lietotos aprakstus un posteņu secību vai līdzīgu posteņu apvienošanu var mainīt atbilstīgi uzņēmuma un tā darījumu veidam, lai sniegtu informāciju, kas ir būtiska uzņēmuma finansiālā stāvokļa izpratnei. Piemēram, banka groza iepriekš minētos aprakstus, lai piemērotu konkrētās 30. SGS prasības.

| 72. | Lēmumu par to, vai papildu posteņus uzrādīt atsevišķi, pamato ar vērtējumu par:






  (a) | aktīvu veidu un likviditāti; |
| --- | --- | --- |

72.

Lēmumu par to, vai papildu posteņus uzrādīt atsevišķi, pamato ar vērtējumu par:

(a)

aktīvu veidu un likviditāti;

| (b) | aktīvu funkciju uzņēmumā,
  un |
| --- | --- |

(b)

aktīvu funkciju uzņēmumā,

un

| (c) | saistību summām, veidu un laiku. |
| --- | --- |

(c)

saistību summām, veidu un laiku.

| 73. | Dažādu novērtēšanas principu lietošana dažādām aktīvu grupām liecina par to, ka to veids vai funkcija atšķiras, tādēļ tie jāuzrāda kā atsevišķi posteņi. Piemēram, atšķirīgas pamatlīdzekļu grupas var uzskaitīt izmaksu vērtībā vai pārvērtētās summās saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi. |
| --- | --- |

73.

Dažādu novērtēšanas principu lietošana dažādām aktīvu grupām liecina par to, ka to veids vai funkcija atšķiras, tādēļ tie jāuzrāda kā atsevišķi posteņi. Piemēram, atšķirīgas pamatlīdzekļu grupas var uzskaitīt izmaksu vērtībā vai pārvērtētās summās saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi.

Informācija, kas jāsniedz bilancē vai piezīmēs

| 74. | Uzņēmumam bilancē vai piezīmēs jāatklāj uzrādīto posteņu sīkāka klasifikācija, ko klasificē uzņēmuma darbībai piemērotā veidā. |
| --- | --- |

74.

Uzņēmumam bilancē vai piezīmēs jāatklāj uzrādīto posteņu sīkāka klasifikācija, ko klasificē uzņēmuma darbībai piemērotā veidā.

| 75. | Sīkāku klasifikāciju detalizētība bilancē ir atkarīga no SFPS prasībām un iesaistīto summu lieluma, veida un funkcijas. 72. punktā izklāstītie faktori tiek izmantoti, lai pieņemtu lēmumu par sīkākas klasifikācijas pamatojumu. Informācijas atklāšana par katru posteni ir atšķirīga, piemēram:






  (a) | pamatlīdzekļu posteņi tiek sadalīti klasēs saskaņā ar 16. SGS; |
| --- | --- | --- |

75.

Sīkāku klasifikāciju detalizētība bilancē ir atkarīga no SFPS prasībām un iesaistīto summu lieluma, veida un funkcijas. 72. punktā izklāstītie faktori tiek izmantoti, lai pieņemtu lēmumu par sīkākas klasifikācijas pamatojumu. Informācijas atklāšana par katru posteni ir atšķirīga, piemēram:

(a)

pamatlīdzekļu posteņi tiek sadalīti klasēs saskaņā ar 16. SGS;

| (b) | parādus sadala summās, kā pircēju un pasūtītāju, saistīto pušu debitoru parādus, priekšapmaksas un citas summas. |
| --- | --- |

(b)

parādus sadala summās, kā pircēju un pasūtītāju, saistīto pušu debitoru parādus, priekšapmaksas un citas summas.

| (c) | krājumus sīkāk klasificē saskaņā ar 2. SGS Krājumi, piemēram, preces pārdošanai, ražošanas izejvielas, materiāli, nepabeigtie ražojumi un gatavie ražojumi; |
| --- | --- |

(c)

krājumus sīkāk klasificē saskaņā ar 2. SGS Krājumi, piemēram, preces pārdošanai, ražošanas izejvielas, materiāli, nepabeigtie ražojumi un gatavie ražojumi;

| (d) | uzkrājumus sadala atsevišķi uzkrājumos darbinieku pabalstiem un citiem posteņiem,
  un |
| --- | --- |

(d)

uzkrājumus sadala atsevišķi uzkrājumos darbinieku pabalstiem un citiem posteņiem,

un

| (e) | pašu kapitālu un rezerves sadala dažādās klasēs, piemēram, iemaksātā kapitāla, akciju emisijas uzcenojums un rezerves. |
| --- | --- |

(e)

pašu kapitālu un rezerves sadala dažādās klasēs, piemēram, iemaksātā kapitāla, akciju emisijas uzcenojums un rezerves.

| 76. | Uzņēmumam bilancē vai piezīmēs jāatklāj šāda informācija:










  (a) | par katru pamatkapitāla klasi:










  (i) | apstiprināto akciju skaits; |
| --- | --- | --- | --- |

76.

Uzņēmumam bilancē vai piezīmēs jāatklāj šāda informācija:

(a)

par katru pamatkapitāla klasi:

(i)

apstiprināto akciju skaits;

| (ii) | emitēto un pilnībā apmaksāto, kā arī emitēto, bet pilnībā neapmaksāto akciju skaits; |
| --- | --- |

(ii)

emitēto un pilnībā apmaksāto, kā arī emitēto, bet pilnībā neapmaksāto akciju skaits;

| (iii) | akcijas nominālvērtība vai tas, ka akcijām nav nominālvērtības; |
| --- | --- |

(iii)

akcijas nominālvērtība vai tas, ka akcijām nav nominālvērtības;

| (iv) | apgrozībā esošo akciju skaita saskaņošana perioda sākumā un beigās; |
| --- | --- |

(iv)

apgrozībā esošo akciju skaita saskaņošana perioda sākumā un beigās;

| (v) | konkrētai klasei piešķirtās tiesības, priekšrocības un ierobežojumi, tostarp ierobežojumi attiecībā uz dividenžu sadali un kapitāla atmaksāšanu; |
| --- | --- |

(v)

konkrētai klasei piešķirtās tiesības, priekšrocības un ierobežojumi, tostarp ierobežojumi attiecībā uz dividenžu sadali un kapitāla atmaksāšanu;

| (vi) | akcijas uzņēmumā, kuras pieder uzņēmumam vai tā meitasuzņēmumiem vai asociētiem uzņēmumiem,



  un |
| --- | --- |

(vi)

akcijas uzņēmumā, kuras pieder uzņēmumam vai tā meitasuzņēmumiem vai asociētiem uzņēmumiem,

| (vii) | akcijas, kas rezervētas publiskošanai, uz kurām attiecas iespēju līgumi un līgumi akciju pārdošanai, ieskaitot līgumu noteikumus un summas, |
| --- | --- |

(vii)

akcijas, kas rezervētas publiskošanai, uz kurām attiecas iespēju līgumi un līgumi akciju pārdošanai, ieskaitot līgumu noteikumus un summas,

| (b) | katras pašu kapitālā iekļautās rezerves veida un mērķa apraksts. |
| --- | --- |

(b)

katras pašu kapitālā iekļautās rezerves veida un mērķa apraksts.

| 77. | Uzņēmumam bez pamatkapitāla, piemēram, personālsabiedrībai vai trestam, jāatklāj informācija, kas ir līdzvērtīga 76. punktā (a) apakšpunktā pieprasītajai, norādot katras pašu kapitāla līdzdalības kategorijas izmaiņas periodā un katras pašu kapitāla līdzdalības kategorijas tiesības, priekšrocības un ierobežojumus. |
| --- | --- |

77.

Uzņēmumam bez pamatkapitāla, piemēram, personālsabiedrībai vai trestam, jāatklāj informācija, kas ir līdzvērtīga 76. punktā (a) apakšpunktā pieprasītajai, norādot katras pašu kapitāla līdzdalības kategorijas izmaiņas periodā un katras pašu kapitāla līdzdalības kategorijas tiesības, priekšrocības un ierobežojumus.

Peļņas vai zaudējumu aprēķins

Perioda peļņa vai zaudējumi

| 78. | Visi ienākumu un izdevumu posteņi, kurus atzīst periodā, jāiekļauj peļņā vai zaudējumos, ja vien standarts vai interpretācija nepieprasa savādāk. |
| --- | --- |

78.

Visi ienākumu un izdevumu posteņi, kurus atzīst periodā, jāiekļauj peļņā vai zaudējumos, ja vien standarts vai interpretācija nepieprasa savādāk.

| 79. | Parasti visi ienākumu un izdevumu posteņi, kurus atzīst periodā, tiek iekļauti peļņā un zaudējumos. Tas attiecas arī uz grāmatvedības aplēšu izmaiņu ietekmi. Tomēr var būt gadījumi, kad konkrētus posteņus var neiekļaut pārskata perioda peļņā vai zaudējumos. 8. SGS aplūko divus šādus gadījumus: kļūdu labošana un grāmatvedības politiku izmaiņu ietekme. |
| --- | --- |

79.

Parasti visi ienākumu un izdevumu posteņi, kurus atzīst periodā, tiek iekļauti peļņā un zaudējumos. Tas attiecas arī uz grāmatvedības aplēšu izmaiņu ietekmi. Tomēr var būt gadījumi, kad konkrētus posteņus var neiekļaut pārskata perioda peļņā vai zaudējumos. 8. SGS aplūko divus šādus gadījumus: kļūdu labošana un grāmatvedības politiku izmaiņu ietekme.

| 80. | Citi standarti aplūko posteņus, kuri var atbilst ienākumu un izdevumu pamatnostādnes definīcijām, bet kurus parasti neiekļauj peļņā vai zaudējumos. Piemēri ietver pārvērtēšanas rezerves (skatīt 16. SGS), it īpaši guvumus un zaudējumus, kas rodas pārrēķinot ārvalstu valūtās sastādītus finanšu pārskatus par uzņēmuma ārvalstu darbību (skatīt 21. SGS), un guvumus un zaudējumus, kas radušies pārvērtējot pārdošanas nolūkiem turētos finanšu aktīvus. (skatīt 39. SGS). |
| --- | --- |

80.

Citi standarti aplūko posteņus, kuri var atbilst ienākumu un izdevumu pamatnostādnes definīcijām, bet kurus parasti neiekļauj peļņā vai zaudējumos. Piemēri ietver pārvērtēšanas rezerves (skatīt 16. SGS), it īpaši guvumus un zaudējumus, kas rodas pārrēķinot ārvalstu valūtās sastādītus finanšu pārskatus par uzņēmuma ārvalstu darbību (skatīt 21. SGS), un guvumus un zaudējumus, kas radušies pārvērtējot pārdošanas nolūkiem turētos finanšu aktīvus. (skatīt 39. SGS).

Informācija, kas jāsniedz peļņas vai zaudējumu aprēķinā

| 81. | Peļņas vai zaudējumu aprēķinā obligāti jāiekļauj sekojoši:










  (a) | ieņēmumi; |
| --- | --- | --- |

81.

Peļņas vai zaudējumu aprēķinā obligāti jāiekļauj sekojoši:

(a)

ieņēmumi;

| (b) | finanšu izmaksas; |
| --- | --- |

(b)

finanšu izmaksas;

| (c) | pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīto asociēto uzņēmumu un kopuzņēmumu peļņas un zaudējumu daļa; |
| --- | --- |

(c)

pēc pašu kapitāla metodes uzskaitīto asociēto uzņēmumu un kopuzņēmumu peļņas un zaudējumu daļa;

| (d) | guvumi vai zaudējumi, kas atzīti saistībā ar aktīvu atsavināšanu vai saistību nokārtošanu, kas attiecināmi uz pārtraucamām darbībām; |
| --- | --- |

(d)

guvumi vai zaudējumi, kas atzīti saistībā ar aktīvu atsavināšanu vai saistību nokārtošanu, kas attiecināmi uz pārtraucamām darbībām;

| (e) | ienākumu nodokļa izdevumi,



  un |
| --- | --- |

(e)

ienākumu nodokļa izdevumi,

| (f) | peļņa vai zaudējumi. |
| --- | --- |

(f)

peļņa vai zaudējumi.

| 82. | Sekojoši posteņi peļņas vai zaudējumu aprēķinā jāatklāj kā perioda peļņas vai zaudējumu sadale:










  (a) | mazākuma daļas peļņa vai zaudējumi,



  un |
| --- | --- | --- |

82.

Sekojoši posteņi peļņas vai zaudējumu aprēķinā jāatklāj kā perioda peļņas vai zaudējumu sadale:

(a)

mazākuma daļas peļņa vai zaudējumi,

| (b) | mātesuzņēmuma kapitāla turētāju peļņa vai zaudējumi. |
| --- | --- |

(b)

mātesuzņēmuma kapitāla turētāju peļņa vai zaudējumi.

| 83. | Papildus posteņus, nosaukumus un starpsummas peļņas vai zaudējumu aprēķinā jāuzrāda, ja šī uzrādīšana ir svarīga, lai izprastu uzņēmuma finansiālos rezultātus. |
| --- | --- |

83.

Papildus posteņus, nosaukumus un starpsummas peļņas vai zaudējumu aprēķinā jāuzrāda, ja šī uzrādīšana ir svarīga, lai izprastu uzņēmuma finansiālos rezultātus.

| 84. | Tādēļ, ka uzņēmuma dažādo darbību, darījumu un citu notikumu ietekme atšķiras pēc biežuma, guvuma vai zaudējuma potenciāla un prognozējamības, finanšu darbības finansiālo rezultātu sastāvdaļu atklāšana palīdz izprast sasniegtos finanšu darbības rezultātus un prognozēt turpmākos rezultātus. Peļņas vai zaudējumu aprēķinā iekļauj papildu posteņus un groza lietotos aprakstus un posteņu secību, ja tas ir vajadzīgs, lai izskaidrotu finansiālās darbības rezultātu elementus. Faktori, kas jāņem vērā, ir ienākumu un izdevumu sastāvdaļu būtiskums, veids un funkcija. Piemēram, banka maina aprakstus, lai piemērotu konkrētākas prasības, kas ietvertas 30. SGS. Ienākumu un izdevumu posteņu ieskaitu veic tikai tad, ja ir izpildīti 32. punktā ietvertie kritēriji. |
| --- | --- |

84.

Tādēļ, ka uzņēmuma dažādo darbību, darījumu un citu notikumu ietekme atšķiras pēc biežuma, guvuma vai zaudējuma potenciāla un prognozējamības, finanšu darbības finansiālo rezultātu sastāvdaļu atklāšana palīdz izprast sasniegtos finanšu darbības rezultātus un prognozēt turpmākos rezultātus. Peļņas vai zaudējumu aprēķinā iekļauj papildu posteņus un groza lietotos aprakstus un posteņu secību, ja tas ir vajadzīgs, lai izskaidrotu finansiālās darbības rezultātu elementus. Faktori, kas jāņem vērā, ir ienākumu un izdevumu sastāvdaļu būtiskums, veids un funkcija. Piemēram, banka maina aprakstus, lai piemērotu konkrētākas prasības, kas ietvertas 30. SGS. Ienākumu un izdevumu posteņu ieskaitu veic tikai tad, ja ir izpildīti 32. punktā ietvertie kritēriji.

| 85. | Neviens no ienākumu vai izdevumu posteņiem netiek klasificēts kā ārkārtas postenis nedz peļņas vai zaudējumu aprēķinā, nedz piezīmēs. |
| --- | --- |

85.

Neviens no ienākumu vai izdevumu posteņiem netiek klasificēts kā ārkārtas postenis nedz peļņas vai zaudējumu aprēķinā, nedz piezīmēs.

Informācija, kas jāsniedz peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai piezīmēs

| 86. | Ja ienākumu un izdevumu posteņi ir būtiski, to veids un summa jāatklāj atsevišķi. |
| --- | --- |

86.

Ja ienākumu un izdevumu posteņi ir būtiski, to veids un summa jāatklāj atsevišķi.

| 87. | Apstākļi, kas radītu nepieciešamību atsevišķi atklāt ienākumu un izdevumu posteņus ir:






  (a) | krājumu vērtības daļēja norakstīšana līdz neto pārdošanas vērtībai vai pamatlīdzekļu vērtības daļēja norakstīšana līdz atgūstamajai summai, kā arī šo norakstījumu apvērses; |
| --- | --- | --- |

87.

Apstākļi, kas radītu nepieciešamību atsevišķi atklāt ienākumu un izdevumu posteņus ir:

(a)

krājumu vērtības daļēja norakstīšana līdz neto pārdošanas vērtībai vai pamatlīdzekļu vērtības daļēja norakstīšana līdz atgūstamajai summai, kā arī šo norakstījumu apvērses;

| (b) | uzņēmuma darbību pārstrukturēšana un pārstrukturēšanas izmaksām izveidoto uzkrājumu apvērses; |
| --- | --- |

(b)

uzņēmuma darbību pārstrukturēšana un pārstrukturēšanas izmaksām izveidoto uzkrājumu apvērses;

| (c) | pamatlīdzekļu objektu atsavināšana; |
| --- | --- |

(c)

pamatlīdzekļu objektu atsavināšana;

| (d) | ieguldījumu atsavināšana; |
| --- | --- |

(d)

ieguldījumu atsavināšana;

| (e) | pārtraucamā darbība; |
| --- | --- |

(e)

pārtraucamā darbība;

| (f) | norēķini saistībā ar tiesas prāvu,
  un |
| --- | --- |

(f)

norēķini saistībā ar tiesas prāvu,

un

| (g) | citas uzkrājumu apvērses. |
| --- | --- |

(g)

citas uzkrājumu apvērses.

| 88. | Uzņēmumam jāsniedz izdevumu analīze, izmantojot vai nu uz izdevumu vai to funkcijas veida balstīta klasifikācija, kura sniedz informāciju, kas ir ticama un atbilstīgāka. |
| --- | --- |

88.

Uzņēmumam jāsniedz izdevumu analīze, izmantojot vai nu uz izdevumu vai to funkcijas veida balstīta klasifikācija, kura sniedz informāciju, kas ir ticama un atbilstīgāka.

| 89. | Uzņēmumiem ieteicams peļņas vai zaudējumu aprēķinā uzrādīt 88. punktā ietverto analīzi. |
| --- | --- |

89.

Uzņēmumiem ieteicams peļņas vai zaudējumu aprēķinā uzrādīt 88. punktā ietverto analīzi.

| 90. | Izdevumus klasificē sīkāk, lai norādītu darbības finansiālo rezultātu sastāvdaļas, kas var atšķirties pēc biežuma, guvuma vai zaudējuma potenciāla un prognozējamības. Šo analīzi sniedz vienā no diviem veidiem. |
| --- | --- |

90.

Izdevumus klasificē sīkāk, lai norādītu darbības finansiālo rezultātu sastāvdaļas, kas var atšķirties pēc biežuma, guvuma vai zaudējuma potenciāla un prognozējamības. Šo analīzi sniedz vienā no diviem veidiem.

| 91. | Pirmo analīzes veidu sauc par izdevumu veida metodi. Izdevumus apvieno peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc to veida (piemēram, nolietojums, materiālu iegādes, transporta izmaksas, darbinieku pabalsti un reklāmas izmaksas) un nepārdala starp dažādām funkcijām uzņēmumā. Šo metodi var vienkārši piemērot, jo nav nepieciešama izdevumu sadale atbilstīgi funkcionālām klasifikāciju grupām. Klasifikācijas piemērs, lietojot izdevumu veida metodi, ir šāds:







  Ieņēmumi | | X |
| --- | --- | --- | --- |
| Citi ienākumi | | X |
| Gatavo ražojumu un nepabeigto ražojumu krājumu izmaiņas | X | |
| Izlietotās izejvielas un materiāli | X | |
| Darbinieku pabalstu izmaksas | X | |
| Nolietojuma un amortizācijas izdevumi | X | |
| Citi izdevumi | X | |
| Kopējie izdevumi | | (X) |
| Peļņa | | X |

91.

Pirmo analīzes veidu sauc par izdevumu veida metodi. Izdevumus apvieno peļņas vai zaudējumu aprēķinā pēc to veida (piemēram, nolietojums, materiālu iegādes, transporta izmaksas, darbinieku pabalsti un reklāmas izmaksas) un nepārdala starp dažādām funkcijām uzņēmumā. Šo metodi var vienkārši piemērot, jo nav nepieciešama izdevumu sadale atbilstīgi funkcionālām klasifikāciju grupām. Klasifikācijas piemērs, lietojot izdevumu veida metodi, ir šāds:

Ieņēmumi

X

Citi ienākumi

X

Gatavo ražojumu un nepabeigto ražojumu krājumu izmaiņas

X

Izlietotās izejvielas un materiāli

X

Darbinieku pabalstu izmaksas

X

Nolietojuma un amortizācijas izdevumi

X

Citi izdevumi

X

Kopējie izdevumi

(X)

Peļņa

X

| 92. | Otro analīzes veidu sauc par izdevumu funkcijas vai “pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksu” metodi un tā klasificē izdevumus pēc to funkcijas kā daļu no pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksām, pārdošanas vai administratīvās darbības. Kā minimums, saskaņā ar šo metodi, uzņēmums atklāj pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksas atsevišķi no citiem izdevumiem. Šī metode var sniegt atbilstīgāku informāciju lietotājiem nekā izdevumu klasifikācija pēc veida, bet izmaksu sadalīšana pēc funkcijām var būt nereglamentēta sadale un lielā mērā ir saistīta ar vērtējumu. Klasifikācijas piemērs, lietojot izdevumu funkcijas metodi, ir šāds:






  Ieņēmumi | X |
| --- | --- | --- |
| Pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksas | (X) |
| Bruto peļņa | X |
| Citi ienākumi | X |
| Pārdošanas izmaksas | (X) |
| Administratīvie izdevumi | (X) |
| Citi izdevumi | (X) |
| Peļņa | X |

92.

Otro analīzes veidu sauc par izdevumu funkcijas vai “pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksu” metodi un tā klasificē izdevumus pēc to funkcijas kā daļu no pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksām, pārdošanas vai administratīvās darbības. Kā minimums, saskaņā ar šo metodi, uzņēmums atklāj pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksas atsevišķi no citiem izdevumiem. Šī metode var sniegt atbilstīgāku informāciju lietotājiem nekā izdevumu klasifikācija pēc veida, bet izmaksu sadalīšana pēc funkcijām var būt nereglamentēta sadale un lielā mērā ir saistīta ar vērtējumu. Klasifikācijas piemērs, lietojot izdevumu funkcijas metodi, ir šāds:

Ieņēmumi

X

Pārdoto preču un sniegto pakalpojumu izmaksas

(X)

Bruto peļņa

X

Citi ienākumi

X

Pārdošanas izmaksas

(X)

Administratīvie izdevumi

(X)

Citi izdevumi

(X)

Peļņa

X

| 93. | Uzņēmumiem, kas klasificē izdevumus pēc funkcijas, jāatklāj papildu informācija par izdevumu veidu, tostarp par nolietojuma un amortizācijas izdevumiem un darbinieku pabalstu izmaksām. |
| --- | --- |

93.

Uzņēmumiem, kas klasificē izdevumus pēc funkcijas, jāatklāj papildu informācija par izdevumu veidu, tostarp par nolietojuma un amortizācijas izdevumiem un darbinieku pabalstu izmaksām.

| 94. | Izvēle starp izdevumu funkcijas metodi un izdevumu veida metodi ir atkarīga no vēsturiskiem un nozares faktoriem un uzņēmuma veida. Abas metodes sniedz norādi par tām izmaksām, kas varētu mainīties tieši vai netieši līdz ar uzņēmuma pārdošanas vai ražošanas apjomu. Tā kā katrai uzrādīšanas metodei ir savas priekšrocības dažāda veida uzņēmumos, šis standarts vadībai pieprasa izvēlēties visatbilstīgāko un ticamāko uzrādīšanu. Tomēr tā kā informācija par izdevumu veidu ir noderīga, prognozējot nākotnes naudas plūsmas, ir vajadzīga papildu informācijas atklāšana, ja lieto izdevumu funkcijas klasifikāciju. 93. punktā terminam “darbinieku pabalsti” ir tāda pati nozīme kā 19. SGS Darbinieku pabalsti. |
| --- | --- |

94.

Izvēle starp izdevumu funkcijas metodi un izdevumu veida metodi ir atkarīga no vēsturiskiem un nozares faktoriem un uzņēmuma veida. Abas metodes sniedz norādi par tām izmaksām, kas varētu mainīties tieši vai netieši līdz ar uzņēmuma pārdošanas vai ražošanas apjomu. Tā kā katrai uzrādīšanas metodei ir savas priekšrocības dažāda veida uzņēmumos, šis standarts vadībai pieprasa izvēlēties visatbilstīgāko un ticamāko uzrādīšanu. Tomēr tā kā informācija par izdevumu veidu ir noderīga, prognozējot nākotnes naudas plūsmas, ir vajadzīga papildu informācijas atklāšana, ja lieto izdevumu funkcijas klasifikāciju. 93. punktā terminam “darbinieku pabalsti” ir tāda pati nozīme kā 19. SGS Darbinieku pabalsti.

| 95. | Uzņēmumam peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām, vai piezīmēs jānorāda dividenžu summa, kas atzīta par peļņas sadali pašu kapitāla turētājiem attiecīgajā periodā, un saistītā summa par akciju. |
| --- | --- |

95.

Uzņēmumam peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām, vai piezīmēs jānorāda dividenžu summa, kas atzīta par peļņas sadali pašu kapitāla turētājiem attiecīgajā periodā, un saistītā summa par akciju.

Pārskats par pašu kapitāla izmaiņām

| 96. | Uzņēmumam jāuzrāda pārskats par pašu kapitāla izmaiņām, pārskatā norādot:










  (a) | konkrētā perioda peļņu vai zaudējumus; |
| --- | --- | --- |

96.

Uzņēmumam jāuzrāda pārskats par pašu kapitāla izmaiņām, pārskatā norādot:

(a)

konkrētā perioda peļņu vai zaudējumus;

| (b) | katru konkrētā perioda ienākumu un izdevumu posteni, kuru citi standarti vai interpretācijas pieprasa atzīt tieši pašu kapitālā, un šo posteņu kopsummu; |
| --- | --- |

(b)

katru konkrētā perioda ienākumu un izdevumu posteni, kuru citi standarti vai interpretācijas pieprasa atzīt tieši pašu kapitālā, un šo posteņu kopsummu;

| (c) | kopējos konkrētā perioda ienākumus un izdevumus (kurus aprēķina kā summu no (a) un (b) apakšpunktiem), atsevišķi norādot kopsummas, kas attiecināmas uz mātesuzņēmuma kapitāla turētājiem un mazākuma līdzdalību,



  un |
| --- | --- |

(c)

kopējos konkrētā perioda ienākumus un izdevumus (kurus aprēķina kā summu no (a) un (b) apakšpunktiem), atsevišķi norādot kopsummas, kas attiecināmas uz mātesuzņēmuma kapitāla turētājiem un mazākuma līdzdalību,

| (d) | katru paša kapitāla sastāvdaļu, grāmatvedības politiku izmaiņu ietekmi un kļūdu korekciju, kas atzīta saskaņā ar 8. SGS. |
| --- | --- |

(d)

katru paša kapitāla sastāvdaļu, grāmatvedības politiku izmaiņu ietekmi un kļūdu korekciju, kas atzīta saskaņā ar 8. SGS.

| 97. | Uzņēmumam pārskatā par izmaiņām pašu kapitālā vai piezīmēs jāuzrāda arī:










  (a) | pašu kapitāla izmaiņas, kuras rodas no darījumiem ar pašu kapitāla turētājiem, kas darbojas saskaņā ar pašu kapitāla turētāju tiesībāmi, atsevišķi norādot peļņas sadali pašu kapitāla turētājiem; |
| --- | --- | --- |

97.

Uzņēmumam pārskatā par izmaiņām pašu kapitālā vai piezīmēs jāuzrāda arī:

(a)

pašu kapitāla izmaiņas, kuras rodas no darījumiem ar pašu kapitāla turētājiem, kas darbojas saskaņā ar pašu kapitāla turētāju tiesībāmi, atsevišķi norādot peļņas sadali pašu kapitāla turētājiem;

| (b) | nesadalītās peļņas atlikums (tas ir uzkrātā peļņa vai zaudējumi) perioda sākumā un bilances datumā, un izmaiņas attiecīgajā periodā,



  un |
| --- | --- |

(b)

nesadalītās peļņas atlikums (tas ir uzkrātā peļņa vai zaudējumi) perioda sākumā un bilances datumā, un izmaiņas attiecīgajā periodā,

| (c) | katras akcionāru pašu kapitāla klases un rezerves uzskaites vērtība un saskaņošana perioda sākumā un beigās, atsevišķi atklājot katru izmaiņu. |
| --- | --- |

(c)

katras akcionāru pašu kapitāla klases un rezerves uzskaites vērtība un saskaņošana perioda sākumā un beigās, atsevišķi atklājot katru izmaiņu.

| 98. | Uzņēmuma pašu kapitāla izmaiņas starp diviem bilances datumiem atspoguļo tā neto aktīvu palielinājumu vai samazinājumu attiecīgajā periodā. Izņemot tās izmaiņas, kas rodas no darījumiem ar pašu kapitāla turētājiem, kas darbojas saskaņā ar pašu kapitāla turētāju tiesībām (piemēram, pašu kapitāla iemaksas, uzņēmumam piederošo pašu kapitāla instrumentu un dividenžu pārpirkšana) un darījumu izmaksas, kas tieši saistītas ar šādiem darījumiem, vispārējās pašu kapitāla izmaiņas attiecīgajā periodā atspoguļo ienākumu un izdevumu kopsummu, ieskaitot guvumus un zaudējumus, kurus izraisījušas uzņēmuma darbības konkrētajā periodā (vai nu šie ienākumu un izdevumu posteņi ir atzīti peļņā vai zaudējumos vai tieši iekļauti pašu kapitāla izmaiņās). |
| --- | --- |

98.

Uzņēmuma pašu kapitāla izmaiņas starp diviem bilances datumiem atspoguļo tā neto aktīvu palielinājumu vai samazinājumu attiecīgajā periodā. Izņemot tās izmaiņas, kas rodas no darījumiem ar pašu kapitāla turētājiem, kas darbojas saskaņā ar pašu kapitāla turētāju tiesībām (piemēram, pašu kapitāla iemaksas, uzņēmumam piederošo pašu kapitāla instrumentu un dividenžu pārpirkšana) un darījumu izmaksas, kas tieši saistītas ar šādiem darījumiem, vispārējās pašu kapitāla izmaiņas attiecīgajā periodā atspoguļo ienākumu un izdevumu kopsummu, ieskaitot guvumus un zaudējumus, kurus izraisījušas uzņēmuma darbības konkrētajā periodā (vai nu šie ienākumu un izdevumu posteņi ir atzīti peļņā vai zaudējumos vai tieši iekļauti pašu kapitāla izmaiņās).

| 99. | Šis standarts pieprasa, lai visi ienākumu un izdevumu posteņi, kurus atzīst periodā, tiktu iekļauti peļņā vai zaudējumos, ja vien cits standarts vai interpretācija nepieprasa savādāk. Citi standarti pieprasa dažus guvumus un zaudējumus (piemēram, pārvērtēšanas rezerves pieaugums vai samazinājums, atsevišķas ārvalstu valūtas kursa starpības, guvumi un zaudējumi, kas radušies pārvērtējot pārdošanas nolūkiem turētus finanšu aktīvus, un pārskata perioda ienākumu nodokļa un atliktā nodokļa summas), atzīt tieši pašu kapitāla izmaiņās. Tā kā novērtējot uzņēmuma finansiālā stāvokļa izmaiņas starp diviem bilances datumiem ir svarīgi ņemt vērā visus ienākumu un izdevumu posteņus, šis standarts pieprasa pārskata par pašu kapitāla izmaiņām uzrādīšanu, kas norāda uzņēmuma kopējos ienākumus un izdevumus, ieskaitot tos, kurus atzīst tieši pašu kapitālā. |
| --- | --- |

99.

Šis standarts pieprasa, lai visi ienākumu un izdevumu posteņi, kurus atzīst periodā, tiktu iekļauti peļņā vai zaudējumos, ja vien cits standarts vai interpretācija nepieprasa savādāk. Citi standarti pieprasa dažus guvumus un zaudējumus (piemēram, pārvērtēšanas rezerves pieaugums vai samazinājums, atsevišķas ārvalstu valūtas kursa starpības, guvumi un zaudējumi, kas radušies pārvērtējot pārdošanas nolūkiem turētus finanšu aktīvus, un pārskata perioda ienākumu nodokļa un atliktā nodokļa summas), atzīt tieši pašu kapitāla izmaiņās. Tā kā novērtējot uzņēmuma finansiālā stāvokļa izmaiņas starp diviem bilances datumiem ir svarīgi ņemt vērā visus ienākumu un izdevumu posteņus, šis standarts pieprasa pārskata par pašu kapitāla izmaiņām uzrādīšanu, kas norāda uzņēmuma kopējos ienākumus un izdevumus, ieskaitot tos, kurus atzīst tieši pašu kapitālā.

| 100. | 8. SGS pieprasa retrospektīvas korekcijas, lai līdz praktiski iespējamam apmēram atspoguļotu grāmatvedības politiku izmaiņu ietekmes rezultātus, izņemot, gadījumus, kad pārejas noteikumi citā standartā vai interpretācijā pieprasa savādāk. 8. SGS arī pieprasa, lai korekcijas, kas nepieciešamas kļūdu labošanai, tiktu veiktas retrospektīvi, ja tas ir praktiski iespējams. Retrospektīvās korekcijas tiek iekļautas nesadalītajā peļņā, izņemot gadījumus, kad standarts vai interpretācija pieprasa citas pašu kapitāla sastāvdaļas retrospektīvu korekciju. 96. punkta (d) apakšpunkts pieprasa pašu kapitāla izmaiņu pārskatā sniegt informāciju par grāmatvedības politiku maiņas un kļūdu labojumu rezultātā veikto retrospektīvo korekciju kopsummu un šo korekciju ietekmi uz katru pašu kapitāla posteni.. Šīs korekcijas tiek atklātas par katru iepriekšējo periodu un konkrētā perioda sākumā. |
| --- | --- |

100.

8. SGS pieprasa retrospektīvas korekcijas, lai līdz praktiski iespējamam apmēram atspoguļotu grāmatvedības politiku izmaiņu ietekmes rezultātus, izņemot, gadījumus, kad pārejas noteikumi citā standartā vai interpretācijā pieprasa savādāk. 8. SGS arī pieprasa, lai korekcijas, kas nepieciešamas kļūdu labošanai, tiktu veiktas retrospektīvi, ja tas ir praktiski iespējams. Retrospektīvās korekcijas tiek iekļautas nesadalītajā peļņā, izņemot gadījumus, kad standarts vai interpretācija pieprasa citas pašu kapitāla sastāvdaļas retrospektīvu korekciju. 96. punkta (d) apakšpunkts pieprasa pašu kapitāla izmaiņu pārskatā sniegt informāciju par grāmatvedības politiku maiņas un kļūdu labojumu rezultātā veikto retrospektīvo korekciju kopsummu un šo korekciju ietekmi uz katru pašu kapitāla posteni.. Šīs korekcijas tiek atklātas par katru iepriekšējo periodu un konkrētā perioda sākumā.

| 101. | 96. un 97. punktā ietvertās prasības var izpildīt dažādos veidos. Viens piemērs ir tabulas formā, kas saskaņo katra paša kapitāla elementa sākuma un beigu atlikumus. Alternatīva ir uzrādīt tikai posteņus, kas izklāstīti 96. punktā pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām. Saskaņā ar šo metodi posteņus, kuri aprakstīti 97. punktā, norāda piezīmēs. |
| --- | --- |

101.

96. un 97. punktā ietvertās prasības var izpildīt dažādos veidos. Viens piemērs ir tabulas formā, kas saskaņo katra paša kapitāla elementa sākuma un beigu atlikumus. Alternatīva ir uzrādīt tikai posteņus, kas izklāstīti 96. punktā pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām. Saskaņā ar šo metodi posteņus, kuri aprakstīti 97. punktā, norāda piezīmēs.

Naudas plūsmas pārskats

| 102. | Naudas plūsmas informācija sniedz finanšu pārskatu lietotājiem pamatojumu, lai novērtētu uzņēmuma spēju nodrošināt naudas un naudas ekvivalentu ieņēmumus, kā arī uzņēmuma vajadzības šo naudas plūsmu izlietošanai. 7. SGS Naudas plūsmas pārskati izklāstītas prasības naudas plūsmas pārskata sniegšanai un attiecīgās informācijas atklāšanai. |
| --- | --- |

102.

Naudas plūsmas informācija sniedz finanšu pārskatu lietotājiem pamatojumu, lai novērtētu uzņēmuma spēju nodrošināt naudas un naudas ekvivalentu ieņēmumus, kā arī uzņēmuma vajadzības šo naudas plūsmu izlietošanai. 7. SGS Naudas plūsmas pārskati izklāstītas prasības naudas plūsmas pārskata sniegšanai un attiecīgās informācijas atklāšanai.

Piezīmes

Struktūra

| 103. | Piezīmes:










  (a) | sniegs informāciju par finanšu pārskatu sagatavošanas pamatprincipiem un konkrētām grāmatvedības politikām, kuras izmantotas saskaņā ar 108. – 115. punktu. |
| --- | --- | --- |

103.

Piezīmes:

(a)

sniegs informāciju par finanšu pārskatu sagatavošanas pamatprincipiem un konkrētām grāmatvedības politikām, kuras izmantotas saskaņā ar 108. – 115. punktu.

| (b) | atklās informāciju, kuru pieprasa SFPS, kas nav sniegta bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām vai naudas plūsmas pārskatā,



  un |
| --- | --- |

(b)

atklās informāciju, kuru pieprasa SFPS, kas nav sniegta bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām vai naudas plūsmas pārskatā,

| (c) | sniegs papildus informāciju, kas nav bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām vai naudas plūsmas pārskatā, bet tā ir svarīga, lai izprastu katru no tām. |
| --- | --- |

(c)

sniegs papildus informāciju, kas nav bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām vai naudas plūsmas pārskatā, bet tā ir svarīga, lai izprastu katru no tām.

| 104. | Piezīmes, pēc iespējas, tiks sniegtas sistemātiskā veidā. Katrs postenis bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām un naudas plūsmas pārskatā jāuzrāda ar savstarpēju atsauci uz saistītu informāciju piezīmēs. |
| --- | --- |

104.

Piezīmes, pēc iespējas, tiks sniegtas sistemātiskā veidā. Katrs postenis bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām un naudas plūsmas pārskatā jāuzrāda ar savstarpēju atsauci uz saistītu informāciju piezīmēs.

| 105. | Piezīmes parasti sniedz secībā, kas palīdz lietotājiem izprast finanšu pārskatus un salīdzināt tos ar citu uzņēmumu finanšu pārskatiem:






  (a) | paziņojums par atbilstību SFPS (skatīt 14. punktu); |
| --- | --- | --- |

105.

Piezīmes parasti sniedz secībā, kas palīdz lietotājiem izprast finanšu pārskatus un salīdzināt tos ar citu uzņēmumu finanšu pārskatiem:

(a)

paziņojums par atbilstību SFPS (skatīt 14. punktu);

| (b) | kopsavilkums par nozīmīgām grāmatvedības politikām, kas izmantotas (skatīt 108. punktu); |
| --- | --- |

(b)

kopsavilkums par nozīmīgām grāmatvedības politikām, kas izmantotas (skatīt 108. punktu);

| (c) | pamatojoša informācija par finanšu pārskatā, peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām un naudas plūsmas pārskatā uzrādītajiem posteņiem tādā secībā, kādā sniegts katrs pārskats un katrs postenis,
  un |
| --- | --- |

(c)

pamatojoša informācija par finanšu pārskatā, peļņas vai zaudējumu aprēķinā, pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām un naudas plūsmas pārskatā uzrādītajiem posteņiem tādā secībā, kādā sniegts katrs pārskats un katrs postenis,

un

| (d) | cita informācija, tostarp:






  (i) | iespējamās saistības (skatīt 37. SGS) un neatzītās līgumos noteiktās apņemšanās,
  un |
| --- | --- | --- |

(d)

cita informācija, tostarp:

(i)

iespējamās saistības (skatīt 37. SGS) un neatzītās līgumos noteiktās apņemšanās,

un

| (ii) | nefinanšu informācija, piemēram, uzņēmuma finanšu riska pārvaldības mērķi un politikas (skatīt 32. SGS). |
| --- | --- |

(ii)

nefinanšu informācija, piemēram, uzņēmuma finanšu riska pārvaldības mērķi un politikas (skatīt 32. SGS).

| 106. | Dažos gadījumos var būt vajadzīgs vai vēlams mainīt konkrētu posteņu secību piezīmēs. Piemēram, informāciju par izmaiņām patiesajā vērtībā, kas atzītas peļņā vai zaudējumos, var apvienot ar informāciju par finanšu instrumentu termiņiem, lai gan pirmā attiecas uz informācijas atklāšanu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, bet otrā attiecas uz bilanci. Tomēr pēc iespējas tiek saglabāta piezīmju sistemātiskā struktūra. |
| --- | --- |

106.

Dažos gadījumos var būt vajadzīgs vai vēlams mainīt konkrētu posteņu secību piezīmēs. Piemēram, informāciju par izmaiņām patiesajā vērtībā, kas atzītas peļņā vai zaudējumos, var apvienot ar informāciju par finanšu instrumentu termiņiem, lai gan pirmā attiecas uz informācijas atklāšanu peļņas vai zaudējumu aprēķinā, bet otrā attiecas uz bilanci. Tomēr pēc iespējas tiek saglabāta piezīmju sistemātiskā struktūra.

| 107. | Piezīmes, kas sniedz informāciju par finanšu pārskatu sagatavošanas pamatprincipiem un konkrētām grāmatvedības politikām var uzrādīt kā finanšu pārskatu atsevišķu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

107.

Piezīmes, kas sniedz informāciju par finanšu pārskatu sagatavošanas pamatprincipiem un konkrētām grāmatvedības politikām var uzrādīt kā finanšu pārskatu atsevišķu sastāvdaļu.

Informācijas atklāšana par grāmatvedības politikām

| 108. | Uzņēmumam jānorāda kopsavilkums par nozīmīgām grāmatvedības politikām:










  (a) | novērtēšanas princips (vai principi), kas izmantots finanšu pārskatu sagatavošanā,



  un |
| --- | --- | --- |

108.

Uzņēmumam jānorāda kopsavilkums par nozīmīgām grāmatvedības politikām:

(a)

novērtēšanas princips (vai principi), kas izmantots finanšu pārskatu sagatavošanā,

| (b) | citas izmantotās grāmatvedības politikas, kas ir svarīgas, lai saprastu finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

(b)

citas izmantotās grāmatvedības politikas, kas ir svarīgas, lai saprastu finanšu pārskatus.

| 109. | Ir svarīgi, lai lietotāji būtu informēti par novērtēšanas pamatprincipiem vai principiem, kas izmantoti finanšu pārskatos (piemēram, sākotnējās izmaksas, kārtējās izmaksas, neto pārdošanas vērtība, patiesā vērtība vai atgūstamā summa), tāpēc, ka pamatprincipi, pēc kuriem finanšu pārskati tiek sagatavoti, būtiski ietekmē to analīzi. Ja finanšu pārskatos lieto vairāk par vienu novērtēšanas principu, piemēram, ja pārvērtē konkrētas aktīvu grupas, ir pietiekami norādīt aktīvu un saistību kategorijas, kurām piemēro katru novērtēšanas principu. |
| --- | --- |

109.

Ir svarīgi, lai lietotāji būtu informēti par novērtēšanas pamatprincipiem vai principiem, kas izmantoti finanšu pārskatos (piemēram, sākotnējās izmaksas, kārtējās izmaksas, neto pārdošanas vērtība, patiesā vērtība vai atgūstamā summa), tāpēc, ka pamatprincipi, pēc kuriem finanšu pārskati tiek sagatavoti, būtiski ietekmē to analīzi. Ja finanšu pārskatos lieto vairāk par vienu novērtēšanas principu, piemēram, ja pārvērtē konkrētas aktīvu grupas, ir pietiekami norādīt aktīvu un saistību kategorijas, kurām piemēro katru novērtēšanas principu.

| 110. | Pieņemot lēmumu par to, vai jāatklāj konkrēta grāmatvedības politika, vadība apsver, vai informācijas atklāšana palīdzētu lietotājiem izprast kā darījumi, citi notikumi un apstākļi atspoguļoti pārskatā ietvertajos finansiālajos darbības rezultātos un finansiālajā stāvoklī. Informācijas atklāšana par konkrētām grāmatvedības politikām ir īpaši noderīga lietotājiem, kad šīs politikas tiek atlasītas no standartos un interpretācijās atļautajām alternatīvajām politikām. Piemērs ir informācijas atklāšana, vai kopuzņēmuma dalībnieks atzīst savu līdzdalību kopīgi kontrolētajā sabiedrībā, izmantojot konsolidācijas vai pašu kapitāla metodi (skatīt 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos). Daži standarti sevišķi pieprasa atklāt informāciju par konkrētām grāmatvedības politikām, ieskaitot izvēles, kuras ir izdarījusi vadība starp dažādām pieļaujamajām politikām. Piemēram, 16. SGS pieprasa atklāt informāciju par novērtēšanas principiem, kurus lieto pamatlīdzekļu grupām. 23. SGS Aizņēmumu izmaksas pieprasa atklāt informāciju, vai aizņēmumu izmaksas tiek atzītas uzreiz kā izdevumi vai kapitalizētas kā daļa no atbilstošo aktīvu izmaksas. |
| --- | --- |

110.

Pieņemot lēmumu par to, vai jāatklāj konkrēta grāmatvedības politika, vadība apsver, vai informācijas atklāšana palīdzētu lietotājiem izprast kā darījumi, citi notikumi un apstākļi atspoguļoti pārskatā ietvertajos finansiālajos darbības rezultātos un finansiālajā stāvoklī. Informācijas atklāšana par konkrētām grāmatvedības politikām ir īpaši noderīga lietotājiem, kad šīs politikas tiek atlasītas no standartos un interpretācijās atļautajām alternatīvajām politikām. Piemērs ir informācijas atklāšana, vai kopuzņēmuma dalībnieks atzīst savu līdzdalību kopīgi kontrolētajā sabiedrībā, izmantojot konsolidācijas vai pašu kapitāla metodi (skatīt 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos). Daži standarti sevišķi pieprasa atklāt informāciju par konkrētām grāmatvedības politikām, ieskaitot izvēles, kuras ir izdarījusi vadība starp dažādām pieļaujamajām politikām. Piemēram, 16. SGS pieprasa atklāt informāciju par novērtēšanas principiem, kurus lieto pamatlīdzekļu grupām. 23. SGS Aizņēmumu izmaksas pieprasa atklāt informāciju, vai aizņēmumu izmaksas tiek atzītas uzreiz kā izdevumi vai kapitalizētas kā daļa no atbilstošo aktīvu izmaksas.

| 111. | Katrs uzņēmums ņem vērā savas darbības veidu un politikas, kuru atklāšanu finanšu pārskatu lietotāji sagaidītu par šāda veida uzņēmumu. Piemēram, no uzņēmuma, kuram jāmaksā ienākuma nodoklis, tiktu sagaidīts atklāt savas grāmatvedības politikas attiecībā uz ienākuma nodokļiem, ieskaitot tos, kuri piemērojami atliktā nodokļa saistībām un aktīviem. Ja uzņēmums veic nozīmīgu darbību ārvalstīs vai darījumus ārvalstu valūtā, tiktu sagaidīta grāmatvedības politiku atklāšana par ārvalstu valūtas guvumu un zaudējumu atzīšanu. Ja ir notikusi uzņēmējdarbības apvienošana, jāatklāj politikas, kuras pielietotas nemateriālās vērtības un mazākuma līdzdalības novērtēšanai. |
| --- | --- |

111.

Katrs uzņēmums ņem vērā savas darbības veidu un politikas, kuru atklāšanu finanšu pārskatu lietotāji sagaidītu par šāda veida uzņēmumu. Piemēram, no uzņēmuma, kuram jāmaksā ienākuma nodoklis, tiktu sagaidīts atklāt savas grāmatvedības politikas attiecībā uz ienākuma nodokļiem, ieskaitot tos, kuri piemērojami atliktā nodokļa saistībām un aktīviem. Ja uzņēmums veic nozīmīgu darbību ārvalstīs vai darījumus ārvalstu valūtā, tiktu sagaidīta grāmatvedības politiku atklāšana par ārvalstu valūtas guvumu un zaudējumu atzīšanu. Ja ir notikusi uzņēmējdarbības apvienošana, jāatklāj politikas, kuras pielietotas nemateriālās vērtības un mazākuma līdzdalības novērtēšanai.

| 112. | Grāmatvedības politika var būt svarīga uzņēmuma darbības veida dēļ, pat ja pārskata un iepriekšējo periodu summas nav būtiskas. Tāpat ir arī lietderīgi atklāt katru svarīgu grāmatvedības politiku, kuru SFPS nav īpaši pieprasījis, bet tā ir izvēlēta un piemērota saskaņā ar 8. SGS. |
| --- | --- |

112.

Grāmatvedības politika var būt svarīga uzņēmuma darbības veida dēļ, pat ja pārskata un iepriekšējo periodu summas nav būtiskas. Tāpat ir arī lietderīgi atklāt katru svarīgu grāmatvedības politiku, kuru SFPS nav īpaši pieprasījis, bet tā ir izvēlēta un piemērota saskaņā ar 8. SGS.

| 113. | Uzņēmumam kopsavilkumā par nozīmīgām grāmatvedības politikām vai citās piezīmēs jāatklāj informācija, vērtējumi, neskaitot tos, kas ietverti aplēsēs (skatīt 116. punktu), kurus vadība ir izdarījusi uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, kuriem ir bijusi visnozīmīgākā ietekme uz finanšu pārskatos atzītām summām. |
| --- | --- |

113.

Uzņēmumam kopsavilkumā par nozīmīgām grāmatvedības politikām vai citās piezīmēs jāatklāj informācija, vērtējumi, neskaitot tos, kas ietverti aplēsēs (skatīt 116. punktu), kurus vadība ir izdarījusi uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, kuriem ir bijusi visnozīmīgākā ietekme uz finanšu pārskatos atzītām summām.

| 114. | Uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, vadība izdara dažādus vērtējumus, neskaitot tos, kuri ietverti aplēsēs, kas var būtiski ietekmēt finanšu pārskatos atzītās summas. Piemēram, vadība izdara vērtējumus, lai noteiktu:






  (a) | vai finanšu aktīvi ir līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi; |
| --- | --- | --- |

114.

Uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, vadība izdara dažādus vērtējumus, neskaitot tos, kuri ietverti aplēsēs, kas var būtiski ietekmēt finanšu pārskatos atzītās summas. Piemēram, vadība izdara vērtējumus, lai noteiktu:

(a)

vai finanšu aktīvi ir līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi;

| (b) | vai būtībā visi nozīmīgie ar īpašuma tiesībām uz finanšu aktīviem un iznomātiem aktīviem saistītie riski un guvumi ir nodoti uz citiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

(b)

vai būtībā visi nozīmīgie ar īpašuma tiesībām uz finanšu aktīviem un iznomātiem aktīviem saistītie riski un guvumi ir nodoti uz citiem uzņēmumiem;

| (c) | vai būtībā konkrētu preču pārdošana ir klasificējama kā finansējuma ieguves avots un tādējādi ieņēmumi no šādas realizācijas nebūtu atzīstami kā ienākumi,
  un |
| --- | --- |

(c)

vai būtībā konkrētu preču pārdošana ir klasificējama kā finansējuma ieguves avots un tādējādi ieņēmumi no šādas realizācijas nebūtu atzīstami kā ienākumi,

un

| (d) | vai attiecību būtība starp uzņēmumu un īpašam nolūkam dibinātu uzņēmumu, norāda, ka uzņēmums kontrolē īpašam nolūkam dibināto uzņēmumu. |
| --- | --- |

(d)

vai attiecību būtība starp uzņēmumu un īpašam nolūkam dibinātu uzņēmumu, norāda, ka uzņēmums kontrolē īpašam nolūkam dibināto uzņēmumu.

| 115. | Saskaņā ar 113. punktu sniegtā informācija tiek pieprasīta arī citu standartu kontekstā. Piemēram, 27. SGS pieprasa uzņēmumam atklāt iemeslus, kādēļ situācijā, kad vairāk nekā puse no uzņēmuma balsstiesībām vai potenciālām balsstiesībām tieši vai netieši ar meitasuzņēmumu starpniecību pieder uzņēmumam, šī līdzdalības daļa tomēr nenodrošina kontroli. 40. SGS pieprasa atklāt informāciju par kritērijiem, kurus uzņēmums izveidojis, lai atšķirtu ieguldījumu īpašumu no īpašnieka izmantota īpašuma un no īpašuma, kuru tur pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā, ja īpašuma klasifikācija ir sarežģīta. |
| --- | --- |

115.

Saskaņā ar 113. punktu sniegtā informācija tiek pieprasīta arī citu standartu kontekstā. Piemēram, 27. SGS pieprasa uzņēmumam atklāt iemeslus, kādēļ situācijā, kad vairāk nekā puse no uzņēmuma balsstiesībām vai potenciālām balsstiesībām tieši vai netieši ar meitasuzņēmumu starpniecību pieder uzņēmumam, šī līdzdalības daļa tomēr nenodrošina kontroli. 40. SGS pieprasa atklāt informāciju par kritērijiem, kurus uzņēmums izveidojis, lai atšķirtu ieguldījumu īpašumu no īpašnieka izmantota īpašuma un no īpašuma, kuru tur pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā, ja īpašuma klasifikācija ir sarežģīta.

Galvenie aplēses nenoteiktības avoti

| 116. | Piezīmēs uzņēmumam jāatklāj informācija par galvenajiem pieņēmumiem attiecībā uz nākotni un ciu nenoteiktību avotiem, kuri bilances datumā rada nozīmīgu risku nākamajā finanšu gadā izraisīt būtiskas izmaiņas aktīvos un saistībās. Attiecībā uz šiem aktīviem un saistībām, piezīmēs jāatklāj ziņas par:










  (a) | to veidu



  un |
| --- | --- | --- |

116.

Piezīmēs uzņēmumam jāatklāj informācija par galvenajiem pieņēmumiem attiecībā uz nākotni un ciu nenoteiktību avotiem, kuri bilances datumā rada nozīmīgu risku nākamajā finanšu gadā izraisīt būtiskas izmaiņas aktīvos un saistībās. Attiecībā uz šiem aktīviem un saistībām, piezīmēs jāatklāj ziņas par:

(a)

to veidu

| (b) | to uzskaites vērtību bilances datumā. |
| --- | --- |

(b)

to uzskaites vērtību bilances datumā.

| 117. | Dažu aktīvu un saistību uzskaites vērtību noteikšana prasa aplēst nenoteikto nākotnes notikumu ietekmi uz šiem aktīviem un saistībām bilances datumā. Piemēram, ja pēdējā laikā nav noteiktas tirgus cenas, kuras izmanto, lai novērtētu sekojošus aktīvus un saistības, ir nepieciešamas uz nākotni orientētām aplēses, lai novērtētu atgūstamo pamatlīdzekļu klases summu, krājumu tehnoloģisko novecošanos, uzkrājumus attiecībā uz nākotnē pabeidzamas tiesas prāvas iznākumu un darbinieku ilgtermiņa pabalstu saistības, piemēram, pensiju saistības. Šīs aplēses ietver pieņēmumus par tādiem posteņiem kā riska korekciju naudas plūsmām vai izmantotajām diskonta likmēm, nākotnes algas izmaiņām un nākotnes cenu izmaiņām, kas ietekmē citas izmaksas. |
| --- | --- |

117.

Dažu aktīvu un saistību uzskaites vērtību noteikšana prasa aplēst nenoteikto nākotnes notikumu ietekmi uz šiem aktīviem un saistībām bilances datumā. Piemēram, ja pēdējā laikā nav noteiktas tirgus cenas, kuras izmanto, lai novērtētu sekojošus aktīvus un saistības, ir nepieciešamas uz nākotni orientētām aplēses, lai novērtētu atgūstamo pamatlīdzekļu klases summu, krājumu tehnoloģisko novecošanos, uzkrājumus attiecībā uz nākotnē pabeidzamas tiesas prāvas iznākumu un darbinieku ilgtermiņa pabalstu saistības, piemēram, pensiju saistības. Šīs aplēses ietver pieņēmumus par tādiem posteņiem kā riska korekciju naudas plūsmām vai izmantotajām diskonta likmēm, nākotnes algas izmaiņām un nākotnes cenu izmaiņām, kas ietekmē citas izmaksas.

| 118. | Galvenie pieņēmumi un citi galvenie aplēses nenoteiktības avoti, kas atklāti saskaņā ar 116. punktu, attiecas uz aplēsēm, kas pieprasa vadības visgrūtākos, vissubjektīvākos vai sarežģītākos vērtējumus. Tā kā pieaug mainīgo lielumu un pieņēmumu skaits, kas ietekmē iespējamā nākotnes lēmuma nenoteiktību, šie vērtējumi kļūst subjektīvāki un sarežģītāki, un parasti attiecīgi pieaug iespēja sekojošai būtiskai izmaiņai aktīvu un saistību uzskaites vērtībās. |
| --- | --- |

118.

Galvenie pieņēmumi un citi galvenie aplēses nenoteiktības avoti, kas atklāti saskaņā ar 116. punktu, attiecas uz aplēsēm, kas pieprasa vadības visgrūtākos, vissubjektīvākos vai sarežģītākos vērtējumus. Tā kā pieaug mainīgo lielumu un pieņēmumu skaits, kas ietekmē iespējamā nākotnes lēmuma nenoteiktību, šie vērtējumi kļūst subjektīvāki un sarežģītāki, un parasti attiecīgi pieaug iespēja sekojošai būtiskai izmaiņai aktīvu un saistību uzskaites vērtībās.

| 119. | 116. punktā nav pieprasīta informācijas atklāšana par aktīviem un saistībām ar nozīmīgu risku, jo nākamā finanšu gadā to uzskaites vērtība varētu būtiski mainīties, ja bilances datumā tie tiek novērtēti patiesajā vērtībā, kas balstās uz pēdējā laikā noteiktām tirgus cenām (to patiesā vērtība nākamā finanšu gadā var būtiski mainīties, bet šīs izmaiņas neradīsies no pieņēmumiem vai citiem aplēses nenoteiktības avotiem bilances datumā). |
| --- | --- |

119.

116. punktā nav pieprasīta informācijas atklāšana par aktīviem un saistībām ar nozīmīgu risku, jo nākamā finanšu gadā to uzskaites vērtība varētu būtiski mainīties, ja bilances datumā tie tiek novērtēti patiesajā vērtībā, kas balstās uz pēdējā laikā noteiktām tirgus cenām (to patiesā vērtība nākamā finanšu gadā var būtiski mainīties, bet šīs izmaiņas neradīsies no pieņēmumiem vai citiem aplēses nenoteiktības avotiem bilances datumā).

| 120. | Informācijas atklāšana 116. punktā ir sniegta tādā veidā, kas palīdz finanšu pārskatu lietotājiem saprast vērtējumus, kurus vadība izdara par nākotni un par citiem galvenajiem aplēses nenoteiktības avotiem. Sniegtās informācijas veids un apmērs mainās atkarībā no konkrētā pieņēmuma veida un citiem apstākļiem. Informācijas atklāšanas piemēri ir:






  (a) | pieņēmuma veids vai cita aplēses nenoteiktība; |
| --- | --- | --- |

120.

Informācijas atklāšana 116. punktā ir sniegta tādā veidā, kas palīdz finanšu pārskatu lietotājiem saprast vērtējumus, kurus vadība izdara par nākotni un par citiem galvenajiem aplēses nenoteiktības avotiem. Sniegtās informācijas veids un apmērs mainās atkarībā no konkrētā pieņēmuma veida un citiem apstākļiem. Informācijas atklāšanas piemēri ir:

(a)

pieņēmuma veids vai cita aplēses nenoteiktība;

| (b) | metožu, pieņēmumu un aplēšu uzskaites vērtību jutīgums, kas ir to aprēķinu pamatā, tostarp jutīguma iemesli; |
| --- | --- |

(b)

metožu, pieņēmumu un aplēšu uzskaites vērtību jutīgums, kas ir to aprēķinu pamatā, tostarp jutīguma iemesli;

| (c) | iespējamā lēmuma nenoteiktība un pamatoti iespējamo iznākumu diapazons nākamā finanšu gada laikā attiecībā uz ietekmēto aktīvu un saistību uzskaites vērtībām,
  un |
| --- | --- |

(c)

iespējamā lēmuma nenoteiktība un pamatoti iespējamo iznākumu diapazons nākamā finanšu gada laikā attiecībā uz ietekmēto aktīvu un saistību uzskaites vērtībām,

un

| (d) | paskaidrojums izmaiņām, kas izdarītas iepriekšējiem pieņēmumiem attiecībā uz šiem aktīviem un saistībām, ja nenoteiktība paliek neatrisināta. |
| --- | --- |

(d)

paskaidrojums izmaiņām, kas izdarītas iepriekšējiem pieņēmumiem attiecībā uz šiem aktīviem un saistībām, ja nenoteiktība paliek neatrisināta.

| 121. | 116. punktā atklājot informāciju, nav nepieciešams atklāt budžeta informāciju vai prognozes. |
| --- | --- |

121.

116. punktā atklājot informāciju, nav nepieciešams atklāt budžeta informāciju vai prognozes.

| 122. | Ja nav iespējams atklāt aplēses nenoteiktības galvenā pieņēmuma vai cita galvenā avota iespējamo ietekmi bilances datumā, uzņēmums atklāj informāciju, ka ir pamatoti iespējams, pamatojoties uz eksistējošām zināšanām, ka iznākumi nākamā finanšu gada laikā, kas ir atšķirīgi no pieņēmumiem, varētu prasīt būtiskas korekcijas ietekmēto aktīvu un saistību uzskaites vērtībai. Visos gadījumos uzņēmums atklāj informāciju par konkrētā aktīva vai saistības (vai aktīvu un saistību grupas) veidu un uzskaites vērtību, kuru ir ietekmējis pieņēmums. |
| --- | --- |

122.

Ja nav iespējams atklāt aplēses nenoteiktības galvenā pieņēmuma vai cita galvenā avota iespējamo ietekmi bilances datumā, uzņēmums atklāj informāciju, ka ir pamatoti iespējams, pamatojoties uz eksistējošām zināšanām, ka iznākumi nākamā finanšu gada laikā, kas ir atšķirīgi no pieņēmumiem, varētu prasīt būtiskas korekcijas ietekmēto aktīvu un saistību uzskaites vērtībai. Visos gadījumos uzņēmums atklāj informāciju par konkrētā aktīva vai saistības (vai aktīvu un saistību grupas) veidu un uzskaites vērtību, kuru ir ietekmējis pieņēmums.

| 123. | Informācijas atklāšana 113. punktā par konkrētiem vērtējumiem, kurus vadība ir izdarījusi uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, attiecas uz informācijas atklāšanu par galvenajiem aplēses nenoteiktības avotiem 116. punktā. |
| --- | --- |

123.

Informācijas atklāšana 113. punktā par konkrētiem vērtējumiem, kurus vadība ir izdarījusi uzņēmuma grāmatvedības politiku īstenošanas procesā, attiecas uz informācijas atklāšanu par galvenajiem aplēses nenoteiktības avotiem 116. punktā.

| 124. | Informācijas atklāšanu par dažiem no galvenajiem pieņēmumiem, kas savādāk tiktu pieprasīta saskaņā ar 116. punktu, pieprasa citi standarti. Piemēram, 37. SGS konkrētos apstākļos pieprasa informācijas atklāšanu par galvenajiem pieņēmumiem attiecībā uz nākotnes notikumiem, kas ietekmē uzkrājumu grupas. 32. SGS pieprasa informācijas atklāšanu par nozīmīgiem pieņēmumiem, kas izmantoti, lai novērtētu patiesajās vērtībās uzskaitīto finanšu aktīvu un finanšu saistību patiesās vērtības. 16. SGS pieprasa informācijas atklāšanu par nozīmīgiem pieņēmumiem, kas izmantoti, lai novērtētu pamatlīdzekļu pārvērtēto posteņu patiesās vērtības. |
| --- | --- |

124.

Informācijas atklāšanu par dažiem no galvenajiem pieņēmumiem, kas savādāk tiktu pieprasīta saskaņā ar 116. punktu, pieprasa citi standarti. Piemēram, 37. SGS konkrētos apstākļos pieprasa informācijas atklāšanu par galvenajiem pieņēmumiem attiecībā uz nākotnes notikumiem, kas ietekmē uzkrājumu grupas. 32. SGS pieprasa informācijas atklāšanu par nozīmīgiem pieņēmumiem, kas izmantoti, lai novērtētu patiesajās vērtībās uzskaitīto finanšu aktīvu un finanšu saistību patiesās vērtības. 16. SGS pieprasa informācijas atklāšanu par nozīmīgiem pieņēmumiem, kas izmantoti, lai novērtētu pamatlīdzekļu pārvērtēto posteņu patiesās vērtības.

Citas informācijas atklāšana

| 125. | Uzņēmumam piezīmēs jāatklāj informācija par:










  (a) | dividenžu summu, kuru ieteica vai izsludināja pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai, bet neatzīst par peļņas sadali pašu kapitāla turētājiem attiecīgajā periodā, un saistītā summa par akciju,



  un |
| --- | --- | --- |

125.

Uzņēmumam piezīmēs jāatklāj informācija par:

(a)

dividenžu summu, kuru ieteica vai izsludināja pirms finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai, bet neatzīst par peļņas sadali pašu kapitāla turētājiem attiecīgajā periodā, un saistītā summa par akciju,

| (b) | neatzīto kumulatīvo priekšrocību dividenžu summa. |
| --- | --- |

(b)

neatzīto kumulatīvo priekšrocību dividenžu summa.

| 126. | Uzņēmumam jāatklāj šāda informācija, ja tā nav atklāta citur ar finanšu pārskatiem publicētajā informācijā:










  (a) | uzņēmuma atrašanās vieta un juridiskā forma, tā reģistrācijas valsts un juridiskā adrese (vai galvenā uzņēmējdarbības vieta, ja tā atšķiras no juridiskās adreses); |
| --- | --- | --- |

126.

Uzņēmumam jāatklāj šāda informācija, ja tā nav atklāta citur ar finanšu pārskatiem publicētajā informācijā:

(a)

uzņēmuma atrašanās vieta un juridiskā forma, tā reģistrācijas valsts un juridiskā adrese (vai galvenā uzņēmējdarbības vieta, ja tā atšķiras no juridiskās adreses);

| (b) | uzņēmuma darbības veids un tā galvenās darbības apraksts,



  un |
| --- | --- |

(b)

uzņēmuma darbības veids un tā galvenās darbības apraksts,

| (c) | mātesuzņēmuma un koncerna galīgā mātesuzņēmuma nosaukums. |
| --- | --- |

(c)

mātesuzņēmuma un koncerna galīgā mātesuzņēmuma nosaukums.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 127. | Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas 2001. gada 1. janvārī vai agrāk, tam jāatklāj šis fakts. |
| --- | --- |

127.

Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai vēlāk. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas 2001. gada 1. janvārī vai agrāk, tam jāatklāj šis fakts.

1. SGS ATSAUKŠANA (PĀRSKATĪTS 1997. GADĀ)

| 128. | Šis standarts aizstāj 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana, kas pārskatīts 1997. gadā. |
| --- | --- |

128.

Šis standarts aizstāj 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana, kas pārskatīts 1997. gadā.

PIELIKUMS

Grozījumi citos paziņojumos

Šajā pielikumā ietvertie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz ikgadējiem periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu agrākam periodam, šie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz šo agrāko periodu.

| A1. | Starptautiskos finanšu pārskatu standartos, ieskaitot starptautiskos grāmatvedības standartus un interpretācijas, kuri piemērojami ar 2003. gada decembri:






  (a) | atsauces “neto peļņa vai zaudējumi” maina pret atsaucēm “peļņa vai zaudējumi”; |
| --- | --- | --- |

A1.

Starptautiskos finanšu pārskatu standartos, ieskaitot starptautiskos grāmatvedības standartus un interpretācijas, kuri piemērojami ar 2003. gada decembri:

(a)

atsauces “neto peļņa vai zaudējumi” maina pret atsaucēm “peļņa vai zaudējumi”;

| (b) | atsauces “finanšu pārskatu piezīmes” maina uz atsaucēm “piezīmes”,
  un |
| --- | --- |

(b)

atsauces “finanšu pārskatu piezīmes” maina uz atsaucēm “piezīmes”,

un

| (c) | atsauces “pašu kapitāls” maina pret atsaucēm “īpašnieku ieguldītais pašu kapitāls”. |
| --- | --- |

(c)

atsauces “pašu kapitāls” maina pret atsaucēm “īpašnieku ieguldītais pašu kapitāls”.

| A2. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu standartus] |
| --- | --- |

A2.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu standartus]

| A3. | Tiek svītrots 12. SGS Ienākumu nodokļi 69. un 70. punkts. |
| --- | --- |

A3.

Tiek svītrots 12. SGS Ienākumu nodokļi 69. un 70. punkts.

| A4. | 19. SGS Darbinieku pabalsti 23. punkts tiek mainīts šādi:






  23. | Lai gan šis standarts nepieprasa konkrētas informācijas atklāšanu par darbinieku īstermiņa pabalstiem, citi standarti var pieprasīt informācijas atklāšanu. Piemēram, 24. SGS Informācijas atklāšana par saistītām pusēm pieprasa informācijas atklāšanu par galvenajiem vadošajiem darbiniekiem paredzētajiem pabalstiem. 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana pieprasa informācijas atklāšanu par darbinieku pabalstu izmaksām. |
| --- | --- | --- |

A4.

19. SGS Darbinieku pabalsti 23. punkts tiek mainīts šādi:

23.

Lai gan šis standarts nepieprasa konkrētas informācijas atklāšanu par darbinieku īstermiņa pabalstiem, citi standarti var pieprasīt informācijas atklāšanu. Piemēram, 24. SGS Informācijas atklāšana par saistītām pusēm pieprasa informācijas atklāšanu par galvenajiem vadošajiem darbiniekiem paredzētajiem pabalstiem. 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana pieprasa informācijas atklāšanu par darbinieku pabalstu izmaksām.

| A5. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu standartus] |
| --- | --- |

A5.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu standartus]

| A6. | 34. SGS Starpperioda finanšu pārskati tiek mainīts kā aprakstīts zemāk.
  5. punkts tiek mainīts šādi:






  5. | Saskaņā ar 1. SGS finanšu pārskatu pilno komplektu veido šādas sastāvdaļas:






  (a) | bilance; |
| --- | --- | --- | --- |

A6.

34. SGS Starpperioda finanšu pārskati tiek mainīts kā aprakstīts zemāk.

5. punkts tiek mainīts šādi:

5.

Saskaņā ar 1. SGS finanšu pārskatu pilno komplektu veido šādas sastāvdaļas:

(a)

bilance;

| (b) | peļņas vai zaudējumu aprēķins; |
| --- | --- |

(b)

peļņas vai zaudējumu aprēķins;

| (c) | pārskats par pašu kapitāla izmaiņām, kurā norādītas:






  (i) | visas pašu kapitāla izmaiņas vai |
| --- | --- | --- |

(c)

pārskats par pašu kapitāla izmaiņām, kurā norādītas:

(i)

visas pašu kapitāla izmaiņas vai

| (ii) | pašu kapitāla izmaiņas, kuras nerodas no darījumiem ar pašu kapitāla turētājiem, kas darbojas saskaņā ar pašu kapitāla turētāju tiesībām; |
| --- | --- |

(ii)

pašu kapitāla izmaiņas, kuras nerodas no darījumiem ar pašu kapitāla turētājiem, kas darbojas saskaņā ar pašu kapitāla turētāju tiesībām;

| (d) | naudas plūsmas pārskats
  un |
| --- | --- |

(d)

naudas plūsmas pārskats

un

| (e) | piezīmes, kas ietver kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības politikām un citas skaidrojošas piezīmes. |
| --- | --- |

(e)

piezīmes, kas ietver kopsavilkumu par nozīmīgām grāmatvedības politikām un citas skaidrojošas piezīmes.

12. punkts tiek mainīts šādi:

| 12. | 1. SGS sniedz norādījumus par finanšu pārskatu struktūru. 1. SGS piemērošanas vadlīnijas raksturo veidus, kādos var uzrādīt bilanci, peļņas vai zaudējumu aprēķinu un pārskatu par pašu kapitāla izmaiņām. |
| --- | --- |

12.

1. SGS sniedz norādījumus par finanšu pārskatu struktūru. 1. SGS piemērošanas vadlīnijas raksturo veidus, kādos var uzrādīt bilanci, peļņas vai zaudējumu aprēķinu un pārskatu par pašu kapitāla izmaiņām.

13. punkts tiek mainīts šādi:

| 13. | 1. SGS pieprasa pārskatu par pašu kapitāla izmaiņām uzrādīt kā atsevišķu uzņēmuma finanšu pārskatu sastāvdaļu, un atļauj informāciju par izmaiņām pašu kapitālā, kuras rodas no darījumiem ar pašu kapitāla turētājiem, kas darbojas saskaņā ar pašu kapitāla turētāju tiesībām (ieskaitot peļņas sadali pašu kapitāla turētājiem) uzrādīt pārskatā vai piezīmēs. Uzņēmums starpperioda pārskatu par pašu kapitāla izmaiņām sagatavo tādā pašā formā kā pēdējā gada pārskatā. |
| --- | --- |

13.

1. SGS pieprasa pārskatu par pašu kapitāla izmaiņām uzrādīt kā atsevišķu uzņēmuma finanšu pārskatu sastāvdaļu, un atļauj informāciju par izmaiņām pašu kapitālā, kuras rodas no darījumiem ar pašu kapitāla turētājiem, kas darbojas saskaņā ar pašu kapitāla turētāju tiesībām (ieskaitot peļņas sadali pašu kapitāla turētājiem) uzrādīt pārskatā vai piezīmēs. Uzņēmums starpperioda pārskatu par pašu kapitāla izmaiņām sagatavo tādā pašā formā kā pēdējā gada pārskatā.

| A7. | 35. SGS Pārtraucamā darbība 39. un 40.punkts tiek mainīti šādi:






  39. | Informācijas atklāšana, kuru pieprasa 27. – 37. punktā, izņemot guvumu vai zaudējumu summu pirms nodokļiem, kas atzīti saistībā ar aktīvu atsavināšanu vai saistību nokārtošanu, kas attiecināmas uz pārtraucamo darbību saskaņā ar 31. punkta (a) apakšpunktu, var tikt uzrādīta vai nu piezīmēs vai bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām. |
| --- | --- | --- |

A7.

35. SGS Pārtraucamā darbība 39. un 40.punkts tiek mainīti šādi:

39.

Informācijas atklāšana, kuru pieprasa 27. – 37. punktā, izņemot guvumu vai zaudējumu summu pirms nodokļiem, kas atzīti saistībā ar aktīvu atsavināšanu vai saistību nokārtošanu, kas attiecināmas uz pārtraucamo darbību saskaņā ar 31. punkta (a) apakšpunktu, var tikt uzrādīta vai nu piezīmēs vai bilancē, peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai pārskatā par pašu kapitāla izmaiņām.

| 40. | 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana pieprasa, lai peļņas vai zaudējumu aprēķinā tiktu uzrādīti guvumi vai zaudējumi, kas atzīti saistībā ar aktīvu atsavināšanu vai saistību nokārtošanu, kas attiecināmi uz pārtraucamām darbībām. Informāciju, kas atklājama saskaņā ar 27. punkta (f) un (g) apakšpunktu, ieteicams sniegt attiecīgi peļņas vai zaudējumu aprēķinā un naudas plūsmas pārskatā. |
| --- | --- |

40.

1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana pieprasa, lai peļņas vai zaudējumu aprēķinā tiktu uzrādīti guvumi vai zaudējumi, kas atzīti saistībā ar aktīvu atsavināšanu vai saistību nokārtošanu, kas attiecināmi uz pārtraucamām darbībām. Informāciju, kas atklājama saskaņā ar 27. punkta (f) un (g) apakšpunktu, ieteicams sniegt attiecīgi peļņas vai zaudējumu aprēķinā un naudas plūsmas pārskatā.

| A8. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu standartus] |
| --- | --- |

A8.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu standartus]

| A9. | 41. SGS Lauksaimniecība tiek mainīts kā aprakstīts zemāk.
  39. punkts tiek svītrots.
  53. punkts tiek mainīts šādi:






  53. | Lauksaimnieciskā darbība bieži ir pakļauta klimata, slimību un citiem dabiskiem riskiem. Ja īstenojas notikums, kas veido būtisku ienākumu vai izdevumu posteni, šī posteņa veids un summa jāatklāj saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana. Šāda notikuma piemēri ir bīstamas slimības uzliesmojums, plūdi, liels sausums vai sals, un insektu kaitējums. |
| --- | --- | --- |

A9.

41. SGS Lauksaimniecība tiek mainīts kā aprakstīts zemāk.

39. punkts tiek svītrots.

53. punkts tiek mainīts šādi:

53.

Lauksaimnieciskā darbība bieži ir pakļauta klimata, slimību un citiem dabiskiem riskiem. Ja īstenojas notikums, kas veido būtisku ienākumu vai izdevumu posteni, šī posteņa veids un summa jāatklāj saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana. Šāda notikuma piemēri ir bīstamas slimības uzliesmojums, plūdi, liels sausums vai sals, un insektu kaitējums.

| A10. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu standartus] |
| --- | --- |

A10.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu standartus]

| A11. | PIK - 32 Nemateriālie aktīvi – tīmekļa vietnes izmaksas, 5. punkts tiek mainīts šādi:






  5. | Šī interpretācija neattiecas uz izdevumiem par tīmekļa vietnes tehniskā nodrošinājuma iegādi, izstrādi un darbību (piem., tīmekļa serveri, posmu serveri, ražošanas serveri un interneta savienojumi). Šos izdevumus uzskaita saskaņā ar 16. SGS. Turklāt, ja uzņēmumam rodas izdevumi par interneta pakalpojumu sniedzēju, kas apkalpo uzņēmuma tīmekļa vietni, izdevumus atzīst par izdevumiem saskaņā ar 1. SGS 78. punktu un pamatnostādnēm, kad pakalpojumi tiek saņemti. |
| --- | --- | --- |

A11.

PIK - 32 Nemateriālie aktīvi – tīmekļa vietnes izmaksas, 5. punkts tiek mainīts šādi:

5.

Šī interpretācija neattiecas uz izdevumiem par tīmekļa vietnes tehniskā nodrošinājuma iegādi, izstrādi un darbību (piem., tīmekļa serveri, posmu serveri, ražošanas serveri un interneta savienojumi). Šos izdevumus uzskaita saskaņā ar 16. SGS. Turklāt, ja uzņēmumam rodas izdevumi par interneta pakalpojumu sniedzēju, kas apkalpo uzņēmuma tīmekļa vietni, izdevumus atzīst par izdevumiem saskaņā ar 1. SGS 78. punktu un pamatnostādnēm, kad pakalpojumi tiek saņemti.

2. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Krājumi

SATURS

Mērķis

Darbības joma

Definīcijas

Krājumu novērtēšana

Krājumu izmaksas

Iegādes izmaksas

Pārveidošanas izmaksas

Citas izmaksas

Pakalpojumu sniedzēja krājumu izmaksas

Lauksaimniecības produkta izmaksas, kas ievākts no bioloģiskajiem aktīviem

Izmaksu novērtēšanas metodes

Izmaksu formulas

Neto pārdošanas vērtība

Izdevumu atzīšana

Informācijas atklāšana

Spēkā stāšanās datums

Citu paziņojumu atsaukšana

Šis Standarts aizstāj 2. SGS (pārstrādāts 1993. gadā) Krājumi un to jāpiemēro ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005.gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana.

MĒRĶIS

| 1. | Šā Standarta mērķis ir noteikt grāmatvedības metodi krājumiem. Galvenais jautājums krājumu uzskaitē ir izmaksu summa, kas jāatzīst par aktīvu un jāpārnes uz nākamajiem periodiem līdz attiecīgo ieņēmumu atzīšanai. Šajā Standartā sniegti norādījumi par izmaksu noteikšanu un to turpmāko atzīšanu par izdevumiem, tostarp par vērtības daļēju norakstījumu līdz neto pārdošanas vērtībai. Tajā sniegti arī norādījumi par izmaksu formulām, kuras lieto izmaksu attiecināšanai uz krājumiem. |
| --- | --- |

1.

Šā Standarta mērķis ir noteikt grāmatvedības metodi krājumiem. Galvenais jautājums krājumu uzskaitē ir izmaksu summa, kas jāatzīst par aktīvu un jāpārnes uz nākamajiem periodiem līdz attiecīgo ieņēmumu atzīšanai. Šajā Standartā sniegti norādījumi par izmaksu noteikšanu un to turpmāko atzīšanu par izdevumiem, tostarp par vērtības daļēju norakstījumu līdz neto pārdošanas vērtībai. Tajā sniegti arī norādījumi par izmaksu formulām, kuras lieto izmaksu attiecināšanai uz krājumiem.

DARBĪBAS JOMA

| 2. | Šis Standarts ir piemērojams visiem krājumiem, izņemot:










  a) | nepabeigtie pasūtījumi saskaņā ar būvlīgumiem, tostarp tieši saistīti pakalpojumu līgumi (sk. 11. SGS Būvlīgumi); |
| --- | --- | --- |

2.

Šis Standarts ir piemērojams visiem krājumiem, izņemot:

a)

nepabeigtie pasūtījumi saskaņā ar būvlīgumiem, tostarp tieši saistīti pakalpojumu līgumi (sk. 11. SGS Būvlīgumi);

| b) | finanšu instrumenti; |
| --- | --- |

b)

finanšu instrumenti;

| c) | bioloģiskie aktīvi saistībā ar darbību lauksaimniecībā un lauksaimniecības produktiem ražas novākšanas brīdī (sk. 41. SGS Lauksaimniecība). |
| --- | --- |

c)

bioloģiskie aktīvi saistībā ar darbību lauksaimniecībā un lauksaimniecības produktiem ražas novākšanas brīdī (sk. 41. SGS Lauksaimniecība).

| 3. | Šis Standarts neattiecas uz sekojošu krājumu novērtēšanu:










  a) | lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu ražotāju krājumi, lauksaimniecības produkti pēc ražas novākšanas un minerāli un minerālu produkti, ja tos novērtē neto pārdošanas vērtībā saskaņā ar attiecīgajās nozarēs iedibinātu praksi, ja šādi krājumi tiek novērtēti neto pārdošanas vērtībā, šīs vērtības izmaiņas ir vērojamas attiecīgā perioda peļņā vai zaudējumos; |
| --- | --- | --- |

3.

Šis Standarts neattiecas uz sekojošu krājumu novērtēšanu:

a)

lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu ražotāju krājumi, lauksaimniecības produkti pēc ražas novākšanas un minerāli un minerālu produkti, ja tos novērtē neto pārdošanas vērtībā saskaņā ar attiecīgajās nozarēs iedibinātu praksi, ja šādi krājumi tiek novērtēti neto pārdošanas vērtībā, šīs vērtības izmaiņas ir vērojamas attiecīgā perioda peļņā vai zaudējumos;

| b) | preču brokeri-tirgotāju krājumi, kas tiek novērtēti pēc patiesās vērtības, atņemot pārdošanas izmaksas. Ja šādi krājumi tiek vērtēti pēc patiesās vērtības, atņemot pārdošanas izmaksas, izmaiņas patiesā vērtībā, atņemot pārdošanas izmaksas, ir uzrādāmas attiecīgā perioda peļņā vai zaudējumos. |
| --- | --- |

b)

preču brokeri-tirgotāju krājumi, kas tiek novērtēti pēc patiesās vērtības, atņemot pārdošanas izmaksas. Ja šādi krājumi tiek vērtēti pēc patiesās vērtības, atņemot pārdošanas izmaksas, izmaiņas patiesā vērtībā, atņemot pārdošanas izmaksas, ir uzrādāmas attiecīgā perioda peļņā vai zaudējumos.

| 4. | Krājumus, kas minēti 3. punkta a) apakšpunktā, novērtē neto pārdošanas vērtībā noteiktos ražošanas posmos. Tas notiek, piemēram, kad novākti kultūraugi vai iegūti minerāli un to pārdošanu nodrošina saskaņā ar nestandartizētu nākotnes līgumu vai valsts garantiju, vai, ja tirgus ir aktīvs un risks, ka to neizdosies pārdot, ir neliels. Šie krājumi neietilpst šā Standarta darbības jomā. |
| --- | --- |

4.

Krājumus, kas minēti 3. punkta a) apakšpunktā, novērtē neto pārdošanas vērtībā noteiktos ražošanas posmos. Tas notiek, piemēram, kad novākti kultūraugi vai iegūti minerāli un to pārdošanu nodrošina saskaņā ar nestandartizētu nākotnes līgumu vai valsts garantiju, vai, ja tirgus ir aktīvs un risks, ka to neizdosies pārdot, ir neliels. Šie krājumi neietilpst šā Standarta darbības jomā.

| 5. | Brokeri-tirgotāji ir tie, kuri pērk vai pārdod preci citiem vai neatkarīgi no citiem. Krājumi, kuri minēti 3. punkta b) apakšpunktā, principā tiek iegūti ar mērķi pārdot tos tuvākajā nākotnē un gūt peļņu no cenas svārstībām vai brokera-tirgotāja peļņas. Ja šie krājumi tiek vērtēti pēc patiesās vērtības, atņemot pārdošanas izmaksas, tie tiek izslēgti no šā Standarta darbības jomas. |
| --- | --- |

5.

Brokeri-tirgotāji ir tie, kuri pērk vai pārdod preci citiem vai neatkarīgi no citiem. Krājumi, kuri minēti 3. punkta b) apakšpunktā, principā tiek iegūti ar mērķi pārdot tos tuvākajā nākotnē un gūt peļņu no cenas svārstībām vai brokera-tirgotāja peļņas. Ja šie krājumi tiek vērtēti pēc patiesās vērtības, atņemot pārdošanas izmaksas, tie tiek izslēgti no šā Standarta darbības jomas.

DEFINĪCIJAS

| 6. | Šajā Standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:



  Krājumi ir aktīvi:









  a) | pārdošanai parastā uzņēmējdarbības gaitā; |
| --- | --- | --- |

6.

Šajā Standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:

a)

pārdošanai parastā uzņēmējdarbības gaitā;

| b) | atrodas ražošanas procesā, lai pēc tam tos pārdotu; |
| --- | --- |

b)

atrodas ražošanas procesā, lai pēc tam tos pārdotu;

| c) | materiālu vai izejvielu veidā, kas tiks patērēti ražošanas procesā vai pakalpojumu sniegšanā. |
| --- | --- |

c)

materiālu vai izejvielu veidā, kas tiks patērēti ražošanas procesā vai pakalpojumu sniegšanā.

| 7. | Neto pārdošanas vērtība attiecas uz neto summu, ko uzņēmums plāno saņemt pārdodot krājumus parastā uzņēmējdarbības gaitā. Patiesā vērtība parāda summu, par kuru tie paši krājumi var tikt apmainīti starp zinošiem un ieinteresētiem pircējiem un pārdevējiem tirgū. Pirmā ir ar uzņēmumu saistītā vērtība, otrā tāda nav. Neto pārdošanas vērtība par krājumiem var nebūt vienāda ar patieso vērtību, atņemot pārdošanas izmaksas. |
| --- | --- |

7.

Neto pārdošanas vērtība attiecas uz neto summu, ko uzņēmums plāno saņemt pārdodot krājumus parastā uzņēmējdarbības gaitā. Patiesā vērtība parāda summu, par kuru tie paši krājumi var tikt apmainīti starp zinošiem un ieinteresētiem pircējiem un pārdevējiem tirgū. Pirmā ir ar uzņēmumu saistītā vērtība, otrā tāda nav. Neto pārdošanas vērtība par krājumiem var nebūt vienāda ar patieso vērtību, atņemot pārdošanas izmaksas.

| 8. | Krājumi ir preces, kas iepirktas un tiek turētas tālākpārdošanai, ieskaitot, piemēram, preces, kuras mazumtirgotājs iepircis un kuras tiek turētas tālākpārdošanai, vai zeme un cits īpašums, kurš tiek turēts tālākpārdošanai. Krājumi ir arī uzņēmuma saražotie gatavie ražojumi vai nepabeigtie ražojumi, kā arī materiāli un izejvielas, kas paredzētas izlietošanai ražošanas procesā. Pakalpojumu sniedzēja gadījumā krājumos ietilpst pakalpojuma izmaksas, kā aprakstīts 19. punktā, par kurām uzņēmums vēl nav atzinis attiecīgos ieņēmumus (sk. 18. SGS Ieņēmumi). |
| --- | --- |

8.

Krājumi ir preces, kas iepirktas un tiek turētas tālākpārdošanai, ieskaitot, piemēram, preces, kuras mazumtirgotājs iepircis un kuras tiek turētas tālākpārdošanai, vai zeme un cits īpašums, kurš tiek turēts tālākpārdošanai. Krājumi ir arī uzņēmuma saražotie gatavie ražojumi vai nepabeigtie ražojumi, kā arī materiāli un izejvielas, kas paredzētas izlietošanai ražošanas procesā. Pakalpojumu sniedzēja gadījumā krājumos ietilpst pakalpojuma izmaksas, kā aprakstīts 19. punktā, par kurām uzņēmums vēl nav atzinis attiecīgos ieņēmumus (sk. 18. SGS Ieņēmumi).

KRĀJUMU NOVĒRTĒŠANA

| 9. | Krājumi jānovērtē izmaksu vērtībā vai neto pārdošanas vērtībā atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir zemāks. |
| --- | --- |

9.

Krājumi jānovērtē izmaksu vērtībā vai neto pārdošanas vērtībā atkarībā no tā, kurš no šiem rādītājiem ir zemāks.

Krājumu izmaksas

| 10. | Krājumu izmaksās jāiekļauj visas iegādes, pārveidošanas un citas izmaksas, kas radušās, nogādājot krājumus to pašreizējā atrašanās vietā un stāvoklī. |
| --- | --- |

10.

Krājumu izmaksās jāiekļauj visas iegādes, pārveidošanas un citas izmaksas, kas radušās, nogādājot krājumus to pašreizējā atrašanās vietā un stāvoklī.

Iegādes izmaksas

| 11. | Krājumu iegādes izmaksās ietilpst pirkšanas cena, ievedmuitas nodokļi un citi nodokļi (izņemot tos, kurus uzņēmums var vēlāk atgūt no nodokļu administrācijām), transporta, pārkraušanas un citas izmaksas, kas ir tieši attiecināmas uz gatavo ražojumu, materiālu un pakalpojumu iegādi. Nosakot iegādes izmaksas, atskaita tirdzniecības atlaides, rabatus un citus līdzīgus posteņus. |
| --- | --- |

11.

Krājumu iegādes izmaksās ietilpst pirkšanas cena, ievedmuitas nodokļi un citi nodokļi (izņemot tos, kurus uzņēmums var vēlāk atgūt no nodokļu administrācijām), transporta, pārkraušanas un citas izmaksas, kas ir tieši attiecināmas uz gatavo ražojumu, materiālu un pakalpojumu iegādi. Nosakot iegādes izmaksas, atskaita tirdzniecības atlaides, rabatus un citus līdzīgus posteņus.

Pārveidošanas izmaksas

| 12. | Krājumu pārveidošanas izmaksas ir izmaksas, kas tieši saistītas ar ražošanas vienībām, piemēram, tiešās darbaspēka izmaksas. Tās ietver arī ražošanas nemainīgo un mainīgo pieskaitāmo izmaksu sistemātisku sadalījumu, kuras rodas, pārveidojot materiālus gatavos ražojumos. Ražošanas nemainīgās pieskaitāmās izmaksas ir tās netiešās ražošanas izmaksas, kas saglabājas samērā nemainīgas neatkarīgi no ražošanas apjoma, piemēram, rūpnīcas ēku un iekārtu nolietojums un uzturēšana, kā arī rūpnīcas vadības un administrācijas izmaksas. Ražošanas mainīgās pieskaitāmās izmaksas ir tās netiešās ražošanas izmaksas, kuras mainās tieši vai gandrīz tieši līdz ar ražošanas apjomu, piemēram, netiešās materiālu izmaksas un netiešās darbaspēka izmaksas. |
| --- | --- |

12.

Krājumu pārveidošanas izmaksas ir izmaksas, kas tieši saistītas ar ražošanas vienībām, piemēram, tiešās darbaspēka izmaksas. Tās ietver arī ražošanas nemainīgo un mainīgo pieskaitāmo izmaksu sistemātisku sadalījumu, kuras rodas, pārveidojot materiālus gatavos ražojumos. Ražošanas nemainīgās pieskaitāmās izmaksas ir tās netiešās ražošanas izmaksas, kas saglabājas samērā nemainīgas neatkarīgi no ražošanas apjoma, piemēram, rūpnīcas ēku un iekārtu nolietojums un uzturēšana, kā arī rūpnīcas vadības un administrācijas izmaksas. Ražošanas mainīgās pieskaitāmās izmaksas ir tās netiešās ražošanas izmaksas, kuras mainās tieši vai gandrīz tieši līdz ar ražošanas apjomu, piemēram, netiešās materiālu izmaksas un netiešās darbaspēka izmaksas.

| 13. | Ražošanas nemainīgo pieskaitāmo izmaksu attiecināšana uz pārveidošanas izmaksām pamatojas uz ražošanas iekārtu normālu jaudu. Normāla jauda ir ražošanas apjoms, kādu paredzēts sasniegt vidēji vairāku periodu vai sezonu laikā normālos apstākļos, ņemot vērā jaudas zudumu plānoto uzturēšanas pasākumu rezultātā. Var lietot faktisko ražošanas apjomu, ja tas aptuveni atbilst normālai jaudai. Nemainīgo pieskaitāmo izmaksu summa, ko attiecina uz katru ražošanas vienību, nepalielinās ražošanas apjoma samazināšanās vai dīkstāves rezultātā. Neattiecinātās pieskaitāmās izmaksas atzīst par izdevumiem periodā, kurā tās rodas. Periodos, kad ražošanas apjoms ir neparasti liels, nemainīgo pieskaitāmo izmaksu summu, ko attiecina uz katru ražošanas vienību, samazina, lai krājumu novērtējums nepārsniegtu izmaksas. Ražošanas mainīgās pieskaitāmās izmaksas attiecina uz katru ražošanas vienību, pamatojoties uz ražošanas iekārtu faktisko lietošanu. |
| --- | --- |

13.

Ražošanas nemainīgo pieskaitāmo izmaksu attiecināšana uz pārveidošanas izmaksām pamatojas uz ražošanas iekārtu normālu jaudu. Normāla jauda ir ražošanas apjoms, kādu paredzēts sasniegt vidēji vairāku periodu vai sezonu laikā normālos apstākļos, ņemot vērā jaudas zudumu plānoto uzturēšanas pasākumu rezultātā. Var lietot faktisko ražošanas apjomu, ja tas aptuveni atbilst normālai jaudai. Nemainīgo pieskaitāmo izmaksu summa, ko attiecina uz katru ražošanas vienību, nepalielinās ražošanas apjoma samazināšanās vai dīkstāves rezultātā. Neattiecinātās pieskaitāmās izmaksas atzīst par izdevumiem periodā, kurā tās rodas. Periodos, kad ražošanas apjoms ir neparasti liels, nemainīgo pieskaitāmo izmaksu summu, ko attiecina uz katru ražošanas vienību, samazina, lai krājumu novērtējums nepārsniegtu izmaksas. Ražošanas mainīgās pieskaitāmās izmaksas attiecina uz katru ražošanas vienību, pamatojoties uz ražošanas iekārtu faktisko lietošanu.

| 14. | Ražošanas procesa rezultātā vienlaicīgi var saražot vairāk nekā vienu produktu. Tas ir gadījumā, kad, piemēram, tiek ražoti salikti produkti vai pamatprodukts un blakusprodukts. Ja katra produkta pārveidošanas izmaksas nav atsevišķi identificējamas, tās racionāli un konsekventi sadala starp produktiem. Sadalījums var pamatoties, piemēram, uz katra produkta nosacīto pārdošanas vērtību ražošanas procesa posmā, kad produkti kļūst atsevišķi identificējami, vai ražošanas pabeigšanas posmā. Lielākā daļa blakusproduktu pēc sava rakstura ir nebūtiski. Tādos gadījumos tos bieži novērtē neto pārdošanas vērtībā un šo vērtību atskaita no pamatprodukta izmaksām. Tā rezultātā pamatprodukta uzskaites vērtība būtiski neatšķiras no tā izmaksām. |
| --- | --- |

14.

Ražošanas procesa rezultātā vienlaicīgi var saražot vairāk nekā vienu produktu. Tas ir gadījumā, kad, piemēram, tiek ražoti salikti produkti vai pamatprodukts un blakusprodukts. Ja katra produkta pārveidošanas izmaksas nav atsevišķi identificējamas, tās racionāli un konsekventi sadala starp produktiem. Sadalījums var pamatoties, piemēram, uz katra produkta nosacīto pārdošanas vērtību ražošanas procesa posmā, kad produkti kļūst atsevišķi identificējami, vai ražošanas pabeigšanas posmā. Lielākā daļa blakusproduktu pēc sava rakstura ir nebūtiski. Tādos gadījumos tos bieži novērtē neto pārdošanas vērtībā un šo vērtību atskaita no pamatprodukta izmaksām. Tā rezultātā pamatprodukta uzskaites vērtība būtiski neatšķiras no tā izmaksām.

Citas izmaksas

| 15. | Citas izmaksas iekļauj krājumu izmaksās tikai tad, ja tās rodas, nogādājot krājumus to pašreizējā atrašanās vietā un stāvoklī. Piemēram, var būt lietderīgi krājumu izmaksās iekļaut ar ražošanu nesaistītas pieskaitāmās izmaksas vai izmaksas, kas radušās, projektējot produktus konkrētiem klientiem. |
| --- | --- |

15.

Citas izmaksas iekļauj krājumu izmaksās tikai tad, ja tās rodas, nogādājot krājumus to pašreizējā atrašanās vietā un stāvoklī. Piemēram, var būt lietderīgi krājumu izmaksās iekļaut ar ražošanu nesaistītas pieskaitāmās izmaksas vai izmaksas, kas radušās, projektējot produktus konkrētiem klientiem.

| 16. | Izmaksas, kuras neiekļauj krājumu izmaksās un atzīst par izdevumiem periodā, kurā tās rodas, ir, piemēram, šādas:






  a) | pārmērīgas iztērēto materiālu, darbaspēka vai citu ražošanas izmaksu summas; |
| --- | --- | --- |

16.

Izmaksas, kuras neiekļauj krājumu izmaksās un atzīst par izdevumiem periodā, kurā tās rodas, ir, piemēram, šādas:

a)

pārmērīgas iztērēto materiālu, darbaspēka vai citu ražošanas izmaksu summas;

| b) | uzglabāšanas izmaksas, ja vien šīs izmaksas nav vajadzīgas ražošanas procesā pirms nākamā ražošanas posma; |
| --- | --- |

b)

uzglabāšanas izmaksas, ja vien šīs izmaksas nav vajadzīgas ražošanas procesā pirms nākamā ražošanas posma;

| c) | pieskaitāmās administratīvās izmaksas, kuras nav saistītas ar krājumu nogādāšanu to pašreizējā atrašanās vietā un stāvoklī; |
| --- | --- |

c)

pieskaitāmās administratīvās izmaksas, kuras nav saistītas ar krājumu nogādāšanu to pašreizējā atrašanās vietā un stāvoklī;

| d) | pārdošanas izmaksas. |
| --- | --- |

d)

pārdošanas izmaksas.

| 17. | 23. SGS Aizņēmumu izmaksas definē noteiktus apstākļus, kad aizņēmumu izmaksas ir iekļautas krājumu izmaksās. |
| --- | --- |

17.

23. SGS Aizņēmumu izmaksas definē noteiktus apstākļus, kad aizņēmumu izmaksas ir iekļautas krājumu izmaksās.

| 18. | Uzņēmums var pirkt krājumus saskaņā ar atliktas vienošanās noteikumiem. Kad vienošanās ietver spēkā esošu finansēšanas daļu, tad šī daļa, piemēram, starpība starp iepirkuma cenu saskaņā ar parastiem kredīta nosacījumiem un samaksāto daudzumu, tiek uztverta kā procentu izdevumi finanšu periodā. |
| --- | --- |

18.

Uzņēmums var pirkt krājumus saskaņā ar atliktas vienošanās noteikumiem. Kad vienošanās ietver spēkā esošu finansēšanas daļu, tad šī daļa, piemēram, starpība starp iepirkuma cenu saskaņā ar parastiem kredīta nosacījumiem un samaksāto daudzumu, tiek uztverta kā procentu izdevumi finanšu periodā.

Pakalpojumu sniedzēja krājumu izmaksas

| 19. | Ja pakalpojumu sniedzējiem ir krājumi, viņi tos vērtē pēc to izmaksu vērtības. Galvenokārt šīs izmaksas veido darbs un citas personāla izmaksas, kas tiešā veidā saistītas ar pakalpojuma sniegšanu, ieskaitot vadītāju personālu, un attiecināmie pieskaitāmie izdevumi. Darbaspēka un citas izmaksas, kas saistītas ar pārdošanas un vispārīgo administratīvo personālu, neiekļauj krājumu vērtībā, bet atzīst par izdevumiem periodā, kurā tās rodas. Krājumu izmaksas pakalpojuma sniedzējam neietver peļņu vai neattiecināmus izdevumus, kas bieži tiek ieskaitīti pakalpojuma sniedzēju prasītajā cenā. |
| --- | --- |

19.

Ja pakalpojumu sniedzējiem ir krājumi, viņi tos vērtē pēc to izmaksu vērtības. Galvenokārt šīs izmaksas veido darbs un citas personāla izmaksas, kas tiešā veidā saistītas ar pakalpojuma sniegšanu, ieskaitot vadītāju personālu, un attiecināmie pieskaitāmie izdevumi. Darbaspēka un citas izmaksas, kas saistītas ar pārdošanas un vispārīgo administratīvo personālu, neiekļauj krājumu vērtībā, bet atzīst par izdevumiem periodā, kurā tās rodas. Krājumu izmaksas pakalpojuma sniedzējam neietver peļņu vai neattiecināmus izdevumus, kas bieži tiek ieskaitīti pakalpojuma sniedzēju prasītajā cenā.

Lauksaimniecības produkta izmaksas, kas ievākts no bioloģiskajiem aktīviem

| 20. | Saskaņā ar 41. SGS Lauksaimniecība, krājumus, kurus veido lauksaimniecības produkti, ko uzņēmums ievācis no bioloģiskajiem aktīviem, sākotnējās atzīšanas brīdī novērtē to patiesajā vērtībā, no kuras atskaitītas aplēstās pārdošanas izmaksas ražas novākšanas brīdī. Tās ir krājumu izmaksas šā Standarta piemērošanas datumā. |
| --- | --- |

20.

Saskaņā ar 41. SGS Lauksaimniecība, krājumus, kurus veido lauksaimniecības produkti, ko uzņēmums ievācis no bioloģiskajiem aktīviem, sākotnējās atzīšanas brīdī novērtē to patiesajā vērtībā, no kuras atskaitītas aplēstās pārdošanas izmaksas ražas novākšanas brīdī. Tās ir krājumu izmaksas šā Standarta piemērošanas datumā.

Izmaksu novērtēšanas metodes

| 21. | Krājumu izmaksu novērtēšanas metodes, piemēram, standarta izmaksu metodi vai mazumtirdzniecības metodi, var lietot ērtības labad, ja rezultāti aptuveni atbilst izmaksām. Standarta izmaksas pamatojas uz materiālu un izejvielu, darbaspēka, efektivitātes un jaudas izmantošanas normālu līmeni. Tās regulāri pārskata un nepieciešamības gadījumā maina, ņemot vērā pašreizējos apstākļus. |
| --- | --- |

21.

Krājumu izmaksu novērtēšanas metodes, piemēram, standarta izmaksu metodi vai mazumtirdzniecības metodi, var lietot ērtības labad, ja rezultāti aptuveni atbilst izmaksām. Standarta izmaksas pamatojas uz materiālu un izejvielu, darbaspēka, efektivitātes un jaudas izmantošanas normālu līmeni. Tās regulāri pārskata un nepieciešamības gadījumā maina, ņemot vērā pašreizējos apstākļus.

| 22. | Mazumtirdzniecības metodi bieži lieto mazumtirdzniecības nozarē, lai novērtētu krājumus, kurus veido liels skaits strauji mainīgu posteņu, kuriem ir līdzīga peļņa, un attiecībā uz kuriem nevar lietot citas izmaksu noteikšanas metodes. Krājumu izmaksas nosaka, samazinot krājumu pārdošanas vērtību par attiecīgu bruto peļņas procentu. Nosakot šo procentu, ņem vērā krājumus, kuru cena ir noteikta zemāka par to sākotnējo pārdošanas cenu. Bieži katrai mazumtirdzniecības nodaļai lieto vidējo procentu. |
| --- | --- |

22.

Mazumtirdzniecības metodi bieži lieto mazumtirdzniecības nozarē, lai novērtētu krājumus, kurus veido liels skaits strauji mainīgu posteņu, kuriem ir līdzīga peļņa, un attiecībā uz kuriem nevar lietot citas izmaksu noteikšanas metodes. Krājumu izmaksas nosaka, samazinot krājumu pārdošanas vērtību par attiecīgu bruto peļņas procentu. Nosakot šo procentu, ņem vērā krājumus, kuru cena ir noteikta zemāka par to sākotnējo pārdošanas cenu. Bieži katrai mazumtirdzniecības nodaļai lieto vidējo procentu.

Izmaksu formulas

| 23. | Izmaksas tādām krājumu vienībām, kuras parasti nevar savstarpēji aizstāt, kā arī precēm vai pakalpojumiem, kurus saražo un novirza konkrētiem projektiem, jānosaka, konkrēti identificējot to atsevišķās izmaksas. |
| --- | --- |

23.

Izmaksas tādām krājumu vienībām, kuras parasti nevar savstarpēji aizstāt, kā arī precēm vai pakalpojumiem, kurus saražo un novirza konkrētiem projektiem, jānosaka, konkrēti identificējot to atsevišķās izmaksas.

| 24. | Izmaksu konkrēta identifikācija nozīmē, ka konkrētas izmaksas attiecina uz noteiktām krājumu vienībām. Šī metode ir lietderīga vienībām, kuras novirza konkrētam projektam, neatkarīgi no tā, vai tās ir nopirktas vai saražotas. Tomēr izmaksu konkrēta identifikācija nav lietderīga, ja ir daudz tādu krājumu vienību, kuras parasti var savstarpēji aizstāt. Tādos gadījumos varētu lietot metodi, kas paredz to vienību atlasi, kuras saglabāsies krājumos pārskata perioda beigās, un tādējādi aplēstu krājumu izmaksu ietekmi uz pārskata perioda peļņu vai zaudējumiem. |
| --- | --- |

24.

Izmaksu konkrēta identifikācija nozīmē, ka konkrētas izmaksas attiecina uz noteiktām krājumu vienībām. Šī metode ir lietderīga vienībām, kuras novirza konkrētam projektam, neatkarīgi no tā, vai tās ir nopirktas vai saražotas. Tomēr izmaksu konkrēta identifikācija nav lietderīga, ja ir daudz tādu krājumu vienību, kuras parasti var savstarpēji aizstāt. Tādos gadījumos varētu lietot metodi, kas paredz to vienību atlasi, kuras saglabāsies krājumos pārskata perioda beigās, un tādējādi aplēstu krājumu izmaksu ietekmi uz pārskata perioda peļņu vai zaudējumiem.

| 25. | Krājumu izmaksas, izņemot 23. punktā minētos krājumus, tiks uzskaitītas, lietojot "pirmais iekšā – pirmais ārā" (FIFO) vai vidējo svērto izmaksu formulu. Uzņēmumam jālieto viena un tā pati izmaksu formula visiem līdzīga veida un lietojuma krājumiem uzņēmumā. Cita veida krājumiem vai krājumiem, kas izmantojami citādi, var būt nepieciešamas citas izmaksu formulas. |
| --- | --- |

25.

Krājumu izmaksas, izņemot 23. punktā minētos krājumus, tiks uzskaitītas, lietojot "pirmais iekšā – pirmais ārā" (FIFO) vai vidējo svērto izmaksu formulu. Uzņēmumam jālieto viena un tā pati izmaksu formula visiem līdzīga veida un lietojuma krājumiem uzņēmumā. Cita veida krājumiem vai krājumiem, kas izmantojami citādi, var būt nepieciešamas citas izmaksu formulas.

| 26. | Piemēram, krājumus, kurus izmanto vienā uzņēmējdarbības apakšvienībā, uzņēmumam var būt nepieciešams izmantot atšķirīgi no ierastā krājumu veida, kurus izmanto citā uzņēmējdarbības apakšvienībā. Tomēr krājumu ģeogrāfiskās atrašanās vietas (vai attiecīgo nodokļa noteikumu) atšķirība pati par sevi nav pietiekama, lai attaisnotu dažādu izmaksu formulu lietošanu. |
| --- | --- |

26.

Piemēram, krājumus, kurus izmanto vienā uzņēmējdarbības apakšvienībā, uzņēmumam var būt nepieciešams izmantot atšķirīgi no ierastā krājumu veida, kurus izmanto citā uzņēmējdarbības apakšvienībā. Tomēr krājumu ģeogrāfiskās atrašanās vietas (vai attiecīgo nodokļa noteikumu) atšķirība pati par sevi nav pietiekama, lai attaisnotu dažādu izmaksu formulu lietošanu.

| 27. | FIFO formula pamatojas uz pieņēmumu, ka tās krājumu vienības, kuras iepirktas vai saražotas pirmās, pārdod pirmās, un rezultātā vienības, kas paliek krājumos perioda beigās, ir tās, kuras iepirktas vai saražotas visvēlāk. Saskaņā ar vidējo svērto izmaksu formulu, katras vienības izmaksas nosaka, pamatojoties uz līdzīgu vienību vidējām svērtajām izmaksām perioda sākumā un perioda laikā iepirktu vai saražotu līdzīgu vienību izmaksām. Vidējo lielumu var aprēķināt pa periodiem vai, saņemot katru papildus kravu, atkarībā no apstākļiem attiecīgajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

27.

FIFO formula pamatojas uz pieņēmumu, ka tās krājumu vienības, kuras iepirktas vai saražotas pirmās, pārdod pirmās, un rezultātā vienības, kas paliek krājumos perioda beigās, ir tās, kuras iepirktas vai saražotas visvēlāk. Saskaņā ar vidējo svērto izmaksu formulu, katras vienības izmaksas nosaka, pamatojoties uz līdzīgu vienību vidējām svērtajām izmaksām perioda sākumā un perioda laikā iepirktu vai saražotu līdzīgu vienību izmaksām. Vidējo lielumu var aprēķināt pa periodiem vai, saņemot katru papildus kravu, atkarībā no apstākļiem attiecīgajā uzņēmumā.

Neto pārdošanas vērtība

| 28. | Krājumu izmaksas var būt neatgūstamas, ja šie krājumi ir bojāti, ja tie ir pilnīgi vai daļēji novecojuši, vai, ja to pārdošanas cenas ir samazinājušās. Krājumu izmaksas var būt neatgūstamas arī tad, ja ir palielinājušās aplēstās pabeigšanas izmaksas vai aplēstās pārdošanas izmaksas. Prakse, kad daļēji noraksta krājumu vērtību zemāk par to izmaksām līdz neto pārdošanas vērtībai, atbilst uzskatam, ka aktīvi nav jāuzskaita summās, kas pārsniedz gaidāmās summas, kas tiktu saņemtas, tos pārdodot vai lietojot. |
| --- | --- |

28.

Krājumu izmaksas var būt neatgūstamas, ja šie krājumi ir bojāti, ja tie ir pilnīgi vai daļēji novecojuši, vai, ja to pārdošanas cenas ir samazinājušās. Krājumu izmaksas var būt neatgūstamas arī tad, ja ir palielinājušās aplēstās pabeigšanas izmaksas vai aplēstās pārdošanas izmaksas. Prakse, kad daļēji noraksta krājumu vērtību zemāk par to izmaksām līdz neto pārdošanas vērtībai, atbilst uzskatam, ka aktīvi nav jāuzskaita summās, kas pārsniedz gaidāmās summas, kas tiktu saņemtas, tos pārdodot vai lietojot.

| 29. | Krājumu vērtību parasti daļēji noraksta līdz neto pārdošanas vērtībai vienību pa vienībai. Tomēr dažos gadījumos var būt lietderīgi sagrupēt līdzīgus vai saistītus posteņus. Tas var būt krājumu vienību gadījumā, kas pieder pie tā paša produkcijas veida, kuru nolūks vai lietošana ir līdzīga, kuras ražo un tirgo tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā un kuras praktiski nevar novērtēt atsevišķi no citām šā produkcijas veida vienībām. Nav lietderīgi daļēji norakstīt krājumu vērtību, pamatojoties uz krājumu klasifikāciju, piemēram, gatavie ražojumi, visi krājumi konkrētā nozarē vai ģeogrāfiskajā segmentā. Pakalpojumu sniedzēji parasti uzkrāj izmaksas par katru pakalpojumu, kuram tiks noteikta atsevišķa pārdošanas cena. Tādēļ katrs šāds pakalpojums tiek uzskatīts par atsevišķu vienību. |
| --- | --- |

29.

Krājumu vērtību parasti daļēji noraksta līdz neto pārdošanas vērtībai vienību pa vienībai. Tomēr dažos gadījumos var būt lietderīgi sagrupēt līdzīgus vai saistītus posteņus. Tas var būt krājumu vienību gadījumā, kas pieder pie tā paša produkcijas veida, kuru nolūks vai lietošana ir līdzīga, kuras ražo un tirgo tajā pašā ģeogrāfiskajā apgabalā un kuras praktiski nevar novērtēt atsevišķi no citām šā produkcijas veida vienībām. Nav lietderīgi daļēji norakstīt krājumu vērtību, pamatojoties uz krājumu klasifikāciju, piemēram, gatavie ražojumi, visi krājumi konkrētā nozarē vai ģeogrāfiskajā segmentā. Pakalpojumu sniedzēji parasti uzkrāj izmaksas par katru pakalpojumu, kuram tiks noteikta atsevišķa pārdošanas cena. Tādēļ katrs šāds pakalpojums tiek uzskatīts par atsevišķu vienību.

| 30. | Neto pārdošanas vērtības aplēses pamatojas uz visticamākajiem pierādījumiem, kas pieejami, veicot aplēses par paredzēto krājumu pārdošanas apjomu. Šajās aplēsēs ņem vērā cenas vai izmaksu svārstības, kas ir tieši saistītas ar notikumiem pēc perioda beigām, ja šie notikumi apstiprina apstākļus perioda beigās. |
| --- | --- |

30.

Neto pārdošanas vērtības aplēses pamatojas uz visticamākajiem pierādījumiem, kas pieejami, veicot aplēses par paredzēto krājumu pārdošanas apjomu. Šajās aplēsēs ņem vērā cenas vai izmaksu svārstības, kas ir tieši saistītas ar notikumiem pēc perioda beigām, ja šie notikumi apstiprina apstākļus perioda beigās.

| 31. | Neto pārdošanas vērtības aplēsēs ņem vērā arī nolūku, kādam krājumi tiek turēti. Piemēram, tam krājumu daudzumam, kuru tur, lai pildītu noteiktus pārdošanas vai pakalpojumu līgumus, neto pārdošanas vērtība pamatojas uz līgumcenu. Ja pārdošanas līgumi ir noslēgti par daudzumu, kas ir mazāks nekā turētie krājumi, pārsnieguma neto pārdošanas vērtība pamatojas uz vispārīgām pārdošanas cenām. No noteiktiem pārdošanas līgumiem, kas pārsniedz turētos krājumu daudzumus, var rasties uzkrājumi vai iespējamās saistības. Šie uzkrājumi tiek aplūkoti 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi. |
| --- | --- |

31.

Neto pārdošanas vērtības aplēsēs ņem vērā arī nolūku, kādam krājumi tiek turēti. Piemēram, tam krājumu daudzumam, kuru tur, lai pildītu noteiktus pārdošanas vai pakalpojumu līgumus, neto pārdošanas vērtība pamatojas uz līgumcenu. Ja pārdošanas līgumi ir noslēgti par daudzumu, kas ir mazāks nekā turētie krājumi, pārsnieguma neto pārdošanas vērtība pamatojas uz vispārīgām pārdošanas cenām. No noteiktiem pārdošanas līgumiem, kas pārsniedz turētos krājumu daudzumus, var rasties uzkrājumi vai iespējamās saistības. Šie uzkrājumi tiek aplūkoti 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi.

| 32. | Materiālu un krājumu ražošanai domāto izejvielu vērtību nenoraksta zemāk par izmaksām, ja gatavos ražojumus, kuros tās tiks iestrādātas, paredzēts pārdot par izmaksu vērtību vai virs tās. Tomēr, ja materiālu cenas samazināšanās norāda, ka gatavo ražojumu izmaksas pārsniegs neto pārdošanas vērtību, materiālu vērtību daļēji noraksta līdz neto pārdošanas vērtībai. Tādos gadījumos materiālu aizstāšanas izmaksas var būt precīzākais pieejamais to neto pārdošanas vērtības mērs. |
| --- | --- |

32.

Materiālu un krājumu ražošanai domāto izejvielu vērtību nenoraksta zemāk par izmaksām, ja gatavos ražojumus, kuros tās tiks iestrādātas, paredzēts pārdot par izmaksu vērtību vai virs tās. Tomēr, ja materiālu cenas samazināšanās norāda, ka gatavo ražojumu izmaksas pārsniegs neto pārdošanas vērtību, materiālu vērtību daļēji noraksta līdz neto pārdošanas vērtībai. Tādos gadījumos materiālu aizstāšanas izmaksas var būt precīzākais pieejamais to neto pārdošanas vērtības mērs.

| 33. | Katrā nākamajā periodā neto pārdošanas vērtību nosaka vēlreiz. Ja apstākļi, kas iepriekš lika norakstīt visus krājumus zem izmaksu vērtības vairs nepastāv vai, ja ir pierādījumi tam, ka neto pārdošanas cena ir paaugstinājusies ekonomikas apstākļu izmaiņu dēļ, norakstītais daudzums tiek apvērsts (t.i., apvērstais daudzums ir tāds pats kā pirms tam norakstītais daudzums), lai jaunā uzskaites vērtība būtu zemākā no izmaksu vērtības un pārskatītās neto pārdošanas vērtības. Tas notiek, piemēram, kad krājumu vienība, kuru uzskaita neto pārdošanas vērtībā, jo tā pārdošanas cena ir samazinājusies, nākamajā periodā joprojām ir krājumos un tā pārdošanas cena ir palielinājusies. |
| --- | --- |

33.

Katrā nākamajā periodā neto pārdošanas vērtību nosaka vēlreiz. Ja apstākļi, kas iepriekš lika norakstīt visus krājumus zem izmaksu vērtības vairs nepastāv vai, ja ir pierādījumi tam, ka neto pārdošanas cena ir paaugstinājusies ekonomikas apstākļu izmaiņu dēļ, norakstītais daudzums tiek apvērsts (t.i., apvērstais daudzums ir tāds pats kā pirms tam norakstītais daudzums), lai jaunā uzskaites vērtība būtu zemākā no izmaksu vērtības un pārskatītās neto pārdošanas vērtības. Tas notiek, piemēram, kad krājumu vienība, kuru uzskaita neto pārdošanas vērtībā, jo tā pārdošanas cena ir samazinājusies, nākamajā periodā joprojām ir krājumos un tā pārdošanas cena ir palielinājusies.

IZDEVUMU ATZĪŠANA

| 34. | Pārdodot krājumus, šo krājumu uzskaites vērtība jāatzīst par izdevumiem periodā, kurā tiek atzīti attiecīgie ieņēmumi. Summa, par kādu tiek veikta krājumu vērtības daļēja norakstīšana līdz neto pārdošanas vērtībai, un visi krājumu zudumi atzīstami par izdevumiem periodā, kurā veikta vērtības daļēja norakstīšana vai radušies zudumi. Krājumu vērtības daļēja norakstījuma apvērses summa, kas rodas no neto pārdošanas vērtības palielināšanās, atzīstama kā krājumu izdevumu samazinājums periodā, kad tiek veikta apvērse. |
| --- | --- |

34.

Pārdodot krājumus, šo krājumu uzskaites vērtība jāatzīst par izdevumiem periodā, kurā tiek atzīti attiecīgie ieņēmumi. Summa, par kādu tiek veikta krājumu vērtības daļēja norakstīšana līdz neto pārdošanas vērtībai, un visi krājumu zudumi atzīstami par izdevumiem periodā, kurā veikta vērtības daļēja norakstīšana vai radušies zudumi. Krājumu vērtības daļēja norakstījuma apvērses summa, kas rodas no neto pārdošanas vērtības palielināšanās, atzīstama kā krājumu izdevumu samazinājums periodā, kad tiek veikta apvērse.

| 35. | Dažus krājumus var attiecināt uz citiem aktīvu kontiem, piemēram, krājumus, kurus lieto kā pašradītu pamatlīdzekļu sastāvdaļu. Krājumi, kurus šādi attiecina uz citu aktīvu, atzīst izdevumos šā aktīva lietderīgās lietošanas laikā. |
| --- | --- |

35.

Dažus krājumus var attiecināt uz citiem aktīvu kontiem, piemēram, krājumus, kurus lieto kā pašradītu pamatlīdzekļu sastāvdaļu. Krājumi, kurus šādi attiecina uz citu aktīvu, atzīst izdevumos šā aktīva lietderīgās lietošanas laikā.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

| 36. | Finanšu pārskatos jāatklāj šāda informācija:










  a) | grāmatvedības politikas, kuras pieņemtas krājumu novērtēšanai, tostarp pielietotā izmaksu formula; |
| --- | --- | --- |

36.

Finanšu pārskatos jāatklāj šāda informācija:

a)

grāmatvedības politikas, kuras pieņemtas krājumu novērtēšanai, tostarp pielietotā izmaksu formula;

| b) | krājumu kopējā uzskaites vērtība un krājumu uzskaites vērtība, pamatojoties uz uzņēmumam atbilstošu krājumu klasifikāciju; |
| --- | --- |

b)

krājumu kopējā uzskaites vērtība un krājumu uzskaites vērtība, pamatojoties uz uzņēmumam atbilstošu krājumu klasifikāciju;

| c) | patiesajā vērtībā uzskaitīto krājumu uzskaites summa, atņemot pārdošanas izmaksas; |
| --- | --- |

c)

patiesajā vērtībā uzskaitīto krājumu uzskaites summa, atņemot pārdošanas izmaksas;

| d) | krājumu summa, kas atzīta par izdevumiem attiecīgajā periodā; |
| --- | --- |

d)

krājumu summa, kas atzīta par izdevumiem attiecīgajā periodā;

| e) | jebkura krājumu summu norakstīšana, kas atzīta par izdevumiem noteiktā periodā saskaņā ar 34. punktu; |
| --- | --- |

e)

jebkura krājumu summu norakstīšana, kas atzīta par izdevumiem noteiktā periodā saskaņā ar 34. punktu;

| f) | jebkura norakstīto krājumu apvērstā summa, kas tiek atzīta kā krājumu izdevumu samazinājums, tiek uzskatīta par noteiktā perioda ienākumu saskaņā ar 34. punktu; |
| --- | --- |

f)

jebkura norakstīto krājumu apvērstā summa, kas tiek atzīta kā krājumu izdevumu samazinājums, tiek uzskatīta par noteiktā perioda ienākumu saskaņā ar 34. punktu;

| g) | apstākļi vai notikumi, kas noveduši pie krājumu vērtības daļēja norakstījuma apvērses saskaņā ar 34. punktu; |
| --- | --- |

g)

apstākļi vai notikumi, kas noveduši pie krājumu vērtības daļēja norakstījuma apvērses saskaņā ar 34. punktu;

| h) | saistību nodrošinājumam ieķīlāto krājumu uzskaites vērtība. |
| --- | --- |

h)

saistību nodrošinājumam ieķīlāto krājumu uzskaites vērtība.

| 37. | Finanšu pārskatu lietotājiem ir noderīga informācija par dažādu krājumu klašu uzskaites vērtībām un aktīvu izmaiņu apjomu. Izplatītas krājumu klasifikācijas ir preces pārdošanai, ražošanas izejvielas, materiāli, nepabeigtie pasūtījumi un gatavie ražojumi. Pakalpojumu sniedzēja krājumus var raksturot kā nepabeigtos pasūtījumus. |
| --- | --- |

37.

Finanšu pārskatu lietotājiem ir noderīga informācija par dažādu krājumu klašu uzskaites vērtībām un aktīvu izmaiņu apjomu. Izplatītas krājumu klasifikācijas ir preces pārdošanai, ražošanas izejvielas, materiāli, nepabeigtie pasūtījumi un gatavie ražojumi. Pakalpojumu sniedzēja krājumus var raksturot kā nepabeigtos pasūtījumus.

| 38. | Krājumu summa, kas atzīta par izdevumiem attiecīgajā periodā, bieži tiek saukta par ražošanas izmaksām, un iepriekš tiek iekļautas pārdoto krājumu novērtējumā. Šī summa ietver arī nesadalītas ražošanas pieskaitāmās izmaksas, kā arī pārmērīgas krājumu ražošanas izmaksu summas. Uzņēmumā var pastāvēt apstākļi, kuru dēļ krājumu izmaksās nākas iekļaut citas izmaksas, piemēram, izplatīšanas izmaksas. |
| --- | --- |

38.

Krājumu summa, kas atzīta par izdevumiem attiecīgajā periodā, bieži tiek saukta par ražošanas izmaksām, un iepriekš tiek iekļautas pārdoto krājumu novērtējumā. Šī summa ietver arī nesadalītas ražošanas pieskaitāmās izmaksas, kā arī pārmērīgas krājumu ražošanas izmaksu summas. Uzņēmumā var pastāvēt apstākļi, kuru dēļ krājumu izmaksās nākas iekļaut citas izmaksas, piemēram, izplatīšanas izmaksas.

| 39. | Daži uzņēmumi pieņem tādu peļņas vai zaudējumu aprēķina formātu, kura rezultātā tiek atklātas citas izmaksas, nevis krājumu izmaksas, kuras atzītas par izdevumiem attiecīgajā periodā. Saskaņā ar šo veidu uzņēmums sniedz izdevumu analīzi, izmantojot uz izdevumu veidu balstītu klasifikāciju. Tādā gadījumā uzņēmums atklāj izmaksas, kuras atzītas par izdevumiem par izejvielām un materiāliem, darbaspēka izmaksām un citām izmaksām kopā ar perioda krājumu izmaiņu neto summu. |
| --- | --- |

39.

Daži uzņēmumi pieņem tādu peļņas vai zaudējumu aprēķina formātu, kura rezultātā tiek atklātas citas izmaksas, nevis krājumu izmaksas, kuras atzītas par izdevumiem attiecīgajā periodā. Saskaņā ar šo veidu uzņēmums sniedz izdevumu analīzi, izmantojot uz izdevumu veidu balstītu klasifikāciju. Tādā gadījumā uzņēmums atklāj izmaksas, kuras atzītas par izdevumiem par izejvielām un materiāliem, darbaspēka izmaksām un citām izmaksām kopā ar perioda krājumu izmaiņu neto summu.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 40. | Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana Ja uzņēmums piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2001. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj. |
| --- | --- |

40.

Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana Ja uzņēmums piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2001. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj.

CITU PAZIŅOJUMU ATSAUKŠANA

| 41. | Šis Standarts aizstāj 2. SGS Krājumi (pārstrādāts 1993. gadā). |
| --- | --- |

41.

Šis Standarts aizstāj 2. SGS Krājumi (pārstrādāts 1993. gadā).

| 42. | Šis Standarts aizstāj PIK-1 Konsistence – Dažādas izmaksu formulas krājumiem. |
| --- | --- |

42.

Šis Standarts aizstāj PIK-1 Konsistence – Dažādas izmaksu formulas krājumiem.

PIELIKUMS

Grozījumi citos paziņojumos

Šajā pielikumā ietvertie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz ikgadējiem periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu agrākam periodam, šie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz šo agrāko periodu.

| A1. | 14. SGS Informācijas sniegšana par segmentiem, 22. punkts tiek mainīts šādi:






  22. | Dažus norādījumus par izmaksu attiecināšanu var atrast citos Standartos. Piemēram, 2. SGS Krājumi (ar 2003.gada labojumiem) 11. – 20. punkts sniedz norādījumus izmaksu attiecināšanai uz krājumiem, un 11. SGS Būvlīgumi 16. – 21. punkts sniedz norādījumus izmaksu attiecināšanai uz līgumiem. Šie norādījumi var būt noderīgi, attiecinot izmaksas uz segmentiem. |
| --- | --- | --- |

A1.

14. SGS Informācijas sniegšana par segmentiem, 22. punkts tiek mainīts šādi:

22.

Dažus norādījumus par izmaksu attiecināšanu var atrast citos Standartos. Piemēram, 2. SGS Krājumi (ar 2003.gada labojumiem) 11. – 20. punkts sniedz norādījumus izmaksu attiecināšanai uz krājumiem, un 11. SGS Būvlīgumi 16. – 21. punkts sniedz norādījumus izmaksu attiecināšanai uz līgumiem. Šie norādījumi var būt noderīgi, attiecinot izmaksas uz segmentiem.

| A2. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.] |
| --- | --- |

A2.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.]

| A3. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.] |
| --- | --- |

A3.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.]

8. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas

SATURS

Mērķis

Darbības joma

Definīcijas

Grāmatvedības politika

Grāmatvedības politikas izvēle un piemērošana

Grāmatvedības politiku konsekvence

Grāmatvedības politikas izmaiņas

Grāmatvedības politikas izmaiņu piemērošana

Retrospektīva piemērošana

Retrospektīvās piemērošanas ierobežojumi

Informācijas atklāšana

Grāmatvedības aplēšu izmaiņas

Informācijas atklāšana

Kļūdas

Retrospektīvās koriģēšanas ierobežojumi

Informācijas atklāšana par iepriekšējo periodu kļūdām

Neizpildāmība attiecībā uz retrospektīvu piemērošanu un retrospektīvu koriģēšanu

Spēkā stāšanās datums

Citu paziņojumu atsaukšana

Šis Standarts aizstāj 8. SGS “Perioda neto peļņa vai zaudējumi, fundamentālas kļūdas un grāmatvedības politiku izmaiņas” un tas ir piemērojams pārskata periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana.

MĒRĶIS

| 1. | Šī Standarta mērķis ir noteikt kritērijus grāmatvedības politikas izvēlei un maiņai, tai skaitā izmaiņām grāmatvedības politikā un izmaiņām grāmatvedības aplēsēs, grāmatvedības metodēm un atklāšanai, un kļūdu labošanai. Šis Standarts ir veidots, lai uzsvērtu uzņēmuma finanšu pārskatu nozīmību un ticamību, kā arī šo finanšu pārskatu salīdzināmību laika gaitā un ar citu uzņēmumu finanšu pārskatiem. |
| --- | --- |

1.

Šī Standarta mērķis ir noteikt kritērijus grāmatvedības politikas izvēlei un maiņai, tai skaitā izmaiņām grāmatvedības politikā un izmaiņām grāmatvedības aplēsēs, grāmatvedības metodēm un atklāšanai, un kļūdu labošanai. Šis Standarts ir veidots, lai uzsvērtu uzņēmuma finanšu pārskatu nozīmību un ticamību, kā arī šo finanšu pārskatu salīdzināmību laika gaitā un ar citu uzņēmumu finanšu pārskatiem.

| 2. | Prasības atklāt informāciju par grāmatvedības politiku, izņemot to, kas saistīta ar grāmatvedības politikas izmaiņām, ir noteikta 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana. |
| --- | --- |

2.

Prasības atklāt informāciju par grāmatvedības politiku, izņemot to, kas saistīta ar grāmatvedības politikas izmaiņām, ir noteikta 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana.

DARBĪBAS JOMA

| 3. | Šis Standarts ir piemērojams, izvēloties un piemērojot grāmatvedības politiku, uzskaitot izmaiņas grāmatvedības politikā, izmaiņas grāmatvedības aplēsēs un iepriekšējā periodā pieļauto kļūdu labojumus. |
| --- | --- |

3.

Šis Standarts ir piemērojams, izvēloties un piemērojot grāmatvedības politiku, uzskaitot izmaiņas grāmatvedības politikā, izmaiņas grāmatvedības aplēsēs un iepriekšējā periodā pieļauto kļūdu labojumus.

| 4. | Iepriekšējā periodā pieļauto kļūdu labošanas ietekme uz nodokļiem un retrospektīvo korekciju ietekme uz nodokļiem, kas veiktas, lai piemērotu izmaiņas grāmatvedības politikā, tiek uzskaitītas un atklātas saskaņā ar 12. SGS Ienākuma nodokļi. |
| --- | --- |

4.

Iepriekšējā periodā pieļauto kļūdu labošanas ietekme uz nodokļiem un retrospektīvo korekciju ietekme uz nodokļiem, kas veiktas, lai piemērotu izmaiņas grāmatvedības politikā, tiek uzskaitītas un atklātas saskaņā ar 12. SGS Ienākuma nodokļi.

DEFINĪCIJAS

| 5. | Šajā Standartā lietotie termini:



  Grāmatvedības politika ir konkrēti principi, pamati, metodes, noteikumi un prakses, kuras uzņēmums piemēro finanšu pārskatu sagatavošanā un sniegšanā.


  Izmaiņas grāmatvedības aplēsēs ir aktīvu vai saistību uzskaites vērtības korekcija, vai periodiska aktīvu patēriņa summa, kas rodas pašreizējā statusa novērtējuma un ar aktīviem un saistībām saistīto gaidāmo nākotnes labumu un pienākumu rezultātā. Izmaiņas grāmatvedības aplēsēs rodas jaunas informācijas vai jaunu izmaiņu rezultātā un līdz ar to nav kļūdu korekcija.


  Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS) ir standarti un interpretācijas, kuras pieņēmusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Tie ietver:









  (a) | Starptautiskos finanšu pārskatu standartus; |
| --- | --- | --- |

5.

Šajā Standartā lietotie termini:

(a)

Starptautiskos finanšu pārskatu standartus;

| (b) | Starptautiskos grāmatvedības standartus;



  un |
| --- | --- |

(b)

Starptautiskos grāmatvedības standartus;

| (c) | Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) vai bijušās Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) izdotās interpretācijas. |
| --- | --- |

(c)

Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) vai bijušās Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) izdotās interpretācijas.

| (a) | bija pieejama, kad šo periodu finanšu pārskati tika apstiprināti publiskošanai,



  un |
| --- | --- |

(a)

bija pieejama, kad šo periodu finanšu pārskati tika apstiprināti publiskošanai,

| (b) | pamatoti tiek uzskatīta par pieejamu un vērā ņemamu, sagatavojot un uzrādot šos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

(b)

pamatoti tiek uzskatīta par pieejamu un vērā ņemamu, sagatavojot un uzrādot šos finanšu pārskatus.

| (a) | retrospektīvas piemērošanas vai retrospektīvas korekcijas ietekme nav nosakāma; |
| --- | --- |

(a)

retrospektīvas piemērošanas vai retrospektīvas korekcijas ietekme nav nosakāma;

| (b) | retrospektīvai piemērošanai vai retrospektīvai korekcijai ir nepieciešami pieņēmumi par to, kādi būtu vadības nodomi tajā periodā;



  vai |
| --- | --- |

(b)

retrospektīvai piemērošanai vai retrospektīvai korekcijai ir nepieciešami pieņēmumi par to, kādi būtu vadības nodomi tajā periodā;

| (c) | retrospektīvai piemērošanai vai retrospektīvai korekcijai ir nepieciešamas būtiskas summas aplēses, un ir neiespējami objektīvi nošķirt informāciju par tām aplēsēm, kas:










  (i) | nodrošina pierādījumus par apstākļiem, kas eksistēja datumā (-os), kurā šīs summas tika atzītas, novērtētas vai atklātas,



  un |
| --- | --- | --- |

(c)

retrospektīvai piemērošanai vai retrospektīvai korekcijai ir nepieciešamas būtiskas summas aplēses, un ir neiespējami objektīvi nošķirt informāciju par tām aplēsēm, kas:

(i)

nodrošina pierādījumus par apstākļiem, kas eksistēja datumā (-os), kurā šīs summas tika atzītas, novērtētas vai atklātas,

| (ii) | būtu pieejamas, kad finanšu pārskati tam iepriekšējam periodam tika apstiprināti publiskošanai |
| --- | --- |

(ii)

būtu pieejamas, kad finanšu pārskati tam iepriekšējam periodam tika apstiprināti publiskošanai

| (a) | jaunas grāmatvedības politikas piemērošana darījumiem, citiem notikumiem un apstākļiem, kas notikuši pēc datuma, kurā politika ir mainīta,



  un |
| --- | --- |

(a)

jaunas grāmatvedības politikas piemērošana darījumiem, citiem notikumiem un apstākļiem, kas notikuši pēc datuma, kurā politika ir mainīta,

| (b) | izmaiņas ietekmes grāmatvedības aplēsē atzīšana pašreizējā un nākotnes periodos, kurus ietekmē izmaiņas. |
| --- | --- |

(b)

izmaiņas ietekmes grāmatvedības aplēsē atzīšana pašreizējā un nākotnes periodos, kurus ietekmē izmaiņas.

| 6. | Lai novērtētu, vai nepieminēšana vai nepareiza uzrādīšana varētu ietekmēt lietotāju ekonomisko lēmumu pieņemšanu, un tādēļ tā būtu būtiska, nepieciešams izvērtēt šos lietotājus raksturojošās īpašības. Finanšu pārskatu sagatavošanas un sniegšanas vadlīniju 25. punktā noteikts, ka “tiek pieņemts, ka lietotājiem ir pietiekošas zināšanas par biznesu un saimniecisko darbību un grāmatvedību, un vēlme izpētīt informāciju ar pietiekamu centību”. Tāpēc novērtējumā jāņem vērā, kādā veidā varētu tikt ietekmēta lietotāju ar šādām īpašībām saimniecisko lēmumu pieņemšana. |
| --- | --- |

6.

Lai novērtētu, vai nepieminēšana vai nepareiza uzrādīšana varētu ietekmēt lietotāju ekonomisko lēmumu pieņemšanu, un tādēļ tā būtu būtiska, nepieciešams izvērtēt šos lietotājus raksturojošās īpašības. Finanšu pārskatu sagatavošanas un sniegšanas vadlīniju 25. punktā noteikts, ka “tiek pieņemts, ka lietotājiem ir pietiekošas zināšanas par biznesu un saimniecisko darbību un grāmatvedību, un vēlme izpētīt informāciju ar pietiekamu centību”. Tāpēc novērtējumā jāņem vērā, kādā veidā varētu tikt ietekmēta lietotāju ar šādām īpašībām saimniecisko lēmumu pieņemšana.

GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

Grāmatvedības politikas izvēle un piemērošana

| 7. | Ja standarts vai interpretācija īpaši attiecas uz darījumu, citu notikumu vai apstākli, postenim piemērotā grāmatvedības politika vai politikas tiks noteiktas, piemērojot standartu vai interpretāciju, un ņemot vērā jebkuras attiecīgās Ieviešanas norādes, kuras standartam vai interpretācijai izdevusi SGSP. |
| --- | --- |

7.

Ja standarts vai interpretācija īpaši attiecas uz darījumu, citu notikumu vai apstākli, postenim piemērotā grāmatvedības politika vai politikas tiks noteiktas, piemērojot standartu vai interpretāciju, un ņemot vērā jebkuras attiecīgās Ieviešanas norādes, kuras standartam vai interpretācijai izdevusi SGSP.

| 8. | SFPS nosaka grāmatvedības politikas, kuras SGSP ir atzinusi par tādām, kuru piemērošanas rezultātā tiek sagatavoti finanšu pārskati, kas satur atbilstošu un ticamu informāciju par darījumiem, citiem notikumiem un apstākļiem, uz kuriem tā attiecas. Šīs politikas nav jāpiemēro, ja to piemērošanas rezultāts nav būtisks. Tomēr ir nepareizi izveidot vai atstāt nelabotas nebūtiskas novirzes no SFPS, lai sasniegtu noteiktu uzņēmuma finansiālā stāvokļa, finansiālo rezultātu vai naudas plūsmu uzrādīšanu. |
| --- | --- |

8.

SFPS nosaka grāmatvedības politikas, kuras SGSP ir atzinusi par tādām, kuru piemērošanas rezultātā tiek sagatavoti finanšu pārskati, kas satur atbilstošu un ticamu informāciju par darījumiem, citiem notikumiem un apstākļiem, uz kuriem tā attiecas. Šīs politikas nav jāpiemēro, ja to piemērošanas rezultāts nav būtisks. Tomēr ir nepareizi izveidot vai atstāt nelabotas nebūtiskas novirzes no SFPS, lai sasniegtu noteiktu uzņēmuma finansiālā stāvokļa, finansiālo rezultātu vai naudas plūsmu uzrādīšanu.

| 9. | Standartu ieviešanas vadlīnijas, ko izdevusi SGSP, neveido šo standartu daļu, tāpēc tajos nav ietvertas prasības attiecībā uz finanšu pārskatiem. |
| --- | --- |

9.

Standartu ieviešanas vadlīnijas, ko izdevusi SGSP, neveido šo standartu daļu, tāpēc tajos nav ietvertas prasības attiecībā uz finanšu pārskatiem.

| 10. | Ja nav standarta vai interpretācijas, kas īpaši attiecināma uz darījumu, citu notikumu vai apstākli, vadībai jāizmanto tās vērtējums, izveidojot un piemērojot grāmatvedības politiku, kuras rezultātā rodas informācija, kas ir:










  (a) | svarīga lietotāju lēmumu pieņemšanas vajadzībām,



  un |
| --- | --- | --- |

10.

Ja nav standarta vai interpretācijas, kas īpaši attiecināma uz darījumu, citu notikumu vai apstākli, vadībai jāizmanto tās vērtējums, izveidojot un piemērojot grāmatvedības politiku, kuras rezultātā rodas informācija, kas ir:

(a)

svarīga lietotāju lēmumu pieņemšanas vajadzībām,

| (b) | ticama, jo finanšu pārskati:










  (i) | godprātīgi parāda uzņēmuma finansiālo stāvokli, finansiālos rezultātus un naudas plūsmas; |
| --- | --- | --- |

(b)

ticama, jo finanšu pārskati:

(i)

godprātīgi parāda uzņēmuma finansiālo stāvokli, finansiālos rezultātus un naudas plūsmas;

| (ii) | atspoguļo darījumu, citu notikumu un apstākļu saimniecisko būtību, ne tikai juridisko formu; |
| --- | --- |

(ii)

atspoguļo darījumu, citu notikumu un apstākļu saimniecisko būtību, ne tikai juridisko formu;

| (iii) | ir neitrāli, t.i., objektīvi; |
| --- | --- |

(iii)

ir neitrāli, t.i., objektīvi;

| (iv) | ir piesardzīgi;



  un |
| --- | --- |

(iv)

ir piesardzīgi;

| (v) | ir pilnīgi visos būtiskajos aspektos. |
| --- | --- |

(v)

ir pilnīgi visos būtiskajos aspektos.

| 11. | Veicot 10. punktā aprakstīto vērtējumu, vadībai jāizmanto atsauces un jāņem vērā sekojošu avotu piemērojamība lejupejošā kārtībā:










  (a) | prasības un vadlīnijas standartos un interpretācijās, kurās rakstīts par līdzīgiem vai saistītiem jautājumiem;



  un |
| --- | --- | --- |

11.

Veicot 10. punktā aprakstīto vērtējumu, vadībai jāizmanto atsauces un jāņem vērā sekojošu avotu piemērojamība lejupejošā kārtībā:

(a)

prasības un vadlīnijas standartos un interpretācijās, kurās rakstīts par līdzīgiem vai saistītiem jautājumiem;

| (b) | definīcijas, atzīšanas kritēriji un novērtēšanas jēdzieni aktīviem, saistībām, ienākumiem un izdevumiem Vadlīnijās. |
| --- | --- |

(b)

definīcijas, atzīšanas kritēriji un novērtēšanas jēdzieni aktīviem, saistībām, ienākumiem un izdevumiem Vadlīnijās.

| 12. | Veicot 10. punktā aprakstīto vērtējumu, vadība var arī ņemt vērā nesenos citu standartu noteicējinstitūciju paziņojumus, kas izmanto līdzīgas konceptuālās vadlīnijas, lai izstrādātu grāmatvedības standartus, citu grāmatvedības literatūru un nozarē pieņemtu praksi, ja tas nav pretrunā ar 11. punktā minētajiem avotiem. |
| --- | --- |

12.

Veicot 10. punktā aprakstīto vērtējumu, vadība var arī ņemt vērā nesenos citu standartu noteicējinstitūciju paziņojumus, kas izmanto līdzīgas konceptuālās vadlīnijas, lai izstrādātu grāmatvedības standartus, citu grāmatvedības literatūru un nozarē pieņemtu praksi, ja tas nav pretrunā ar 11. punktā minētajiem avotiem.

Grāmatvedības politiku konsekvence

| 13. | Uzņēmumam jāizvēlas un konsekventi jāpiemēro grāmatvedības politika līdzīgiem darījumiem, citiem notikumiem un apstākļiem, ja vien standartā vai interpretācijā nav īpaši noteikta vai atļauta posteņu klasifikācija, kuriem citas politikas varētu būt piemērotākas. Ja standartā vai interpretācijā noteikta vai atļauta šāda klasifikācija, ir jāizvēlas un konsekventi jāpiemēro atbilstīga grāmatvedības politika katrai kategorijai. |
| --- | --- |

13.

Uzņēmumam jāizvēlas un konsekventi jāpiemēro grāmatvedības politika līdzīgiem darījumiem, citiem notikumiem un apstākļiem, ja vien standartā vai interpretācijā nav īpaši noteikta vai atļauta posteņu klasifikācija, kuriem citas politikas varētu būt piemērotākas. Ja standartā vai interpretācijā noteikta vai atļauta šāda klasifikācija, ir jāizvēlas un konsekventi jāpiemēro atbilstīga grāmatvedības politika katrai kategorijai.

Grāmatvedības politikas izmaiņas

| 14. | Uzņēmumam ir jāmaina grāmatvedības politika tikai tad, ja:










  (a) | izmaiņas ir prasītas standartā vai interpretācijā;



  vai |
| --- | --- | --- |

14.

Uzņēmumam ir jāmaina grāmatvedības politika tikai tad, ja:

(a)

izmaiņas ir prasītas standartā vai interpretācijā;

| (b) | izmaiņu rezultātā finanšu pārskati nodrošina ticamu un svarīgāku informāciju par darījumu, citu notikumu vai apstākļu ietekmi uz uzņēmuma finansiālo stāvokli, finansiālajiem rezultātiem vai naudas plūsmām. |
| --- | --- |

(b)

izmaiņu rezultātā finanšu pārskati nodrošina ticamu un svarīgāku informāciju par darījumu, citu notikumu vai apstākļu ietekmi uz uzņēmuma finansiālo stāvokli, finansiālajiem rezultātiem vai naudas plūsmām.

| 15. | Finanšu pārskatu lietotājiem jādod iespēja salīdzināt uzņēmuma finanšu pārskatus laika gaitā, lai noteiktu finansiālā stāvokļa, finansiālo rezultātu un naudas plūsmu tendences. Tāpēc tādas pašas grāmatvedības politikas tiek piemērotas katrā periodā un no viena perioda uz nākamo, ja vien grāmatvedības politikas maiņa neatbilst vienam no 14. punkta kritērijiem. |
| --- | --- |

15.

Finanšu pārskatu lietotājiem jādod iespēja salīdzināt uzņēmuma finanšu pārskatus laika gaitā, lai noteiktu finansiālā stāvokļa, finansiālo rezultātu un naudas plūsmu tendences. Tāpēc tādas pašas grāmatvedības politikas tiek piemērotas katrā periodā un no viena perioda uz nākamo, ja vien grāmatvedības politikas maiņa neatbilst vienam no 14. punkta kritērijiem.

| 16. | Grāmatvedības politikas izmaiņas nav:










  (a) | grāmatvedības politikas piemērošana darījumiem, citiem notikumiem vai apstākļiem, kas būtībā atšķiras no tiem, kas bijuši iepriekš;



  un |
| --- | --- | --- |

16.

Grāmatvedības politikas izmaiņas nav:

(a)

grāmatvedības politikas piemērošana darījumiem, citiem notikumiem vai apstākļiem, kas būtībā atšķiras no tiem, kas bijuši iepriekš;

| (b) | jaunas grāmatvedības politikas piemērošana darījumiem, citiem notikumiem vai apstākļiem, kas iepriekš nav notikuši vai kas bija nebūtiski. |
| --- | --- |

(b)

jaunas grāmatvedības politikas piemērošana darījumiem, citiem notikumiem vai apstākļiem, kas iepriekš nav notikuši vai kas bija nebūtiski.

| 17. | Sākotnējā politikas piemērošana attiecībā uz aktīvu pārvērtēšanu saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi vai 38. SGS Nemateriālie aktīvi ir grāmatvedības politikas maiņa, kura jāizskata kā pārvērtēšana saskaņā ar 16. SGS vai 38. SGS, nevis saskaņā ar šo standartu. |
| --- | --- |

17.

Sākotnējā politikas piemērošana attiecībā uz aktīvu pārvērtēšanu saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi vai 38. SGS Nemateriālie aktīvi ir grāmatvedības politikas maiņa, kura jāizskata kā pārvērtēšana saskaņā ar 16. SGS vai 38. SGS, nevis saskaņā ar šo standartu.

| 18. | 19. – 31. punkti neattiecas uz grāmatvedības politikas maiņu, kas aprakstīta 17. punktā. |
| --- | --- |

18.

19. – 31. punkti neattiecas uz grāmatvedības politikas maiņu, kas aprakstīta 17. punktā.

Grāmatvedības politikas izmaiņu piemērošana

| 19. | Ņemot vērā 23. punktu:










  (a) | uzņēmumam ir jāuzskaita izmaiņas grāmatvedības politikā, kas radušās sākotnējās standarta vai interpretācijas piemērošanas rezultātā saskaņā ar konkrētiem pārejas noteikumiem, ja tādi ir, konkrētajā standartā vai interpretācijā;



  un |
| --- | --- | --- |

19.

Ņemot vērā 23. punktu:

(a)

uzņēmumam ir jāuzskaita izmaiņas grāmatvedības politikā, kas radušās sākotnējās standarta vai interpretācijas piemērošanas rezultātā saskaņā ar konkrētiem pārejas noteikumiem, ja tādi ir, konkrētajā standartā vai interpretācijā;

| (b) | ja uzņēmums maina grāmatvedības politiku pēc standarta vai interpretācijas sākotnējās piemērošanas, kas neietver konkrētus pārejas noteikumus attiecībā uz šo grāmatvedības politikas maiņu, vai brīvprātīgi maina grāmatvedības politiku, tam izmaiņas jāpiemēro retrospektīvi.. |
| --- | --- |

(b)

ja uzņēmums maina grāmatvedības politiku pēc standarta vai interpretācijas sākotnējās piemērošanas, kas neietver konkrētus pārejas noteikumus attiecībā uz šo grāmatvedības politikas maiņu, vai brīvprātīgi maina grāmatvedības politiku, tam izmaiņas jāpiemēro retrospektīvi..

| 20. | Šā standarta izpratnē agrāka standarta vai interpretācijas piemērošana nav brīvprātīga grāmatvedības politikas maiņa. |
| --- | --- |

20.

Šā standarta izpratnē agrāka standarta vai interpretācijas piemērošana nav brīvprātīga grāmatvedības politikas maiņa.

| 21. | Ja nav standarta vai interpretācijas, kas īpaši attiecas uz darījumu, citu notikumu vai apstākli, vadība var saskaņā ar 12. punktu piemērot grāmatvedības politiku, kas aprakstīta citu standartu noteicējinstitūciju, kas izmanto līdzīgas konceptuālās vadlīnijas grāmatvedības standartu izstrādāšanā, nesenajos paziņojumos. Ja pēc šāda paziņojuma grozījumiem uzņēmums izvēlas mainīt grāmatvedības politiku, tad šāda maiņa tiek uzskatīta un atklāta kā brīvprātīga grāmatvedības politikas maiņa. |
| --- | --- |

21.

Ja nav standarta vai interpretācijas, kas īpaši attiecas uz darījumu, citu notikumu vai apstākli, vadība var saskaņā ar 12. punktu piemērot grāmatvedības politiku, kas aprakstīta citu standartu noteicējinstitūciju, kas izmanto līdzīgas konceptuālās vadlīnijas grāmatvedības standartu izstrādāšanā, nesenajos paziņojumos. Ja pēc šāda paziņojuma grozījumiem uzņēmums izvēlas mainīt grāmatvedības politiku, tad šāda maiņa tiek uzskatīta un atklāta kā brīvprātīga grāmatvedības politikas maiņa.

Retrospektīva piemērošana

| 22. | Ņemot vērā 23. punktu, ja grāmatvedības politikas maiņa ir piemērota retrospektīvi saskaņā ar 19. punkta (a) vai (b) apakšpunktiem, uzņēmumam jākoriģē katras ietekmētās pašu kapitāla sastāvdaļas sākuma atlikums agrākajam iepriekšējam uzrādītajam periodam un citi salīdzinošie atklātie rādītāji katram iepriekšējam uzrādītajam periodam, it kā jaunā grāmatvedības politika vienmēr ir tikusi izmantota. |
| --- | --- |

22.

Ņemot vērā 23. punktu, ja grāmatvedības politikas maiņa ir piemērota retrospektīvi saskaņā ar 19. punkta (a) vai (b) apakšpunktiem, uzņēmumam jākoriģē katras ietekmētās pašu kapitāla sastāvdaļas sākuma atlikums agrākajam iepriekšējam uzrādītajam periodam un citi salīdzinošie atklātie rādītāji katram iepriekšējam uzrādītajam periodam, it kā jaunā grāmatvedības politika vienmēr ir tikusi izmantota.

Retrospektīvās piemērošanas ierobežojumi

| 23. | Ja retrospektīva piemērošana ir noteikta 19. punkta (a) vai (b) apakšpunktā, grāmatvedības politikas maiņa ir jāpiemēro retrospektīvi, izņemot gadījumus, kad ir nepraktiski noteikt maiņas ietekmi uz specifisku periodu vai maiņas kumulatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

23.

Ja retrospektīva piemērošana ir noteikta 19. punkta (a) vai (b) apakšpunktā, grāmatvedības politikas maiņa ir jāpiemēro retrospektīvi, izņemot gadījumus, kad ir nepraktiski noteikt maiņas ietekmi uz specifisku periodu vai maiņas kumulatīvo ietekmi.

| 24. | Ja ir nepraktiski noteikt ietekmi uz specifisku periodu grāmatvedības politikas maiņas rezultātā attiecībā uz salīdzinošo informāciju vienam vai vairākiem iepriekšējiem uzrādītajiem periodiem, uzņēmumam jāpiemēro jaunā grāmatvedības politika aktīvu un saistību uzskaites vērtībām, sākot ar agrāko periodu, kurā retrospektīva piemērošana ir iespējama, kas var būt pašreizējais periods, un jāveic attiecīgā korekcija katras ietekmētās pašu kapitāla sastāvdaļas sākuma atlikumam tajā periodā. |
| --- | --- |

24.

Ja ir nepraktiski noteikt ietekmi uz specifisku periodu grāmatvedības politikas maiņas rezultātā attiecībā uz salīdzinošo informāciju vienam vai vairākiem iepriekšējiem uzrādītajiem periodiem, uzņēmumam jāpiemēro jaunā grāmatvedības politika aktīvu un saistību uzskaites vērtībām, sākot ar agrāko periodu, kurā retrospektīva piemērošana ir iespējama, kas var būt pašreizējais periods, un jāveic attiecīgā korekcija katras ietekmētās pašu kapitāla sastāvdaļas sākuma atlikumam tajā periodā.

| 25. | Ja pašreizējā perioda sākumā ir nepraktiski noteikt jaunas grāmatvedības politikas kumulatīvo ietekmi uz visiem iepriekšējiem periodiem, uzņēmumam ir jākoriģē salīdzinošā informācija, lai piemērotu jauno grāmatvedības politiku perspektīvi, sākot ar agrāko iespējamo datumu. |
| --- | --- |

25.

Ja pašreizējā perioda sākumā ir nepraktiski noteikt jaunas grāmatvedības politikas kumulatīvo ietekmi uz visiem iepriekšējiem periodiem, uzņēmumam ir jākoriģē salīdzinošā informācija, lai piemērotu jauno grāmatvedības politiku perspektīvi, sākot ar agrāko iespējamo datumu.

| 26. | Ja uzņēmums piemēro jauno grāmatvedības politiku retrospektīvi, tas piemēro jauno grāmatvedības politiku salīdzinošajai informācijai par iepriekšējiem periodiem, tik tālu atpakaļ, cik iespējams. Retrospektīva piemērošana iepriekšējam periodam ir nepraktiska, ja vien nav iespējams noteikt kumulatīvo ietekmi gan uz sākuma, gan beigu atlikumiem tā perioda bilancēs. Rezultātā radusies korekcijas summa attiecībā uz periodiem, pirms finanšu pārskatā iekļautajiem periodiem, tiek attiecināta uz katras ietekmētās pašu kapitāla sastāvdaļas sākuma atlikumu agrākajā iepriekšējā uzrādītajā periodā. Parasti korekciju attiecina uz nesadalīto peļņu. Tomēr korekciju var attiecināt arī uz citu pašu kapitāla sastāvdaļu (piemēram, lai ievērotu standarta vai interpretācijas prasības). Jebkura cita informācija par iepriekšējiem periodiem, piemēram, finanšu datu vēsturiskie kopsavilkumi, arī tiek koriģēta tik tālu atpakaļ, cik vien iespējams. |
| --- | --- |

26.

Ja uzņēmums piemēro jauno grāmatvedības politiku retrospektīvi, tas piemēro jauno grāmatvedības politiku salīdzinošajai informācijai par iepriekšējiem periodiem, tik tālu atpakaļ, cik iespējams. Retrospektīva piemērošana iepriekšējam periodam ir nepraktiska, ja vien nav iespējams noteikt kumulatīvo ietekmi gan uz sākuma, gan beigu atlikumiem tā perioda bilancēs. Rezultātā radusies korekcijas summa attiecībā uz periodiem, pirms finanšu pārskatā iekļautajiem periodiem, tiek attiecināta uz katras ietekmētās pašu kapitāla sastāvdaļas sākuma atlikumu agrākajā iepriekšējā uzrādītajā periodā. Parasti korekciju attiecina uz nesadalīto peļņu. Tomēr korekciju var attiecināt arī uz citu pašu kapitāla sastāvdaļu (piemēram, lai ievērotu standarta vai interpretācijas prasības). Jebkura cita informācija par iepriekšējiem periodiem, piemēram, finanšu datu vēsturiskie kopsavilkumi, arī tiek koriģēta tik tālu atpakaļ, cik vien iespējams.

| 27. | Ja uzņēmumam ir nepraktiski ieviest jaunu grāmatvedības politiku retrospektīvi, jo tas nevar noteikt politikas ieviešanas kumulatīvo ietekmi uz visiem iepriekšējiem periodiem, uzņēmums saskaņā ar 25. punktu ievieš jauno politiku prospektīvi, sākot ar iespējami agrāko periodu. Tādēļ tas ignorē to kumulatīvo korekciju daļu attiecībā uz aktīviem, saistībām un pašu kapitālu, kas rodas pirms šī datuma. Grāmatvedības politikas maiņa ir atļauta pat tad, ja ir nepraktiski piemērot politiku retrospektīvi jebkuram iepriekšējam periodam. 50. – 53. punkti sniegtas vadlīnijas, kad ir nepraktiski piemērot jaunu grāmatvedības politiku vienam vai vairākiem iepriekšējiem periodiem. |
| --- | --- |

27.

Ja uzņēmumam ir nepraktiski ieviest jaunu grāmatvedības politiku retrospektīvi, jo tas nevar noteikt politikas ieviešanas kumulatīvo ietekmi uz visiem iepriekšējiem periodiem, uzņēmums saskaņā ar 25. punktu ievieš jauno politiku prospektīvi, sākot ar iespējami agrāko periodu. Tādēļ tas ignorē to kumulatīvo korekciju daļu attiecībā uz aktīviem, saistībām un pašu kapitālu, kas rodas pirms šī datuma. Grāmatvedības politikas maiņa ir atļauta pat tad, ja ir nepraktiski piemērot politiku retrospektīvi jebkuram iepriekšējam periodam. 50. – 53. punkti sniegtas vadlīnijas, kad ir nepraktiski piemērot jaunu grāmatvedības politiku vienam vai vairākiem iepriekšējiem periodiem.

Informācijas atklāšana

| 28. | Ja sākotnējā standarta vai interpretācijas piemērošana ietekmē pašreizējo vai jebkuru iepriekšējo periodu, tai būtu šāda ietekme, izņemot gadījumus, kad ir nepraktiski noteikt korekcijas summu, vai tā varētu ietekmēt nākamos periodus, uzņēmumam ir jāatklāj:










  (a) | standarta vai interpretācijas nosaukums; |
| --- | --- | --- |

28.

Ja sākotnējā standarta vai interpretācijas piemērošana ietekmē pašreizējo vai jebkuru iepriekšējo periodu, tai būtu šāda ietekme, izņemot gadījumus, kad ir nepraktiski noteikt korekcijas summu, vai tā varētu ietekmēt nākamos periodus, uzņēmumam ir jāatklāj:

(a)

standarta vai interpretācijas nosaukums;

| (b) | fakts, ka grāmatvedības politikas maiņa ir veikta saskaņā ar pārejas noteikumiem, ja tas atbilst konkrētai situācijai; |
| --- | --- |

(b)

fakts, ka grāmatvedības politikas maiņa ir veikta saskaņā ar pārejas noteikumiem, ja tas atbilst konkrētai situācijai;

| (c) | grāmatvedības politikas maiņas raksturs; |
| --- | --- |

(c)

grāmatvedības politikas maiņas raksturs;

| (d) | pārejas noteikumu apraksts, ja tas atbilst konkrētai situācijai; |
| --- | --- |

(d)

pārejas noteikumu apraksts, ja tas atbilst konkrētai situācijai;

| (e) | pārejas noteikumi, kuri varētu ietekmēt nākotnes periodus, ja tas atbilst konkrētai situācijai; |
| --- | --- |

(e)

pārejas noteikumi, kuri varētu ietekmēt nākotnes periodus, ja tas atbilst konkrētai situācijai;

| (f) | korekcijas summas pašreizējam un katram iepriekšējam uzrādītajam periodam, ja tas atbilst konkrētai situācijai, un ja tas ir iespējams:










  (i) | ietekme uz katru ietekmēto finanšu pārskata posteni;



  un |
| --- | --- | --- |

(f)

korekcijas summas pašreizējam un katram iepriekšējam uzrādītajam periodam, ja tas atbilst konkrētai situācijai, un ja tas ir iespējams:

(i)

ietekme uz katru ietekmēto finanšu pārskata posteni;

| (ii) | ietekme uz pamatpeļņu par akciju un mazināto peļņu par akciju, ja 33. SGS Peļņa par akciju attiecas uz uzņēmumu; |
| --- | --- |

(ii)

ietekme uz pamatpeļņu par akciju un mazināto peļņu par akciju, ja 33. SGS Peļņa par akciju attiecas uz uzņēmumu;

| (g) | korekcijas summa, kas attiecināma uz periodiem, pirms finanšu pārskatā uzrādītajiem periodiem, ja ir praktiski tās noteikt;



  un |
| --- | --- |

(g)

korekcijas summa, kas attiecināma uz periodiem, pirms finanšu pārskatā uzrādītajiem periodiem, ja ir praktiski tās noteikt;

| (h) | ja 19. punkta (a) vai (b) apakšpunktā noteiktā retrospektīvā piemērošana noteiktam iepriekšējam periodam vai periodiem, pirms finanšu pārskatā uzrādītajiem periodiem, ir nepraktiska, apstākļi, kas izraisījuši šādu situāciju, un apraksts par to, kā un kad grāmatvedības politikas maiņa tika ieviesta. |
| --- | --- |

(h)

ja 19. punkta (a) vai (b) apakšpunktā noteiktā retrospektīvā piemērošana noteiktam iepriekšējam periodam vai periodiem, pirms finanšu pārskatā uzrādītajiem periodiem, ir nepraktiska, apstākļi, kas izraisījuši šādu situāciju, un apraksts par to, kā un kad grāmatvedības politikas maiņa tika ieviesta.

| 29. | Ja brīvprātīga grāmatvedības politikas maiņa ietekmē pašreizējo vai jebkuru iepriekšējo periodu, tai būtu šāda ietekme, izņemot gadījumus, kad ir nepraktiski noteikt korekcijas summu, vai tā varētu ietekmēt nākamos periodus, uzņēmumam ir jāatklāj:










  (a) | grāmatvedības politikas maiņas raksturs; |
| --- | --- | --- |

29.

Ja brīvprātīga grāmatvedības politikas maiņa ietekmē pašreizējo vai jebkuru iepriekšējo periodu, tai būtu šāda ietekme, izņemot gadījumus, kad ir nepraktiski noteikt korekcijas summu, vai tā varētu ietekmēt nākamos periodus, uzņēmumam ir jāatklāj:

(a)

grāmatvedības politikas maiņas raksturs;

| (b) | iemesli, kāpēc ieviestā jaunā grāmatvedības politika nodrošina ticamāku un būtiskāku informāciju; |
| --- | --- |

(b)

iemesli, kāpēc ieviestā jaunā grāmatvedības politika nodrošina ticamāku un būtiskāku informāciju;

| (c) | korekcijas summa pašreizējā un katrā iepriekšējā uzrādītajā periodā, ja ir praktiski to noteikt:










  (i) | attiecībā uz katru finanšu pārskata posteni;



  un |
| --- | --- | --- |

(c)

korekcijas summa pašreizējā un katrā iepriekšējā uzrādītajā periodā, ja ir praktiski to noteikt:

(i)

attiecībā uz katru finanšu pārskata posteni;

| (ii) | pamatpeļņu par akciju un mazināto peļņu par akciju, ja 33. SGS attiecas uz uzņēmumu; |
| --- | --- |

(ii)

pamatpeļņu par akciju un mazināto peļņu par akciju, ja 33. SGS attiecas uz uzņēmumu;

| (d) | korekcijas summas attiecībā uz periodiem, pirms finanšu pārskatā uzrādītajiem periodiem, ja ir praktiski tās noteikt;



  un |
| --- | --- |

(d)

korekcijas summas attiecībā uz periodiem, pirms finanšu pārskatā uzrādītajiem periodiem, ja ir praktiski tās noteikt;

| (e) | ja retrospektīva piemērošana noteiktam iepriekšējam periodam vai periodiem, pirms finanšu pārskatā uzrādītajiem periodiem, ir nepraktiska, apstākļi, kas izraisījuši šādu situāciju, un apraksts par to, kā un kad grāmatvedības politikas maiņa tika ieviesta. |
| --- | --- |

(e)

ja retrospektīva piemērošana noteiktam iepriekšējam periodam vai periodiem, pirms finanšu pārskatā uzrādītajiem periodiem, ir nepraktiska, apstākļi, kas izraisījuši šādu situāciju, un apraksts par to, kā un kad grāmatvedības politikas maiņa tika ieviesta.

| 30. | Ja uzņēmums nav ieviesis jaunu standartu vai interpretāciju, kas ir publicēts, bet nav vēl stājies spēkā, uzņēmumam ir jāatklāj:










  (a) | šis fakts;



  un |
| --- | --- | --- |

30.

Ja uzņēmums nav ieviesis jaunu standartu vai interpretāciju, kas ir publicēts, bet nav vēl stājies spēkā, uzņēmumam ir jāatklāj:

(a)

šis fakts;

| (b) | zināma vai pamatoti novērtējama informācija, kas ir būtiska, lai novērtētu iespējamo jaunā standarta vai interpretācijas piemērošanas ietekmi uz uzņēmuma finanšu pārskatiem sākotnējās piemērošanas periodā. |
| --- | --- |

(b)

zināma vai pamatoti novērtējama informācija, kas ir būtiska, lai novērtētu iespējamo jaunā standarta vai interpretācijas piemērošanas ietekmi uz uzņēmuma finanšu pārskatiem sākotnējās piemērošanas periodā.

| 31. | Izpildot 30. punkta prasības, uzņēmumam jāizvērtē šādas informācijas atklāšana:






  (a) | jaunā standarta vai interpretācijas nosaukums; |
| --- | --- | --- |

31.

Izpildot 30. punkta prasības, uzņēmumam jāizvērtē šādas informācijas atklāšana:

(a)

jaunā standarta vai interpretācijas nosaukums;

| (b) | grāmatvedības politikas gaidāmās maiņas vai maiņu raksturs; |
| --- | --- |

(b)

grāmatvedības politikas gaidāmās maiņas vai maiņu raksturs;

| (c) | datums, līdz kuram standarts vai interpretācija jāievieš; |
| --- | --- |

(c)

datums, līdz kuram standarts vai interpretācija jāievieš;

| (d) | datums, kurā uzņēmums sākotnēji plāno ieviest standartu vai interpretāciju,
  un |
| --- | --- |

(d)

datums, kurā uzņēmums sākotnēji plāno ieviest standartu vai interpretāciju,

un

| (e) | vai nu:






  (i) | viedoklis par to, kāda būs standarta vai interpretācijas sākotnējās ieviešanas ietekme uz uzņēmuma finanšu pārskatiem;
  vai |
| --- | --- | --- |

(e)

vai nu:

(i)

viedoklis par to, kāda būs standarta vai interpretācijas sākotnējās ieviešanas ietekme uz uzņēmuma finanšu pārskatiem;

vai

| (ii) | ja šāda ietekme nav zināma vai pamatoti novērtējama, paziņojums pār šo faktu. |
| --- | --- |

(ii)

ja šāda ietekme nav zināma vai pamatoti novērtējama, paziņojums pār šo faktu.

GRĀMATVEDĪBAS APLĒŠU IZMAIŅAS

| 32. | Uzņēmējdarbībai piemītošo nenoteiktību rezultātā daudzus finanšu pārskatu posteņus nevar novērtēt precīzi, bet var tikai aplēst. Aplēsē ir iekļauti vērtējumi, kas balstīti uz pēdējo pieejamo, ticamo informāciju. Piemēram, aplēses ir nepieciešamas:






  (a) | sliktiem parādiem; |
| --- | --- | --- |

32.

Uzņēmējdarbībai piemītošo nenoteiktību rezultātā daudzus finanšu pārskatu posteņus nevar novērtēt precīzi, bet var tikai aplēst. Aplēsē ir iekļauti vērtējumi, kas balstīti uz pēdējo pieejamo, ticamo informāciju. Piemēram, aplēses ir nepieciešamas:

(a)

sliktiem parādiem;

| (b) | novecojušiem krājumiem; |
| --- | --- |

(b)

novecojušiem krājumiem;

| (c) | finanšu aktīvu vai finanšu saistību patiesai vērtībai; |
| --- | --- |

(c)

finanšu aktīvu vai finanšu saistību patiesai vērtībai;

| (d) | nolietojamo aktīvu lietderīgās lietošanas laikam vai nākotnes saimniecisko labumu patēriņa paredzētajām tendencēm;
  un |
| --- | --- |

(d)

nolietojamo aktīvu lietderīgās lietošanas laikam vai nākotnes saimniecisko labumu patēriņa paredzētajām tendencēm;

un

| (e) | garantijas saistībām. |
| --- | --- |

(e)

garantijas saistībām.

| 33. | Pamatotu aplēšu lietošana ir svarīga finanšu pārskatu sagatavošanas daļa un nemazina to ticamību. |
| --- | --- |

33.

Pamatotu aplēšu lietošana ir svarīga finanšu pārskatu sagatavošanas daļa un nemazina to ticamību.

| 34. | Aplēse ir jāpārskata, ja mainās apstākļi, uz kuriem aplēse ir balstīta vai arī ja ir iegūta jauna informācija vai lielāka pieredze. Pēc sava rakstura aplēses pārskatīšana neattiecas uz iepriekšējiem periodiem un tā nav kļūdas korekcija. |
| --- | --- |

34.

Aplēse ir jāpārskata, ja mainās apstākļi, uz kuriem aplēse ir balstīta vai arī ja ir iegūta jauna informācija vai lielāka pieredze. Pēc sava rakstura aplēses pārskatīšana neattiecas uz iepriekšējiem periodiem un tā nav kļūdas korekcija.

| 35. | Aplēses veidošanas pamata maiņa ir grāmatvedības politikas maiņa, un tā nav grāmatvedības aplēses maiņa. Ja ir grūti nošķirt grāmatvedības politikas maiņu no grāmatvedības aplēses maiņas, tā tiek uzskatīta par grāmatvedības aplēses maiņu. |
| --- | --- |

35.

Aplēses veidošanas pamata maiņa ir grāmatvedības politikas maiņa, un tā nav grāmatvedības aplēses maiņa. Ja ir grūti nošķirt grāmatvedības politikas maiņu no grāmatvedības aplēses maiņas, tā tiek uzskatīta par grāmatvedības aplēses maiņu.

| 36. | Grāmatvedības aplēses maiņas ietekme, izņemot maiņu, uz kuru attiecas 37. punkts, tiek atzīta perspektīvi, iekļaujot to peļņā vai zaudējumos:










  (a) | periodā, kurā notikušas izmaiņas, ja izmaiņas ietekmē tikai šo periodu;



  vai |
| --- | --- | --- |

36.

Grāmatvedības aplēses maiņas ietekme, izņemot maiņu, uz kuru attiecas 37. punkts, tiek atzīta perspektīvi, iekļaujot to peļņā vai zaudējumos:

(a)

periodā, kurā notikušas izmaiņas, ja izmaiņas ietekmē tikai šo periodu;

| (b) | periodā, kurā notikušas izmaiņas, un nākamajos periodos, ja izmaiņas ietekmē tos abus. |
| --- | --- |

(b)

periodā, kurā notikušas izmaiņas, un nākamajos periodos, ja izmaiņas ietekmē tos abus.

| 37. | Ja grāmatvedības aplēses maiņa rada izmaiņas aktīvos un saistībās vai attiecas uz pašu kapitāla posteni, tā jāatzīst, koriģējot attiecīgā aktīva, saistību vai pašu kapitāla posteņa uzskaites vērtību periodā, kurā izmaiņas notikušas. |
| --- | --- |

37.

Ja grāmatvedības aplēses maiņa rada izmaiņas aktīvos un saistībās vai attiecas uz pašu kapitāla posteni, tā jāatzīst, koriģējot attiecīgā aktīva, saistību vai pašu kapitāla posteņa uzskaites vērtību periodā, kurā izmaiņas notikušas.

| 38. | Grāmatvedības aplēses maiņas ietekmes perspektīvā atzīšana nozīmē, ka maiņa ir piemērota darījumiem, citiem notikumiem un apstākļiem, sākot ar aplēses izmaiņas datumu. Grāmatvedības aplēses maiņa var ietekmēt tikai pašreizējā perioda peļņu vai zaudējumus vai peļņu un zaudējumus gan pašreizējam periodam, gan nākamajiem periodiem. Piemēram, slikto parādu summas aplēses izmaiņas ietekmē tikai pārskata perioda peļņu vai zaudējumus, tādēļ tās atzīst pašreizējā periodā. Tomēr izmaiņas nolietojamā aktīva aplēstajā lietderīgās lietošanas laikā vai nākotnes saimniecisko labumu patēriņa paredzētajās tendencēs ietekmē nolietojuma izmaksas pārskata periodā un katrā nākamā periodā aktīva atlikušajā lietderīgās lietošanas laikā. Abos gadījumos pārskata perioda izmaiņu ietekmi atzīst par pārskata perioda ienākumiem vai izdevumiem. Ietekme, ja tāda ir, uz nākamajiem periodiem tiek atzīta kā ienākumi vai izdevumi tajos nākamajos periodos. |
| --- | --- |

38.

Grāmatvedības aplēses maiņas ietekmes perspektīvā atzīšana nozīmē, ka maiņa ir piemērota darījumiem, citiem notikumiem un apstākļiem, sākot ar aplēses izmaiņas datumu. Grāmatvedības aplēses maiņa var ietekmēt tikai pašreizējā perioda peļņu vai zaudējumus vai peļņu un zaudējumus gan pašreizējam periodam, gan nākamajiem periodiem. Piemēram, slikto parādu summas aplēses izmaiņas ietekmē tikai pārskata perioda peļņu vai zaudējumus, tādēļ tās atzīst pašreizējā periodā. Tomēr izmaiņas nolietojamā aktīva aplēstajā lietderīgās lietošanas laikā vai nākotnes saimniecisko labumu patēriņa paredzētajās tendencēs ietekmē nolietojuma izmaksas pārskata periodā un katrā nākamā periodā aktīva atlikušajā lietderīgās lietošanas laikā. Abos gadījumos pārskata perioda izmaiņu ietekmi atzīst par pārskata perioda ienākumiem vai izdevumiem. Ietekme, ja tāda ir, uz nākamajiem periodiem tiek atzīta kā ienākumi vai izdevumi tajos nākamajos periodos.

Informācijas atklāšana

| 39. | Uzņēmumam ir jāatklāj grāmatvedības aplēses raksturs un summas, kas ietekmē pārskata periodu vai varētu ietekmēt nākamos periodus, izņemot ietekmes uz nākamajiem periodiem informācijas atklāšanu, ja ir nepraktiski novērtēt šo ietekmi. |
| --- | --- |

39.

Uzņēmumam ir jāatklāj grāmatvedības aplēses raksturs un summas, kas ietekmē pārskata periodu vai varētu ietekmēt nākamos periodus, izņemot ietekmes uz nākamajiem periodiem informācijas atklāšanu, ja ir nepraktiski novērtēt šo ietekmi.

| 40. | Ja ietekmes summas uz nākamajiem periodiem netiek atklātas, jo ir nepraktiski tās noteikt, uzņēmumam šis fakts ir jāatklāj. |
| --- | --- |

40.

Ja ietekmes summas uz nākamajiem periodiem netiek atklātas, jo ir nepraktiski tās noteikt, uzņēmumam šis fakts ir jāatklāj.

KĻŪDAS

| 41. | Kļūdas var rasties attiecībā uz finanšu pārskatu elementu atzīšanu, novērtēšanu, sniegšanu vai atklāšanu. Finanšu pārskati neatbilst SFPS, ja tajos ir būtiskas vai nebūtiskas kļūdas, kas pieļautas tīšām, lai parādītu noteiktu uzņēmuma finansiālo stāvokli, finansiālos rezultātus vai naudas plūsmas. Potenciālās pārskata perioda kļūdas, kas tajā periodā ir atklātas, tiek koriģētas pirms tiek atļauta finanšu pārskatu publiskošana. Tomēr būtiskas kļūdas dažreiz netiek atklātas līdz pat nākamajam periodam, un šīs iepriekšējā perioda kļūdas tiek koriģētas salīdzinošajā informācijā, kas sniegta nākamā perioda finanšu pārskatos (skatīt 42. – 47. punktus). |
| --- | --- |

41.

Kļūdas var rasties attiecībā uz finanšu pārskatu elementu atzīšanu, novērtēšanu, sniegšanu vai atklāšanu. Finanšu pārskati neatbilst SFPS, ja tajos ir būtiskas vai nebūtiskas kļūdas, kas pieļautas tīšām, lai parādītu noteiktu uzņēmuma finansiālo stāvokli, finansiālos rezultātus vai naudas plūsmas. Potenciālās pārskata perioda kļūdas, kas tajā periodā ir atklātas, tiek koriģētas pirms tiek atļauta finanšu pārskatu publiskošana. Tomēr būtiskas kļūdas dažreiz netiek atklātas līdz pat nākamajam periodam, un šīs iepriekšējā perioda kļūdas tiek koriģētas salīdzinošajā informācijā, kas sniegta nākamā perioda finanšu pārskatos (skatīt 42. – 47. punktus).

| 42. | Ņemot vērā 43. punkta prasības, uzņēmumam retrospektīvi jākoriģē būtiskās iepriekšējā perioda kļūdas pirmajā finanšu pārskatu komplektā, kuru atļauts publiskot pēc kļūdas atklāšanas:










  (a) | koriģējot uzrādīto iepriekšējā(-o) perioda(-u), kurā kļūda radusies, salīdzināmās summas;



  vai |
| --- | --- | --- |

42.

Ņemot vērā 43. punkta prasības, uzņēmumam retrospektīvi jākoriģē būtiskās iepriekšējā perioda kļūdas pirmajā finanšu pārskatu komplektā, kuru atļauts publiskot pēc kļūdas atklāšanas:

(a)

koriģējot uzrādīto iepriekšējā(-o) perioda(-u), kurā kļūda radusies, salīdzināmās summas;

| (b) | koriģējot aktīvu, saistību un pašu kapitāla sākuma atlikumus agrākajam iepriekšējam uzrādītajam periodam, ja kļūda radusies pirms agrākā iepriekšējā uzrādītā perioda. |
| --- | --- |

(b)

koriģējot aktīvu, saistību un pašu kapitāla sākuma atlikumus agrākajam iepriekšējam uzrādītajam periodam, ja kļūda radusies pirms agrākā iepriekšējā uzrādītā perioda.

Retrospektīvās koriģēšanas ierobežojumi

| 43. | Iepriekšējā perioda kļūda jālabo retrospektīvi, izņemot tad, ja ir nepraktiski noteikt periodam raksturīgu kļūdas ietekmi vai kļūdas kumulatīvo ietekmi. |
| --- | --- |

43.

Iepriekšējā perioda kļūda jālabo retrospektīvi, izņemot tad, ja ir nepraktiski noteikt periodam raksturīgu kļūdas ietekmi vai kļūdas kumulatīvo ietekmi.

| 44. | Ja ir nepraktiski noteikt periodam raksturīgas kļūdas ietekmi salīdzinošajai informācijai par vienu vai vairākiem iepriekšējiem uzrādītajiem periodiem, uzņēmumam ir jākoriģē aktīvu, saistību un pašu kapitāla sākuma atlikumi agrākajam periodam, kuram ir praktiski piemērot retrospektīvas korekcijas (tas var būt arī pašreizējais pārskata periods). |
| --- | --- |

44.

Ja ir nepraktiski noteikt periodam raksturīgas kļūdas ietekmi salīdzinošajai informācijai par vienu vai vairākiem iepriekšējiem uzrādītajiem periodiem, uzņēmumam ir jākoriģē aktīvu, saistību un pašu kapitāla sākuma atlikumi agrākajam periodam, kuram ir praktiski piemērot retrospektīvas korekcijas (tas var būt arī pašreizējais pārskata periods).

| 45. | Ja ir nepraktiski noteikt kļūdas kumulatīvo ietekmi pārskata perioda sākumā uz visiem iepriekšējiem periodiem, tad uzņēmumam ir jākoriģē salīdzinošā informācija, lai labotu kļūdu perspektīvi, sākot ar agrāko iespējamo datumu. |
| --- | --- |

45.

Ja ir nepraktiski noteikt kļūdas kumulatīvo ietekmi pārskata perioda sākumā uz visiem iepriekšējiem periodiem, tad uzņēmumam ir jākoriģē salīdzinošā informācija, lai labotu kļūdu perspektīvi, sākot ar agrāko iespējamo datumu.

| 46. | Iepriekšējā perioda kļūdas koriģēšana tiek izslēgta no tā perioda peļņas vai zaudējumiem, kurā kļūda tikusi atklāta. Jebkura atklātā informācija par iepriekšējiem periodiem, ieskaitot finanšu datu vēsturiskos kopsavilkumus, tiek koriģēta tik tālu atpakaļ, cik tas praktiski ir iespējams. |
| --- | --- |

46.

Iepriekšējā perioda kļūdas koriģēšana tiek izslēgta no tā perioda peļņas vai zaudējumiem, kurā kļūda tikusi atklāta. Jebkura atklātā informācija par iepriekšējiem periodiem, ieskaitot finanšu datu vēsturiskos kopsavilkumus, tiek koriģēta tik tālu atpakaļ, cik tas praktiski ir iespējams.

| 47. | Ja ir nepraktiski noteikt kļūdas summas (piemēram, kļūda grāmatvedības politikas ieviešanā) attiecībā uz visiem iepriekšējiem periodiem, uzņēmums saskaņā ar 45. punktu perspektīvi koriģē salīdzinošo informāciju, sākot ar agrāko iespējamo datumu. Tādēļ tas ignorē kumulatīvo korekciju daļu attiecībā uz aktīviem, saistībām un pašu kapitālu, kas radusies pirms šī datuma. 50. – 53. punkti sniedz vadlīnijas, kuros gadījumos ir nepraktiski labot kļūdu vienam vai vairākiem agrākajiem periodiem. |
| --- | --- |

47.

Ja ir nepraktiski noteikt kļūdas summas (piemēram, kļūda grāmatvedības politikas ieviešanā) attiecībā uz visiem iepriekšējiem periodiem, uzņēmums saskaņā ar 45. punktu perspektīvi koriģē salīdzinošo informāciju, sākot ar agrāko iespējamo datumu. Tādēļ tas ignorē kumulatīvo korekciju daļu attiecībā uz aktīviem, saistībām un pašu kapitālu, kas radusies pirms šī datuma. 50. – 53. punkti sniedz vadlīnijas, kuros gadījumos ir nepraktiski labot kļūdu vienam vai vairākiem agrākajiem periodiem.

| 48. | Kļūdu korekcijas atšķiras no grāmatvedības aplēses izmaiņām. Grāmatvedības aplēses pēc būtības ir aptuvenas vērtības, kuras var tikt pārskatītas, ja kļūst zināma papildus informācija. Piemēram, ienākumi vai zaudējumi, kuri atzīti iespējamās situācijas noskaidrošanas rezultātā, nav kļūdas koriģēšana. |
| --- | --- |

48.

Kļūdu korekcijas atšķiras no grāmatvedības aplēses izmaiņām. Grāmatvedības aplēses pēc būtības ir aptuvenas vērtības, kuras var tikt pārskatītas, ja kļūst zināma papildus informācija. Piemēram, ienākumi vai zaudējumi, kuri atzīti iespējamās situācijas noskaidrošanas rezultātā, nav kļūdas koriģēšana.

Informācijas atklāšana par iepriekšējo periodu kļūdām

| 49. | Piemērojot 42. punktu, uzņēmumam jāatklāj šāda informācija:










  (a) | iepriekšējā perioda kļūdas raksturs; |
| --- | --- | --- |

49.

Piemērojot 42. punktu, uzņēmumam jāatklāj šāda informācija:

(a)

iepriekšējā perioda kļūdas raksturs;

| (b) | katram iepriekšējam uzrādītajam periodam, ja iespējams, korekciju summas:










  (i) | ietekme uz katru finanšu pārskata aprēķina posteni;



  un |
| --- | --- | --- |

(b)

katram iepriekšējam uzrādītajam periodam, ja iespējams, korekciju summas:

(i)

ietekme uz katru finanšu pārskata aprēķina posteni;

| (ii) | ietekme uz pamatpeļņu par akciju un mazināto peļņu par akciju, ja 33. SGS attiecas uz uzņēmumu; |
| --- | --- |

(ii)

ietekme uz pamatpeļņu par akciju un mazināto peļņu par akciju, ja 33. SGS attiecas uz uzņēmumu;

| (c) | korekciju summas agrākā uzrādītā iepriekšējā perioda sākumā;



  un |
| --- | --- |

(c)

korekciju summas agrākā uzrādītā iepriekšējā perioda sākumā;

| (d) | ja retrospektīva korekcija attiecībā uz noteiktu iepriekšējo periodu ir nepraktiska, apstākļi, kas izraisījuši šādu situāciju, un apraksts tam, kā un kopš kura laika kļūda tika labota. |
| --- | --- |

(d)

ja retrospektīva korekcija attiecībā uz noteiktu iepriekšējo periodu ir nepraktiska, apstākļi, kas izraisījuši šādu situāciju, un apraksts tam, kā un kopš kura laika kļūda tika labota.

NEIZPILDĀMĪBA ATTIECĪBĀ UZ RETROSPEKTĪVU PIEMĒROŠANU UN RETROSPEKTĪVU KORIĢĒŠANU

| 50. | Dažos gadījumos ir nepraktiski koriģēt salīdzināmo informāciju vienam vai vairākiem iepriekšējiem periodiem, lai panāktu salīdzināmību ar pārskata periodu. Piemēram, iespējams, ka dati par iepriekšējo(-iem) periodu(-iem) nav apkopoti tā, lai ļautu vai nu jaunas grāmatvedības politikas retrospektīvu piemērošanu (ieskaitot, 51. – 53. punkta mērķiem, tās perspektīvo piemērošanu iepriekšējiem periodiem), vai retrospektīvu koriģēšanu, lai koriģētu iepriekšējā perioda kļūdu, un var būt nepraktiski atkārtoti iegūt informāciju. |
| --- | --- |

50.

Dažos gadījumos ir nepraktiski koriģēt salīdzināmo informāciju vienam vai vairākiem iepriekšējiem periodiem, lai panāktu salīdzināmību ar pārskata periodu. Piemēram, iespējams, ka dati par iepriekšējo(-iem) periodu(-iem) nav apkopoti tā, lai ļautu vai nu jaunas grāmatvedības politikas retrospektīvu piemērošanu (ieskaitot, 51. – 53. punkta mērķiem, tās perspektīvo piemērošanu iepriekšējiem periodiem), vai retrospektīvu koriģēšanu, lai koriģētu iepriekšējā perioda kļūdu, un var būt nepraktiski atkārtoti iegūt informāciju.

| 51. | Bieži ir nepieciešams veikt aplēses, piemērojot grāmatvedības politiku finanšu pārskatu posteņiem, kas atzīti vai atklāti attiecībā uz darījumiem, citiem notikumiem vai apstākļiem. Aplēsei ir raksturīga subjektivitāte, un tās var veikt pēc bilances datuma. Potenciāli aplēses veikt ir grūtāk, ja retrospektīvi jāpiemēro grāmatvedības politika vai jāveic retrospektīva korekcija, lai koriģētu iepriekšējā perioda kļūdu ilgāka laika perioda dēļ, kas pagājis kopš attiecīgā darījuma, cita notikuma vai apstākļa. Tomēr aplēšu mērķis attiecībā uz iepriekšējiem periodiem ir tāds pats kā aplēsēm, kas veiktas pārskata periodā, proti, aplēsēm ir jāatspoguļo apstākļi, kas bija spēkā darījuma, cita notikuma vai apstākļa brīdī. |
| --- | --- |

51.

Bieži ir nepieciešams veikt aplēses, piemērojot grāmatvedības politiku finanšu pārskatu posteņiem, kas atzīti vai atklāti attiecībā uz darījumiem, citiem notikumiem vai apstākļiem. Aplēsei ir raksturīga subjektivitāte, un tās var veikt pēc bilances datuma. Potenciāli aplēses veikt ir grūtāk, ja retrospektīvi jāpiemēro grāmatvedības politika vai jāveic retrospektīva korekcija, lai koriģētu iepriekšējā perioda kļūdu ilgāka laika perioda dēļ, kas pagājis kopš attiecīgā darījuma, cita notikuma vai apstākļa. Tomēr aplēšu mērķis attiecībā uz iepriekšējiem periodiem ir tāds pats kā aplēsēm, kas veiktas pārskata periodā, proti, aplēsēm ir jāatspoguļo apstākļi, kas bija spēkā darījuma, cita notikuma vai apstākļa brīdī.

| 52. | Tāpēc, retrospektīvi piemērojot jaunu grāmatvedības politiku vai koriģējot iepriekšējā perioda kļūdu, nepieciešama atsevišķa informācija, kas:






  (a) | nodrošina pierādījumus par apstākļiem, kas bija spēkā datumā(-os), kurā(-os) notika darījums, cits notikums vai apstāklis;
  un |
| --- | --- | --- |

52.

Tāpēc, retrospektīvi piemērojot jaunu grāmatvedības politiku vai koriģējot iepriekšējā perioda kļūdu, nepieciešama atsevišķa informācija, kas:

(a)

nodrošina pierādījumus par apstākļiem, kas bija spēkā datumā(-os), kurā(-os) notika darījums, cits notikums vai apstāklis;

un

| (b) | būtu pieejama brīdī, kad finanšu pārskati par to iepriekšējo periodu tika apstiprināti publiskošanai, |
| --- | --- |

(b)

būtu pieejama brīdī, kad finanšu pārskati par to iepriekšējo periodu tika apstiprināti publiskošanai,

no citas informācijas. Dažiem aplēšu veidiem (piemēram, patiesās vērtības aplēse, kas nav balstīta uz novēroto cenu vai citu novērotu informāciju) ir nepraktiski nošķirt šādus informācijas veidus. Ja retrospektīvai piemērošanai vai retrospektīvai koriģēšanai nepieciešama nozīmīga aplēse, attiecībā uz kuru ir neiespējami nošķirt šos divus informācijas veidus, ir nepraktiski retrospektīvi piemērot jaunu grāmatvedības politiku vai retrospektīvi koriģēt iepriekšējā perioda kļūdu.

| 53. | Piemērojot jaunu grāmatvedības politiku vai koriģējot summas par iepriekšējo periodu nav jāņem vērā iepriekš notikušais, vai nu izdarot pieņēmumus par to, kādi būtu bijuši vadības nodomi iepriekšējā periodā, vai aplēšot atzītās, novērtētās vai atklātās summas. Piemēram, ja uzņēmums koriģē iepriekšējā perioda kļūdu, aplēšot finanšu aktīvus, kas iepriekš klasificēti kā līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi saskaņā ar 39. SGS Finanšu instrumenti: Atzīšana un novērtēšana – tas nemaina to aplēses pamatu periodam, ja vadība vēlāk nolemj tos neturēt līdz termiņa beigām. Bez tam, ja uzņēmums koriģē iepriekšējā perioda kļūdu, aprēķinot tā saistības par darbinieku uzkrātajiem slimību atvaļinājumiem saskaņā ar 19. SGS Darbinieka pabalsti, tas neņem vērā informāciju par neparasti smagu gripas sezonu nākamā perioda laikā, kas ir pieejama pēc tam, kad finanšu pārskati par iepriekšējo periodu ir autorizēti publiskošanai. Tas, ka nozīmīgas aplēses bieži ir nepieciešamas, ja tiek mainīta par iepriekšējiem periodiem uzrādītā salīdzinošā informācija, nekavē salīdzinošās informācijas ticamu korekciju vai labošanu. |
| --- | --- |

53.

Piemērojot jaunu grāmatvedības politiku vai koriģējot summas par iepriekšējo periodu nav jāņem vērā iepriekš notikušais, vai nu izdarot pieņēmumus par to, kādi būtu bijuši vadības nodomi iepriekšējā periodā, vai aplēšot atzītās, novērtētās vai atklātās summas. Piemēram, ja uzņēmums koriģē iepriekšējā perioda kļūdu, aplēšot finanšu aktīvus, kas iepriekš klasificēti kā līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi saskaņā ar 39. SGS Finanšu instrumenti: Atzīšana un novērtēšana – tas nemaina to aplēses pamatu periodam, ja vadība vēlāk nolemj tos neturēt līdz termiņa beigām. Bez tam, ja uzņēmums koriģē iepriekšējā perioda kļūdu, aprēķinot tā saistības par darbinieku uzkrātajiem slimību atvaļinājumiem saskaņā ar 19. SGS Darbinieka pabalsti, tas neņem vērā informāciju par neparasti smagu gripas sezonu nākamā perioda laikā, kas ir pieejama pēc tam, kad finanšu pārskati par iepriekšējo periodu ir autorizēti publiskošanai. Tas, ka nozīmīgas aplēses bieži ir nepieciešamas, ja tiek mainīta par iepriekšējiem periodiem uzrādītā salīdzinošā informācija, nekavē salīdzinošās informācijas ticamu korekciju vai labošanu.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 54. | Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts pārskata periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tam jāatklāj šis fakts. |
| --- | --- |

54.

Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts pārskata periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tam jāatklāj šis fakts.

CITU PAZIŅOJUMU ATSAUKŠANA

| 55. | Šis standarts aizstāj 8. SGS Perioda neto peļņa vai zaudējumi, fundamentālas kļūdas un grāmatvedības politiku izmaiņas, kas pārskatīts 1993. gadā. |
| --- | --- |

55.

Šis standarts aizstāj 8. SGS Perioda neto peļņa vai zaudējumi, fundamentālas kļūdas un grāmatvedības politiku izmaiņas, kas pārskatīts 1993. gadā.

| 56. | Šis standarts aizstāj šīs interpretācijas:






  (a) | PIK-2 Konsekvence – Aizņēmumu izmaksu kapitalizācija

  un |
| --- | --- | --- |

56.

Šis standarts aizstāj šīs interpretācijas:

(a)

PIK-2 Konsekvence – Aizņēmumu izmaksu kapitalizācija

| (b) | PIK-18 Konsekvence – Alternatīvas metodes. |
| --- | --- |

(b)

PIK-18 Konsekvence – Alternatīvas metodes.

PIELIKUMS

Grozījumi citos paziņojumos

Šajā papildinājumā ietvertie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz pārskata periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu agrākam periodam, grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz šo agrāko periodu.

| A1. | 7. SGS Naudas plūsmas pārskati tiek laboti šādi:
  29. un 30. punkts par ārkārtas posteņiem tiek dzēsts. |
| --- | --- |

A1.

7. SGS Naudas plūsmas pārskati tiek laboti šādi:

29. un 30. punkts par ārkārtas posteņiem tiek dzēsts.

| A2. | 12. SGS Ienākuma nodokļi tiek laboti, kā norādīts zemāk.
  62(b) punkts tiek labots šādi:






  (b) | nesadalītās peļņas, kas radusies retrospektīvas grāmatvedības politikas maiņas dēļ, vai kļūdas koriģēšanas dēļ, sākuma atlikuma korekcija (skatīt 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas). |
| --- | --- | --- |

A2.

12. SGS Ienākuma nodokļi tiek laboti, kā norādīts zemāk.

62(b) punkts tiek labots šādi:

(b)

nesadalītās peļņas, kas radusies retrospektīvas grāmatvedības politikas maiņas dēļ, vai kļūdas koriģēšanas dēļ, sākuma atlikuma korekcija (skatīt 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas).

80(h) punkts tiek labots šādi:

| (h) | nodokļa izdevumu (ieņēmumu) summa saistībā ar tām izmaiņām grāmatvedības politikā un kļūdām, kas iekļautas peļņā un zaudējumos saskaņā ar 8. SGS, jo tos nevar aprēķināt retrospektīvi. |
| --- | --- |

(h)

nodokļa izdevumu (ieņēmumu) summa saistībā ar tām izmaiņām grāmatvedības politikā un kļūdām, kas iekļautas peļņā un zaudējumos saskaņā ar 8. SGS, jo tos nevar aprēķināt retrospektīvi.

81(b) un 83. punkts tiek dzēsts.

| A3. | 14. SGS Informācijas sniegšana par segmentiem tiek labots šādi.
  Grāmatvedības politiku definīcija 8. punktā tiek labota šādi:

  Grāmatvedības politikas ir konkrēti principi, pamati, pieņēmumi, noteikumi un prakses, kuras uzņēmums piemēro finanšu pārskatu sagatavošanai un sniegšanai.

  60. punkts tiek labots šādi:






  60. | 1. SGS prasīts, ja ienākumu un izdevumu posteņi ir būtiski, to raksturs un summa jāparāda atsevišķi. 1. SGS piedāvā daudzus piemērus, tajā skaitā krājumu un pamatlīdzekļu vērtības daļēju norakstīšanu, uzkrājumu pārstrukturēšanu, pamatlīdzekļu un ilgtermiņa ieguldījumu atsavināšanu, darbības pārtraukšanu, iztiesāšanas un uzkrājumu aplēses. 59. punkts nemaina jebkuru šādu posteņu klasifikāciju vai šādu posteņu aplēses. Tomēr šajā punktā ieteiktā informācijas atklāšanas metode nosaka atšķirīgus posteņu nozīmīguma novērtēšanas kritērijus segmentiem salīdzinājumā ar uzņēmumu kopumā. |
| --- | --- | --- |

A3.

14. SGS Informācijas sniegšana par segmentiem tiek labots šādi.

Grāmatvedības politiku definīcija 8. punktā tiek labota šādi:

60. punkts tiek labots šādi:

60.

1. SGS prasīts, ja ienākumu un izdevumu posteņi ir būtiski, to raksturs un summa jāparāda atsevišķi. 1. SGS piedāvā daudzus piemērus, tajā skaitā krājumu un pamatlīdzekļu vērtības daļēju norakstīšanu, uzkrājumu pārstrukturēšanu, pamatlīdzekļu un ilgtermiņa ieguldījumu atsavināšanu, darbības pārtraukšanu, iztiesāšanas un uzkrājumu aplēses. 59. punkts nemaina jebkuru šādu posteņu klasifikāciju vai šādu posteņu aplēses. Tomēr šajā punktā ieteiktā informācijas atklāšanas metode nosaka atšķirīgus posteņu nozīmīguma novērtēšanas kritērijus segmentiem salīdzinājumā ar uzņēmumu kopumā.

77. un 78. punkts tiek mainīts šādi:

| 77. | Uzņēmuma ieviestās grāmatvedības politikas izmaiņas tiek raksturotas 8. SGS. Tajā prasīts, lai grāmatvedības politikas izmaiņas tiktu veiktas tikai tad, ja to pieprasa standarts vai interpretācija, vai izmaiņas palīdzēs sniegt ticamāku un būtiskāku informāciju par darījumiem, citiem notikumiem vai apstākļiem uzņēmuma finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

77.

Uzņēmuma ieviestās grāmatvedības politikas izmaiņas tiek raksturotas 8. SGS. Tajā prasīts, lai grāmatvedības politikas izmaiņas tiktu veiktas tikai tad, ja to pieprasa standarts vai interpretācija, vai izmaiņas palīdzēs sniegt ticamāku un būtiskāku informāciju par darījumiem, citiem notikumiem vai apstākļiem uzņēmuma finanšu pārskatos.

| 78. | Uzņēmuma līmenī ieviestās grāmatvedības politikas izmaiņas, kas ietekmē informāciju par segmentiem, tiek veiktas saskaņā ar 8. SGS. Ja vien jaunais standarts vai interpretācija nenosaka citādi, 8. SGS ir prasīts:






  (a) | grāmatvedības politikas maiņa ir jāpiemēro retrospektīvi, un iepriekšējā perioda informācija ir jālabo, ja ir iespējams noteikt vai nu maiņas kumulatīvo ietekmi, vai periodam raksturīgu ietekmi; |
| --- | --- | --- |

78.

Uzņēmuma līmenī ieviestās grāmatvedības politikas izmaiņas, kas ietekmē informāciju par segmentiem, tiek veiktas saskaņā ar 8. SGS. Ja vien jaunais standarts vai interpretācija nenosaka citādi, 8. SGS ir prasīts:

(a)

grāmatvedības politikas maiņa ir jāpiemēro retrospektīvi, un iepriekšējā perioda informācija ir jālabo, ja ir iespējams noteikt vai nu maiņas kumulatīvo ietekmi, vai periodam raksturīgu ietekmi;

| (b) | ja visiem uzrādītajiem periodiem ir nepraktiski to piemērot retrospektīvi, jaunā grāmatvedības politika jāpiemēro retrospektīvi, sākot ar agrāko iespējamo datumu;
  un |
| --- | --- |

(b)

ja visiem uzrādītajiem periodiem ir nepraktiski to piemērot retrospektīvi, jaunā grāmatvedības politika jāpiemēro retrospektīvi, sākot ar agrāko iespējamo datumu;

un

| (c) | ja pārskata perioda sākumā ir nepraktiski noteikt jaunas grāmatvedības politikas piemērošanas kumulatīvo efektu, politika jāpiemēro perspektīvi no agrākā iespējamā datuma. |
| --- | --- |

(c)

ja pārskata perioda sākumā ir nepraktiski noteikt jaunas grāmatvedības politikas piemērošanas kumulatīvo efektu, politika jāpiemēro perspektīvi no agrākā iespējamā datuma.

Šīs izmaiņas ir veicamas, lai izņemtu atsauces uz ārkārtas posteņiem:

| (a) | 16. punktā segmenta ieņēmumu definīcijā (a) apakšpunkts tiek dzēsts. |
| --- | --- |

(a)

16. punktā segmenta ieņēmumu definīcijā (a) apakšpunkts tiek dzēsts.

| (b) | 16. punktā segmenta izdevumu definīcijā (a) apakšpunkts tiek dzēsts. |
| --- | --- |

(b)

16. punktā segmenta izdevumu definīcijā (a) apakšpunkts tiek dzēsts.

| A4. | 19. SGS Darbinieku pabalsti tiek labots šādi.
  131. punkts tiek labots šādi:






  131. | Lai gan šajā standartā nav prasīta noteiktas informācijas atklāšana par citiem ilgtermiņa darbinieku pabalstiem, citos standartos var pieprasīt informācijas atklāšanu, piemēram, ja izdevumi šādu pabalstu dēļ ir būtiski, tiek prasīts atklāt informāciju saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana. Ja to pieprasa 24. SGS Informācijas atklāšana par saistītām pusēm, uzņēmums atklāj informāciju par citiem darbinieku ilgtermiņa pabalstiem galvenajam vadošajam personālam. |
| --- | --- | --- |

A4.

19. SGS Darbinieku pabalsti tiek labots šādi.

131. punkts tiek labots šādi:

131.

Lai gan šajā standartā nav prasīta noteiktas informācijas atklāšana par citiem ilgtermiņa darbinieku pabalstiem, citos standartos var pieprasīt informācijas atklāšanu, piemēram, ja izdevumi šādu pabalstu dēļ ir būtiski, tiek prasīts atklāt informāciju saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana. Ja to pieprasa 24. SGS Informācijas atklāšana par saistītām pusēm, uzņēmums atklāj informāciju par citiem darbinieku ilgtermiņa pabalstiem galvenajam vadošajam personālam.

142. punkts tiek labots šādi:

| 142. | Kā prasīts 1. SGS, uzņēmums atklāj informāciju par izdevumu raksturu un summu, ja tā ir būtiska. Darba attiecību izbeigšanas pabalsti var radīt izdevumus, kurus jāatklāj, lai izpildītu šo prasību. |
| --- | --- |

142.

Kā prasīts 1. SGS, uzņēmums atklāj informāciju par izdevumu raksturu un summu, ja tā ir būtiska. Darba attiecību izbeigšanas pabalsti var radīt izdevumus, kurus jāatklāj, lai izpildītu šo prasību.

160. punkts tiek labots šādi:

| 160. | 8. SGS piemēro, ja uzņēmums maina tā grāmatvedības politiku, lai atspoguļotu 159. un 159A. punktos noteiktās izmaiņas. Piemērojot šīs izmaiņas retrospektīvi, kā nosaka 8. SGS, uzņēmums attiecas pret šīm izmaiņām tā, it kā tās būtu jāievieš vienlaicīgi ar pārējo standartu. |
| --- | --- |

160.

8. SGS piemēro, ja uzņēmums maina tā grāmatvedības politiku, lai atspoguļotu 159. un 159A. punktos noteiktās izmaiņas. Piemērojot šīs izmaiņas retrospektīvi, kā nosaka 8. SGS, uzņēmums attiecas pret šīm izmaiņām tā, it kā tās būtu jāievieš vienlaicīgi ar pārējo standartu.

| A5. | 20. SGS Valsts dotāciju uzskaite un informācijas atklāšana ar valsts palīdzību 20. – 22. punkti tiek mainīti šādi:






  20. | Valsts dotācija, kuru var saņemt kā kompensāciju par jau esošiem izdevumiem vai zaudējumiem, vai, lai sniegtu finansiālu atbalstu uzņēmumam, neradot uz nākamajiem periodiem attiecināmas izmaksas, jāatzīst par ienākumiem periodā, kurā dotāciju var saņemt. |
| --- | --- | --- |

A5.

20. SGS Valsts dotāciju uzskaite un informācijas atklāšana ar valsts palīdzību 20. – 22. punkti tiek mainīti šādi:

20.

Valsts dotācija, kuru var saņemt kā kompensāciju par jau esošiem izdevumiem vai zaudējumiem, vai, lai sniegtu finansiālu atbalstu uzņēmumam, neradot uz nākamajiem periodiem attiecināmas izmaksas, jāatzīst par ienākumiem periodā, kurā dotāciju var saņemt.

| 21. | Dažos apstākļos valsts dotācijas piešķiršanas nolūks var būt tūlītējs finansiāls atbalsts uzņēmumam, nevis stimuls veikt īpašus izdevumus. Šīs dotācijas var piešķirt atsevišķam uzņēmumam un var nebūt pieejamas visiem saņēmējiem. Šie apstākļi var attaisnot dotācijas atzīšanu par ienākumiem periodā, kurā uzņēmums ir tiesīgs to saņemt, atklājot informāciju, lai nodrošinātu, ka tās ietekme ir skaidri saprotama. |
| --- | --- |

21.

Dažos apstākļos valsts dotācijas piešķiršanas nolūks var būt tūlītējs finansiāls atbalsts uzņēmumam, nevis stimuls veikt īpašus izdevumus. Šīs dotācijas var piešķirt atsevišķam uzņēmumam un var nebūt pieejamas visiem saņēmējiem. Šie apstākļi var attaisnot dotācijas atzīšanu par ienākumiem periodā, kurā uzņēmums ir tiesīgs to saņemt, atklājot informāciju, lai nodrošinātu, ka tās ietekme ir skaidri saprotama.

| 22. | Uzņēmums valsts dotāciju var saņemt kā kompensāciju par izdevumiem vai zaudējumiem, kas radušies iepriekšējā periodā. Tādu dotāciju atzīst par ienākumiem periodā, kurā to var saņemt, atklājot informāciju, lai nodrošinātu, ka tās ietekme ir skaidri saprotama. |
| --- | --- |

22.

Uzņēmums valsts dotāciju var saņemt kā kompensāciju par izdevumiem vai zaudējumiem, kas radušies iepriekšējā periodā. Tādu dotāciju atzīst par ienākumiem periodā, kurā to var saņemt, atklājot informāciju, lai nodrošinātu, ka tās ietekme ir skaidri saprotama.

| A6. | 22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana 100. punkts tiek dzēsts. |
| --- | --- |

A6.

22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana 100. punkts tiek dzēsts.

| A7. | 23. SGS Aizņēmumu izmaksas 30. punkts tiek mainīts šādi:






  30. | Ja standarta pieņemšana rada grāmatvedības politikas maiņu, uzņēmumam ir ieteicams koriģēt finanšu pārskatus saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas.Uzņēmumi var arī kapitalizēt tās aizņēmumu izmaksas, kas radušās pēc standarta spēkā stāšanās datuma un atbilst kapitalizācijas kritērijiem. |
| --- | --- | --- |

A7.

23. SGS Aizņēmumu izmaksas 30. punkts tiek mainīts šādi:

30.

Ja standarta pieņemšana rada grāmatvedības politikas maiņu, uzņēmumam ir ieteicams koriģēt finanšu pārskatus saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas.Uzņēmumi var arī kapitalizēt tās aizņēmumu izmaksas, kas radušās pēc standarta spēkā stāšanās datuma un atbilst kapitalizācijas kritērijiem.

| A8. | 34. SGS Starpperioda finanšu pārskati tiek labots šādi.
  17. punkts tiek labots šādi:






  17. | Tālāk minēti piemēri tiem informācijas atklāšanas veidiem, kas tiek prasīti saskaņā ar 16. punktu. Atsevišķi standarti un interpretācijas sniedz norādījumus par daudzu šādu posteņu atklāšanu:






  (a) | krājumu vērtības norakstīšana līdz neto pārdošanas vērtībai un šī vērtības norakstījuma aplēse; |
| --- | --- | --- | --- |

A8.

34. SGS Starpperioda finanšu pārskati tiek labots šādi.

17. punkts tiek labots šādi:

17.

Tālāk minēti piemēri tiem informācijas atklāšanas veidiem, kas tiek prasīti saskaņā ar 16. punktu. Atsevišķi standarti un interpretācijas sniedz norādījumus par daudzu šādu posteņu atklāšanu:

(a)

krājumu vērtības norakstīšana līdz neto pārdošanas vērtībai un šī vērtības norakstījuma aplēse;

| (b) | pamatlīdzekļu, nemateriālo aktīvu vai citu aktīvu vērtības samazināšanās radīto zaudējumu atzīšana un šīs vērtības samazināšanās zaudējumu aplēse; |
| --- | --- |

(b)

pamatlīdzekļu, nemateriālo aktīvu vai citu aktīvu vērtības samazināšanās radīto zaudējumu atzīšana un šīs vērtības samazināšanās zaudējumu aplēse;

| (c) | pārstrukturēšanas izmaksām izveidoto uzkrājumu aplēse; |
| --- | --- |

(c)

pārstrukturēšanas izmaksām izveidoto uzkrājumu aplēse;

| (d) | pamatlīdzekļu objektu iegāde vai atsavināšana; |
| --- | --- |

(d)

pamatlīdzekļu objektu iegāde vai atsavināšana;

| (e) | apņemšanās pirkt pamatlīdzekļus; |
| --- | --- |

(e)

apņemšanās pirkt pamatlīdzekļus;

| (f) | tiesas prāvu pabeigšana; |
| --- | --- |

(f)

tiesas prāvu pabeigšana;

| (g) | iepriekšējo periodu kļūdu koriģēšana; |
| --- | --- |

(g)

iepriekšējo periodu kļūdu koriģēšana;

| (h) | [svītrots]; |
| --- | --- |

(h)

[svītrots];

| (i) | jebkura aizdevuma neatmaksāšana vai aizdevuma līguma laušana, kas nav likvidēts bilances datumā vai pirms tā;
  un |
| --- | --- |

(i)

jebkura aizdevuma neatmaksāšana vai aizdevuma līguma laušana, kas nav likvidēts bilances datumā vai pirms tā;

un

| (j) | saistīto pušu darījumi. |
| --- | --- |

(j)

saistīto pušu darījumi.

24., 25. un 27. punkts tiek mainīts šādi:

| 24. | 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana un 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas nosaka, ka postenis ir būtisks, ja tā nepieminēšana vai nepareiza uzrādīšana var ietekmēt finanšu pārskatu lietotāju saimnieciskos lēmumus. 1. SGS pieprasīts atsevišķi atklāt būtiskus posteņus, ieskaitot (piemēram) pārtrauktas darbības, un 8. SGS pieprasīts atklāt izmaiņas grāmatvedības aplēsēs, kļūdās un grāmatvedības politikā. Abos standartos nav kvantitatīvi izskaidrots par būtiskumu. |
| --- | --- |

24.

1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana un 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas nosaka, ka postenis ir būtisks, ja tā nepieminēšana vai nepareiza uzrādīšana var ietekmēt finanšu pārskatu lietotāju saimnieciskos lēmumus. 1. SGS pieprasīts atsevišķi atklāt būtiskus posteņus, ieskaitot (piemēram) pārtrauktas darbības, un 8. SGS pieprasīts atklāt izmaiņas grāmatvedības aplēsēs, kļūdās un grāmatvedības politikā. Abos standartos nav kvantitatīvi izskaidrots par būtiskumu.

| 25. | Kaut gan būtiskuma izvērtēšana vienmēr ir saistīta ar vērtējumu, šis standarts atzīšanas un informācijas atklāšanas lēmumu balsta uz starpperioda datiem starpperioda rādītāju saprotamības dēļ. Tā, piemēram, netipiskus posteņus, grāmatvedības politiku vai aplēšu izmaiņas un fundamentālas kļūdas atzīst un atklāj, pamatojoties uz būtiskumu attiecībā uz starpperioda datiem, lai izvairītos no maldīgiem secinājumiem, kādi varētu rasties informācijas neatklāšanas dēļ. Pamatmērķis ir nodrošināt visas tādas informācijas iekļaušanu starpperioda finanšu pārskatā, kura ir svarīga, lai izprastu uzņēmuma finansiālo stāvokli un darbības rezultātus starpperioda laikā. |
| --- | --- |

25.

Kaut gan būtiskuma izvērtēšana vienmēr ir saistīta ar vērtējumu, šis standarts atzīšanas un informācijas atklāšanas lēmumu balsta uz starpperioda datiem starpperioda rādītāju saprotamības dēļ. Tā, piemēram, netipiskus posteņus, grāmatvedības politiku vai aplēšu izmaiņas un fundamentālas kļūdas atzīst un atklāj, pamatojoties uz būtiskumu attiecībā uz starpperioda datiem, lai izvairītos no maldīgiem secinājumiem, kādi varētu rasties informācijas neatklāšanas dēļ. Pamatmērķis ir nodrošināt visas tādas informācijas iekļaušanu starpperioda finanšu pārskatā, kura ir svarīga, lai izprastu uzņēmuma finansiālo stāvokli un darbības rezultātus starpperioda laikā.

| 27. | 8. SGS pieprasa atklāt aplēses izmaiņas raksturu un (ja iespējams) summu, kurai ir būtiska ietekme pārskata periodā vai no kuras gaidāma būtiska ietekme nākamajos periodos. Šā standarta 16. punkta d) apakšpunktā ir noteikts, ka starpperioda finanšu pārskatā jāatklāj līdzīga informācija. Piemēram, pēdējā starpperiodā radušās aplēses izmaiņas, kas attiecas uz krājumu vērtības norakstīšanu, pārstrukturēšanu vai zaudējumiem no vērtības samazināšanās, kuri tika uzrādīti agrākā finanšu gada starpperiodā. Iepriekšējā punktā noteiktā informācijas atklāšana atbilst 8. SGS prasībai un tai paredzēta šaura darbības joma – tikai uz aplēses izmaiņām. Uzņēmumam gada finanšu pārskatus neprasa papildināt ar papildu starpperioda finanšu informāciju. |
| --- | --- |

27.

8. SGS pieprasa atklāt aplēses izmaiņas raksturu un (ja iespējams) summu, kurai ir būtiska ietekme pārskata periodā vai no kuras gaidāma būtiska ietekme nākamajos periodos. Šā standarta 16. punkta d) apakšpunktā ir noteikts, ka starpperioda finanšu pārskatā jāatklāj līdzīga informācija. Piemēram, pēdējā starpperiodā radušās aplēses izmaiņas, kas attiecas uz krājumu vērtības norakstīšanu, pārstrukturēšanu vai zaudējumiem no vērtības samazināšanās, kuri tika uzrādīti agrākā finanšu gada starpperiodā. Iepriekšējā punktā noteiktā informācijas atklāšana atbilst 8. SGS prasībai un tai paredzēta šaura darbības joma – tikai uz aplēses izmaiņām. Uzņēmumam gada finanšu pārskatus neprasa papildināt ar papildu starpperioda finanšu informāciju.

43. un 44. punkts tiek mainīts šādi:

| 43. | Grāmatvedības politikas izmaiņām, ko nenosaka jauns standarts vai interpretācija, jāatklāj:










  (a) | iepriekšējo starpperiodu finanšu pārskatu koriģēšana pašreizējā finanšu gadā un jebkuru iepriekšējo finanšu gadu salīdzinošus starpperiodus, kas tiks laboti gada finanšu pārskatos saskaņā ar 8. SGS;



  vai |
| --- | --- | --- |

43.

Grāmatvedības politikas izmaiņām, ko nenosaka jauns standarts vai interpretācija, jāatklāj:

(a)

iepriekšējo starpperiodu finanšu pārskatu koriģēšana pašreizējā finanšu gadā un jebkuru iepriekšējo finanšu gadu salīdzinošus starpperiodus, kas tiks laboti gada finanšu pārskatos saskaņā ar 8. SGS;

| (b) | ja ir nepraktiski noteikt kumulatīvo ietekmi finanšu gada sākumā, kad tiek ieviesta jauna grāmatvedības politika, uz visiem iepriekšējiem periodiem, pārskata finanšu gada starpperiodu un iepriekšējo finanšu gadu salīdzinošo starpperiodu finanšu pārskatu labošana, lai ieviestu jaunu grāmatvedības politiku perspektīvi no agrākā iespējamā datuma. |
| --- | --- |

(b)

ja ir nepraktiski noteikt kumulatīvo ietekmi finanšu gada sākumā, kad tiek ieviesta jauna grāmatvedības politika, uz visiem iepriekšējiem periodiem, pārskata finanšu gada starpperiodu un iepriekšējo finanšu gadu salīdzinošo starpperiodu finanšu pārskatu labošana, lai ieviestu jaunu grāmatvedības politiku perspektīvi no agrākā iespējamā datuma.

| 44. | Viens no iepriekšējā principa mērķiem ir nodrošināt, lai konkrētam darījumu veidam tiktu lietota viena grāmatvedības politika visa finanšu gada laikā. Saskaņā ar 8. SGS grāmatvedības politikas izmaiņas piemēro retrospektīvi, koriģējot iepriekšējo periodu finanšu datus, cik vien iespējams agrākiem periodiem. Tomēr, ja kumulatīvo korekcijas summu, kas attiecas uz iepriekšējiem finanšu gadiem, ir nepraktiski noteikt, saskaņā ar 8. SGS jauno politiku piemēro perspektīvi, sākot ar agrāko iespējamo datumu. 43. punktā minētais princips nosaka, ka kārtējā finanšu gada ietvaros jebkuras grāmatvedības politikas izmaiņas piemēro vai nu retrospektīvi, vai, ja tas ir nepraktiski, perspektīvi, sākot ne vēlāk kā no finanšu gada sākuma. |
| --- | --- |

44.

Viens no iepriekšējā principa mērķiem ir nodrošināt, lai konkrētam darījumu veidam tiktu lietota viena grāmatvedības politika visa finanšu gada laikā. Saskaņā ar 8. SGS grāmatvedības politikas izmaiņas piemēro retrospektīvi, koriģējot iepriekšējo periodu finanšu datus, cik vien iespējams agrākiem periodiem. Tomēr, ja kumulatīvo korekcijas summu, kas attiecas uz iepriekšējiem finanšu gadiem, ir nepraktiski noteikt, saskaņā ar 8. SGS jauno politiku piemēro perspektīvi, sākot ar agrāko iespējamo datumu. 43. punktā minētais princips nosaka, ka kārtējā finanšu gada ietvaros jebkuras grāmatvedības politikas izmaiņas piemēro vai nu retrospektīvi, vai, ja tas ir nepraktiski, perspektīvi, sākot ne vēlāk kā no finanšu gada sākuma.

| A9. | 35. SGS Pārtrauktās darbības 41., 42. un 50. punkts tiek dzēsts. |
| --- | --- |

A9.

35. SGS Pārtrauktās darbības 41., 42. un 50. punkts tiek dzēsts.

| A10. | 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās ievada 13. punkts tiek dzēsts, kā arī 120. un 121. punkts tiek dzēsts. |
| --- | --- |

A10.

36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās ievada 13. punkts tiek dzēsts, kā arī 120. un 121. punkts tiek dzēsts.

| A11. | 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi 94. punkts tiek dzēsts. |
| --- | --- |

A11.

37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi 94. punkts tiek dzēsts.

| A12. | 38. SGS Nemateriālie aktīvi 120. punkts tiek dzēsts. |
| --- | --- |

A12.

38. SGS Nemateriālie aktīvi 120. punkts tiek dzēsts.

| A13. | PIK-12 “Konsolidācija – īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības” punkts par spēkā stāšanās datumu tiek mainīts šādi:

  Spēkā stāšanās datums: šī interpretācija stājas spēkā attiecībā uz finanšu periodiem, kuri sākas 1999. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma; ieteicama agrāka piemērošana. Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek ņemtas vērā saskaņā ar 8. SGS. |
| --- | --- |

A13.

PIK-12 “Konsolidācija – īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības” punkts par spēkā stāšanās datumu tiek mainīts šādi:

Spēkā stāšanās datums: šī interpretācija stājas spēkā attiecībā uz finanšu periodiem, kuri sākas 1999. gada 1. jūlijā vai pēc šī datuma; ieteicama agrāka piemērošana. Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek ņemtas vērā saskaņā ar 8. SGS.

| A14. | PIK-13 “Kopīgi kontrolētas sabiedrības – kopuzņēmuma dalībnieku nemonetārie ieguldījumi” punkts par spēkā stāšanās datumu tiek mainīts šādi:

  Spēkā stāšanās datums: Šī interpretācija stājas spēkā attiecībā uz finanšu periodiem, kuri sākas 1999. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma; ieteicama agrāka piemērošana. Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek ņemtas vērā saskaņā ar 8. SGS. |
| --- | --- |

A14.

PIK-13 “Kopīgi kontrolētas sabiedrības – kopuzņēmuma dalībnieku nemonetārie ieguldījumi” punkts par spēkā stāšanās datumu tiek mainīts šādi:

Spēkā stāšanās datums: Šī interpretācija stājas spēkā attiecībā uz finanšu periodiem, kuri sākas 1999. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma; ieteicama agrāka piemērošana. Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek ņemtas vērā saskaņā ar 8. SGS.

| A15. | PIK-21 Ienākuma nodokļi – pārvērtēto nolietojumam nepakļauto aktīvu atgūšana punkts par spēkā stāšanās datumu tiek mainīts šādi:

  Spēkā stāšanās datums: Šī vienošanās stājas spēkā 2000. gada 15. jūlijā. Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek ņemtas vērā saskaņā ar 8. SGS. |
| --- | --- |

A15.

PIK-21 Ienākuma nodokļi – pārvērtēto nolietojumam nepakļauto aktīvu atgūšana punkts par spēkā stāšanās datumu tiek mainīts šādi:

Spēkā stāšanās datums: Šī vienošanās stājas spēkā 2000. gada 15. jūlijā. Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek ņemtas vērā saskaņā ar 8. SGS.

| A16. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.] |
| --- | --- |

A16.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.]

| A17. | PIK-25 Ienākuma nodokļi – uzņēmuma vai tā akcionāru nodokļa statusa izmaiņas punkts par spēkā stāšanās datumu tiek mainīts šādi:

  Spēkā stāšanās datums: Šī vienošanās stājas spēkā 2000. gada 15. jūlijā. Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek ņemtas vērā saskaņā ar 8. SGS. |
| --- | --- |

A17.

PIK-25 Ienākuma nodokļi – uzņēmuma vai tā akcionāru nodokļa statusa izmaiņas punkts par spēkā stāšanās datumu tiek mainīts šādi:

Spēkā stāšanās datums: Šī vienošanās stājas spēkā 2000. gada 15. jūlijā. Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek ņemtas vērā saskaņā ar 8. SGS.

| A18. | PIK-27 Darījuma būtības novērtēšana, kuri ietver nomas juridisko formu punkts par spēkā stāšanās datumu tiek mainīts šādi:

  Spēkā stāšanās datums: Šī interpretācija stājas spēkā 2001. gada 31. decembrī. Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek ņemtas vērā saskaņā ar 8. SGS. |
| --- | --- |

A18.

PIK-27 Darījuma būtības novērtēšana, kuri ietver nomas juridisko formu punkts par spēkā stāšanās datumu tiek mainīts šādi:

Spēkā stāšanās datums: Šī interpretācija stājas spēkā 2001. gada 31. decembrī. Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek ņemtas vērā saskaņā ar 8. SGS.

| A19. | PIK-31 Ieņēmumi – bartera darījumi, kuri ietver reklāmas pakalpojumus punkts par spēkā stāšanās datumu tiek mainīts šādi:

  Spēkā stāšanās datums: Šī interpretācija stājas spēkā 2001. gada 31. decembrī. Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek ņemtas vērā saskaņā ar 8. SGS. |
| --- | --- |

A19.

PIK-31 Ieņēmumi – bartera darījumi, kuri ietver reklāmas pakalpojumus punkts par spēkā stāšanās datumu tiek mainīts šādi:

Spēkā stāšanās datums: Šī interpretācija stājas spēkā 2001. gada 31. decembrī. Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek ņemtas vērā saskaņā ar 8. SGS.

| A20. | 1. SFPS “Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmreizējā pielietošana” starptautiskā finanšu pārskatu definīcija pielikumā A tiek mainīta šādi:
  Starptautiskie finanšu pārskatu standarti (SFPS)
  Standarti un interpretācijas, kuras pieņēmusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Tie ietver:






  (a) | Starptautiskos finanšu pārskatu standartus; |
| --- | --- | --- |

A20.

1. SFPS “Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmreizējā pielietošana” starptautiskā finanšu pārskatu definīcija pielikumā A tiek mainīta šādi:

Standarti un interpretācijas, kuras pieņēmusi Starptautisko grāmatvedības standartu padome (SGSP). Tie ietver:

(a)

Starptautiskos finanšu pārskatu standartus;

| (b) | Starptautiskos grāmatvedības standartus;
  un |
| --- | --- |

(b)

Starptautiskos grāmatvedības standartus;

un

| (c) | Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) vai bijušās Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) izdotās interpretācijas. |
| --- | --- |

(c)

Starptautisko finanšu pārskatu interpretācijas komitejas (SFPIK) vai bijušās Pastāvīgās interpretācijas komitejas (PIK) izdotās interpretācijas.

| A21. | 1. SFPS “Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmreizējā pielietošana” rindkopa tiek mainīta šādi:
  1. Starptautiskais finanšu pārskatu standarts "Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmreizējā pielietošana" (1. SFPS) izklāstīts 1. līdz 47. punktā un A līdz C papildinājumā. Visi punkti ir līdzvērtīgi. Treknajā drukā rakstītajos punktos izklāstīti galvenie principi. A papildinājumā definētie termini ir kursīvā, kad tie standartā parādās pirmo reizi. Citu terminu definīcijas dotas starptautisko finanšu pārskatu standartu terminu sarakstā. 1. SFPS jālasa tā mērķa un secinājumu pamata, “Starptautisko finanšu pārskatu standartu priekšvārda” un “Finanšu pārskatu sagatavošanas un sniegšanas” kontekstā. 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas sniedz pamatu grāmatvedības politiku izvēlē un piemērošanā, ja nav skaidru norādījumu. |
| --- | --- |

A21.

1. SFPS “Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmreizējā pielietošana” rindkopa tiek mainīta šādi:

1. Starptautiskais finanšu pārskatu standarts "Starptautisko finanšu pārskatu standartu pirmreizējā pielietošana" (1. SFPS) izklāstīts 1. līdz 47. punktā un A līdz C papildinājumā. Visi punkti ir līdzvērtīgi. Treknajā drukā rakstītajos punktos izklāstīti galvenie principi. A papildinājumā definētie termini ir kursīvā, kad tie standartā parādās pirmo reizi. Citu terminu definīcijas dotas starptautisko finanšu pārskatu standartu terminu sarakstā. 1. SFPS jālasa tā mērķa un secinājumu pamata, “Starptautisko finanšu pārskatu standartu priekšvārda” un “Finanšu pārskatu sagatavošanas un sniegšanas” kontekstā. 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas sniedz pamatu grāmatvedības politiku izvēlē un piemērošanā, ja nav skaidru norādījumu.

| A22. | Visu citu Starptautisko grāmatvedības standartu rubrikas ir aizvietotas ar jaunu rubriku šādā veidā:
  Starptautiskais grāmatvedības standarts X. nosaukums vārdos (X. SGS) tiek izklāstīts 1-000 punktos [un pielikumos A-C](*). Visi punkti ir līdzvērtīgi, bet saglabā SGSK standarta formātu, ja to ir pieņēmusi SGSP. X. SGS jālasa [tā mērķa un secinājumu pamata,](**) Starptautisko finanšu pārskatu standartu priekšvārda un Finanšu pārskatu sagatavošanas un sniegšanas kontekstā. 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas sniedz pamatu grāmatvedības politiku izvēlē un piemērošanā, ja nav skaidru norādījumu.






  (*) | izmanto tikai tiem pielikumiem, kas ir standarta daļa. |
| --- | --- | --- |

A22.

Visu citu Starptautisko grāmatvedības standartu rubrikas ir aizvietotas ar jaunu rubriku šādā veidā:

Starptautiskais grāmatvedības standarts X. nosaukums vārdos (X. SGS) tiek izklāstīts 1-000 punktos [un pielikumos A-C](*). Visi punkti ir līdzvērtīgi, bet saglabā SGSK standarta formātu, ja to ir pieņēmusi SGSP. X. SGS jālasa [tā mērķa un secinājumu pamata,](**) Starptautisko finanšu pārskatu standartu priekšvārda un Finanšu pārskatu sagatavošanas un sniegšanas kontekstā. 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas sniedz pamatu grāmatvedības politiku izvēlē un piemērošanā, ja nav skaidru norādījumu.

(*)

izmanto tikai tiem pielikumiem, kas ir standarta daļa.

| (**) | izmanto tikai tad, ja standarts ietver mērķi vai ja tajā ir secinājumu pamats. |
| --- | --- |

(**)

izmanto tikai tad, ja standarts ietver mērķi vai ja tajā ir secinājumu pamats.

| A23. | Starptautiskajos finanšu pārskatu standartos, ieskaitot Starptautiskos grāmatvedības standartus un interpretācijas, kas piemērojamas 2003. gada decembrī, atsauces uz spēkā esošo 8. SGS Perioda neto peļņa vai zaudējumi, fundamentālas kļūdas un grāmatvedības politiku izmaiņas versiju tiek mainītas uz 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas. |
| --- | --- |

A23.

Starptautiskajos finanšu pārskatu standartos, ieskaitot Starptautiskos grāmatvedības standartus un interpretācijas, kas piemērojamas 2003. gada decembrī, atsauces uz spēkā esošo 8. SGS Perioda neto peļņa vai zaudējumi, fundamentālas kļūdas un grāmatvedības politiku izmaiņas versiju tiek mainītas uz 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas.

10. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Notikumi pēc bilances datuma

SATURS

Mērķis

Darbības joma

Definīcijas

Atzīšana un novērtēšana

Koriģējoši notikumi pēc bilances datuma

Nekoriģējoši notikumi pēc bilances datuma

Dividendes

Darbības turpināšana

Informācijas atklāšana

Apstiprināšanas publiskošanai datums

Informācijas precizēšana par apstākļiem bilances datumā

Nekoriģējoši notikumi pēc bilances datuma

Spēkā stāšanās datums

10. SGS atsaukšana (pārskatīts 1999. gadā)

Šis pārskatītais Standarts aizstāj 10. SGS (pārstrādāts 1999. gadā) Notikumi pēc bilances datuma un to jāpiemēro ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana.

MĒRĶIS

| 1. | Šā standarta mērķis ir noteikt:






  (a) | kad uzņēmumam jākoriģē finanšu pārskati, ņemot vērā notikumus pēc bilances datuma,
  un |
| --- | --- | --- |

1.

Šā standarta mērķis ir noteikt:

(a)

kad uzņēmumam jākoriģē finanšu pārskati, ņemot vērā notikumus pēc bilances datuma,

un

| (b) | informācija, kas uzņēmumam jāatklāj par datumu, kad finanšu pārskati tika apstiprināti publiskošanai, un par notikumiem pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

(b)

informācija, kas uzņēmumam jāatklāj par datumu, kad finanšu pārskati tika apstiprināti publiskošanai, un par notikumiem pēc bilances datuma.

Standarts arī nosaka, ka uzņēmums nedrīkst sagatavot finanšu pārskatus, pamatojoties uz darbības turpināšanas principu, ja notikumi pēc bilances datuma liecina par to, ka darbības turpināšanas princips nav atbilstīgs.

DARBĪBAS JOMA

| 2. | Šis standarts jālieto, lai uzskaitītu un atklātu notikumus pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

2.

Šis standarts jālieto, lai uzskaitītu un atklātu notikumus pēc bilances datuma.

DEFINĪCIJAS

| 3. | Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:



  Notikumi pēc bilances datuma ir labvēlīgi un nelabvēlīgi notikumi, kas notiek starp bilances datumu un datumu, kurā finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai. Izšķir divu veidu notikumus:









  (a) | notikumi, kas sniedz pierādījumus par apstākļiem, kas pastāvējuši bilances datumā (koriģējoši notikumi pēc bilances datuma),



  un |
| --- | --- | --- |

3.

Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:

(a)

notikumi, kas sniedz pierādījumus par apstākļiem, kas pastāvējuši bilances datumā (koriģējoši notikumi pēc bilances datuma),

| (b) | notikumi, kas liecina par apstākļiem, kas radušies pēc bilances datuma (nekoriģējoši notikumi pēc bilances datuma). |
| --- | --- |

(b)

notikumi, kas liecina par apstākļiem, kas radušies pēc bilances datuma (nekoriģējoši notikumi pēc bilances datuma).

| 4. | Finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai process atšķirsies atkarībā no vadības struktūras, likumā noteiktām prasībām un finanšu pārskatu sagatavošanas un noformēšanas kārtības. |
| --- | --- |

4.

Finanšu pārskatu apstiprināšanas publiskošanai process atšķirsies atkarībā no vadības struktūras, likumā noteiktām prasībām un finanšu pārskatu sagatavošanas un noformēšanas kārtības.

| 5. | Dažos gadījumos uzņēmumam finanšu pārskati jāiesniedz apstiprināšanai akcionāriem pēc tam, kad finanšu pārskati ir publiskoti. Tādos gadījumos finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai publiskošanas datumā, nevis datumā, kad finanšu pārskatus apstiprina akcionāri.

  PiemērsUzņēmuma vadība 20X2. gada 28. februārī sagatavo finanšu pārskatu projektu par 12 mēnešu periodu līdz 20X1. gada 31. decembrim. 20X2. gada 18. martā valde izskata finanšu pārskatus un apstiprina tos publiskošanai. Uzņēmums paziņo savu peļņu un citu izvēlētu finanšu informāciju 20X2. gada 19. martā. Finanšu pārskati tiek darīti pieejami akcionāriem un citiem interesentiem 20X2. gada 1. aprīlī. 20X2. gada 15. maijā finanšu pārskatus apstiprina akcionāru ikgadējā sanāksmē un pēc tam 20X2. gada 17. maijā apstiprinātos finanšu pārskatus iesniedz pārvaldes iestādei.Finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai 20X2. gada 18. martā (datums, kad valde tos apstiprina publiskošanai). |
| --- | --- |

5.

Dažos gadījumos uzņēmumam finanšu pārskati jāiesniedz apstiprināšanai akcionāriem pēc tam, kad finanšu pārskati ir publiskoti. Tādos gadījumos finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai publiskošanas datumā, nevis datumā, kad finanšu pārskatus apstiprina akcionāri.

| 6. | Dažos gadījumos uzņēmuma vadībai finanšu pārskati jāiesniedz apstiprināšanai uzraudzības padomei (tās sastāvā ir vienīgi personas, kas nepieder pie uzņēmuma vadības). Tādos gadījumos finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai, kad vadība tos apstiprina iesniegšanai uzraudzības padomei.

  Piemērs20X2. gada 18. martā uzņēmuma vadība apstiprina finanšu pārskatus iesniegšanai uzraudzības padomei. Uzraudzības padomes sastāvā ir vienīgi personas, kas nepieder pie uzņēmuma vadības, un var būt darbinieku pārstāvji un citas ieinteresētās personas. Uzraudzības padome apstiprina finanšu pārskatus 20X2. gada 26. martā. Finanšu pārskati tiek darīti pieejami akcionāriem un citiem interesentiem 20X2. gada 1. aprīlī. 20X2. gada 15. maijā finanšu pārskatus apstiprina akcionāru ikgadējā sanāksmē un pēc tam 20X2. gada 17. maijā finanšu pārskatus iesniedz pārvaldes iestādei.Finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai 20X2. gada 18. martā (datums, kad vadība tos apstiprina iesniegšanai uzraudzības padomei). |
| --- | --- |

6.

Dažos gadījumos uzņēmuma vadībai finanšu pārskati jāiesniedz apstiprināšanai uzraudzības padomei (tās sastāvā ir vienīgi personas, kas nepieder pie uzņēmuma vadības). Tādos gadījumos finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai, kad vadība tos apstiprina iesniegšanai uzraudzības padomei.

| 7. | Notikumi pēc bilances datuma ir visi notikumi līdz datumam, kad finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai, pat tad, ja šie notikumi notiek pēc peļņas publiska paziņojuma vai citas izvēlētas finanšu informācijas publicēšanas. |
| --- | --- |

7.

Notikumi pēc bilances datuma ir visi notikumi līdz datumam, kad finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai, pat tad, ja šie notikumi notiek pēc peļņas publiska paziņojuma vai citas izvēlētas finanšu informācijas publicēšanas.

ATZĪŠANA UN NOVĒRTĒŠANA

Koriģējoši notikumi pēc bilances datuma

| 8. | Uzņēmumam jākoriģē finanšu pārskatos atzītās summas, lai atspoguļotu koriģējošus notikumus pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

8.

Uzņēmumam jākoriģē finanšu pārskatos atzītās summas, lai atspoguļotu koriģējošus notikumus pēc bilances datuma.

| 9. | Koriģējoši notikumi pēc bilances datuma, kuru rezultātā uzņēmumam jākoriģē finanšu pārskatos atzītās summas vai jāatzīst iepriekš neatzīti posteņi, ir, piemēram, šādi:






  (a) | tiesas lēmuma izpilde pēc bilances datuma, kas apstiprina, ka uzņēmumam ir bijis pašreizējs pienākums bilances datumā. Uzņēmums koriģē iepriekš atzītas saistības saistībā ar šo tiesas lēmumu saskaņā ar 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi vai atzīst jaunas saistības. Uzņēmums nevis vienkārši atklāj iespējamās saistības, bet tiesas lēmums sniedz papildus pierādījumus, kas tika ņemti vērā saskaņā 37. SGS 16. punktu. |
| --- | --- | --- |

9.

Koriģējoši notikumi pēc bilances datuma, kuru rezultātā uzņēmumam jākoriģē finanšu pārskatos atzītās summas vai jāatzīst iepriekš neatzīti posteņi, ir, piemēram, šādi:

(a)

tiesas lēmuma izpilde pēc bilances datuma, kas apstiprina, ka uzņēmumam ir bijis pašreizējs pienākums bilances datumā. Uzņēmums koriģē iepriekš atzītas saistības saistībā ar šo tiesas lēmumu saskaņā ar 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi vai atzīst jaunas saistības. Uzņēmums nevis vienkārši atklāj iespējamās saistības, bet tiesas lēmums sniedz papildus pierādījumus, kas tika ņemti vērā saskaņā 37. SGS 16. punktu.

| (b) | informācijas saņemšana pēc bilances datuma, kas liecina, ka aktīva vērtība bilances datumā bija samazinājusies vai ka jākoriģē iepriekš atzītā zaudējumu summa saistībā ar aktīva vērtības samazinājumu. Piemēram:






  (i) | klienta bankrots pēc bilances datuma parasti apstiprina, ka zaudējumi pircēju un pasūtītāju parādu kontā pastāvēja jau bilances datumā un ka uzņēmumam jākoriģē pircēju un pasūtītāju konta uzskaites vērtība,
  un |
| --- | --- | --- |

(b)

informācijas saņemšana pēc bilances datuma, kas liecina, ka aktīva vērtība bilances datumā bija samazinājusies vai ka jākoriģē iepriekš atzītā zaudējumu summa saistībā ar aktīva vērtības samazinājumu. Piemēram:

(i)

klienta bankrots pēc bilances datuma parasti apstiprina, ka zaudējumi pircēju un pasūtītāju parādu kontā pastāvēja jau bilances datumā un ka uzņēmumam jākoriģē pircēju un pasūtītāju konta uzskaites vērtība,

un

| (ii) | krājumu pārdošana pēc bilances datuma var sniegt pierādījumus par to neto pārdošanas vērtību bilances datumā. |
| --- | --- |

(ii)

krājumu pārdošana pēc bilances datuma var sniegt pierādījumus par to neto pārdošanas vērtību bilances datumā.

| (c) | iegādāto aktīvu izmaksu noteikšana pēc bilances datuma vai ieņēmumi no pārdotajiem aktīviem pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

(c)

iegādāto aktīvu izmaksu noteikšana pēc bilances datuma vai ieņēmumi no pārdotajiem aktīviem pēc bilances datuma.

| (d) | peļņas sadales vai prēmijas maksājumu summas noteikšana pēc bilances datuma, ja uzņēmumam bija pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums bilances datumā veikt šādus maksājumus notikumu rezultātā pirms šā datuma (sk. 19. SGS Darbinieku pabalsti). |
| --- | --- |

(d)

peļņas sadales vai prēmijas maksājumu summas noteikšana pēc bilances datuma, ja uzņēmumam bija pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums bilances datumā veikt šādus maksājumus notikumu rezultātā pirms šā datuma (sk. 19. SGS Darbinieku pabalsti).

| (e) | krāpšanas vai kļūdu atklāšana, kas liecina, ka finanšu pārskati ir nepareizi. |
| --- | --- |

(e)

krāpšanas vai kļūdu atklāšana, kas liecina, ka finanšu pārskati ir nepareizi.

Nekoriģējoši notikumi pēc bilances datuma

| 10. | Uzņēmumam nav jākoriģē finanšu pārskatos atzītās summas, lai atspoguļotu nekoriģējošus notikumus pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

10.

Uzņēmumam nav jākoriģē finanšu pārskatos atzītās summas, lai atspoguļotu nekoriģējošus notikumus pēc bilances datuma.

| 11. | Nekoriģējošs notikums pēc bilances datuma ir, piemēram, ieguldījumu tirgus vērtības samazinājums starp bilances datumu un datumu, kad finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai. Tirgus vērtības samazinājums parasti nav saistīts ar ieguldījumu stāvokli bilances datumā, bet atspoguļo apstākļus, kas ir radušies vēlāk. Tādēļ uzņēmums nekoriģē finanšu pārskatos atzītās ieguldījumu summas. Tāpat uzņēmums neprecizē atklātās ieguldījumu summas bilances datumā, lai gan tam var būt jāsniedz papildu informācija saskaņā ar 21. punktu. |
| --- | --- |

11.

Nekoriģējošs notikums pēc bilances datuma ir, piemēram, ieguldījumu tirgus vērtības samazinājums starp bilances datumu un datumu, kad finanšu pārskatus apstiprina publiskošanai. Tirgus vērtības samazinājums parasti nav saistīts ar ieguldījumu stāvokli bilances datumā, bet atspoguļo apstākļus, kas ir radušies vēlāk. Tādēļ uzņēmums nekoriģē finanšu pārskatos atzītās ieguldījumu summas. Tāpat uzņēmums neprecizē atklātās ieguldījumu summas bilances datumā, lai gan tam var būt jāsniedz papildu informācija saskaņā ar 21. punktu.

Dividendes

| 12. | Ja uzņēmums izsludina dividendes pašu kapitāla instrumentu turētājiem (kā definēts 32. SGS Finanšu instrumenti:informācijas atklāšana un sniegšana)
  tiek ieteiktas vai izsludinātas pēc bilances datuma, uzņēmumam nav jāatzīst šīs dividendes par saistībām bilances datumā. |
| --- | --- |

12.

Ja uzņēmums izsludina dividendes pašu kapitāla instrumentu turētājiem (kā definēts 32. SGS Finanšu instrumenti:informācijas atklāšana un sniegšana)
  tiek ieteiktas vai izsludinātas pēc bilances datuma, uzņēmumam nav jāatzīst šīs dividendes par saistībām bilances datumā.

| 13. | Ja dividendes ir deklarētas (t.i., dividendes ir attiecīgi apstiprinātas un nav vairs uzņēmuma rīcībā) pēc bilances datuma, bet pirms finanšu pārskati ir apstiprināti publiskošanai, dividendes netiek atzītas kā saistības bilances datumā, jo tie neatbilst pašreizējo pienākumu kritērijiem 37. SGS. Šādas dividendes tiek atklātas finanšu pārskatu piezīmēs saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana. |
| --- | --- |

13.

Ja dividendes ir deklarētas (t.i., dividendes ir attiecīgi apstiprinātas un nav vairs uzņēmuma rīcībā) pēc bilances datuma, bet pirms finanšu pārskati ir apstiprināti publiskošanai, dividendes netiek atzītas kā saistības bilances datumā, jo tie neatbilst pašreizējo pienākumu kritērijiem 37. SGS. Šādas dividendes tiek atklātas finanšu pārskatu piezīmēs saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana.

DARBĪBAS TURPINĀŠANA

| 14. | Uzņēmums nedrīkst sagatavot finanšu pārskatus, pamatojoties uz darbības turpināšanas principu, ja vadība pēc bilances datuma nosaka, ka tā plāno likvidēt uzņēmumu vai pārtraukt darbību vai ka tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai darbības pārtraukšanai. |
| --- | --- |

14.

Uzņēmums nedrīkst sagatavot finanšu pārskatus, pamatojoties uz darbības turpināšanas principu, ja vadība pēc bilances datuma nosaka, ka tā plāno likvidēt uzņēmumu vai pārtraukt darbību vai ka tai nav citas reālas alternatīvas uzņēmuma slēgšanai vai darbības pārtraukšanai.

| 15. | Pamatdarbības rezultātu un finansiālā stāvokļa pasliktināšanās pēc bilances datuma var likt apsvērt, vai darbības turpināšanas pieņēmums joprojām ir atbilstīgs. Ja darbības turpināšanas pieņēmums vairs nav atbilstīgs, ietekme ir tik nozīmīga, ka šis standarts pieprasa veikt uzskaites pamatprincipu būtiskas izmaiņas, nevis koriģēt summas, kas atzītas pēc sākotnējā uzskaites principa. |
| --- | --- |

15.

Pamatdarbības rezultātu un finansiālā stāvokļa pasliktināšanās pēc bilances datuma var likt apsvērt, vai darbības turpināšanas pieņēmums joprojām ir atbilstīgs. Ja darbības turpināšanas pieņēmums vairs nav atbilstīgs, ietekme ir tik nozīmīga, ka šis standarts pieprasa veikt uzskaites pamatprincipu būtiskas izmaiņas, nevis koriģēt summas, kas atzītas pēc sākotnējā uzskaites principa.

| 16. | 1. SGS nosaka pieprasītās informācijas atklāšanu, ja:






  (a) | finanšu pārskati netiek sagatavoti, pamatojoties uz darbības turpināšanas principu,
  vai |
| --- | --- | --- |

16.

1. SGS nosaka pieprasītās informācijas atklāšanu, ja:

(a)

finanšu pārskati netiek sagatavoti, pamatojoties uz darbības turpināšanas principu,

vai

| (b) | vadība ir informēta par būtiskām nenoteiktībām saistībā ar notikumiem vai apstākļiem, kas var radīt ievērojamas šaubas par uzņēmuma spēju turpināt darbību. Notikumi vai apstākļi, kuri jāatklāj, var rasties pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

(b)

vadība ir informēta par būtiskām nenoteiktībām saistībā ar notikumiem vai apstākļiem, kas var radīt ievērojamas šaubas par uzņēmuma spēju turpināt darbību. Notikumi vai apstākļi, kuri jāatklāj, var rasties pēc bilances datuma.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

Apstiprināšanas publiskošanai datums

| 17. | Uzņēmumam jāatklāj datums, kad finanšu pārskati tika apstiprināti publiskošanai, un kurš šo apstiprinājumu deva. Ja uzņēmuma īpašnieki vai citi ir tiesīgi mainīt finanšu pārskatus pēc publiskošanas, uzņēmumam šis fakts jāatklāj. |
| --- | --- |

17.

Uzņēmumam jāatklāj datums, kad finanšu pārskati tika apstiprināti publiskošanai, un kurš šo apstiprinājumu deva. Ja uzņēmuma īpašnieki vai citi ir tiesīgi mainīt finanšu pārskatus pēc publiskošanas, uzņēmumam šis fakts jāatklāj.

| 18. | Lietotājiem ir svarīgi zināt, kad finanšu pārskati tika apstiprināti publiskošanai, jo finanšu pārskati neatspoguļo notikumus pēc šā datuma. |
| --- | --- |

18.

Lietotājiem ir svarīgi zināt, kad finanšu pārskati tika apstiprināti publiskošanai, jo finanšu pārskati neatspoguļo notikumus pēc šā datuma.

Informācijas precizēšana par apstākļiem bilances datumā

| 19. | Ja uzņēmums pēc bilances datuma saņem informāciju par apstākļiem, kas pastāvēja bilances datumā, uzņēmumam jāprecizē atklātā informācija par šiem apstākļiem, ņemot vērā jauno informāciju. |
| --- | --- |

19.

Ja uzņēmums pēc bilances datuma saņem informāciju par apstākļiem, kas pastāvēja bilances datumā, uzņēmumam jāprecizē atklātā informācija par šiem apstākļiem, ņemot vērā jauno informāciju.

| 20. | Dažos gadījumos uzņēmumam jāprecizē finanšu pārskatos atklātā informācija, lai atspoguļotu pēc bilances datuma saņemto informāciju, pat tad, ja šī informācija neietekmē uzņēmuma finanšu pārskatos atzītās summas. Atklātā informācija jāprecizē, piemēram, kad pēc bilances datuma kļūst pieejami pierādījumi par iespējamām saistībām, kuras pastāvēja bilances datumā. Papildus apsvērumam, vai saistības tagad jāatzīst vai jāmaina saskaņā ar 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi, uzņēmums precizē atklāto informāciju par iespējamajām saistībām, ņemot vērā šos pierādījumus. |
| --- | --- |

20.

Dažos gadījumos uzņēmumam jāprecizē finanšu pārskatos atklātā informācija, lai atspoguļotu pēc bilances datuma saņemto informāciju, pat tad, ja šī informācija neietekmē uzņēmuma finanšu pārskatos atzītās summas. Atklātā informācija jāprecizē, piemēram, kad pēc bilances datuma kļūst pieejami pierādījumi par iespējamām saistībām, kuras pastāvēja bilances datumā. Papildus apsvērumam, vai saistības tagad jāatzīst vai jāmaina saskaņā ar 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi, uzņēmums precizē atklāto informāciju par iespējamajām saistībām, ņemot vērā šos pierādījumus.

Nekoriģējoši notikumi pēc bilances datuma

| 21. | Ja nekoriģējami notikumi pēc bilances datuma ir būtiski, informācijas neatklāšana var ietekmēt lietotāju saimnieciskos lēmumus, kas pieņemti uz finanšu pārskatu pamata. Tādēļ uzņēmumam jāatklāj informācija katrai būtiskai nekoriģējama notikuma kategorijai pēc bilances datuma:










  (a) | notikuma veids



  un |
| --- | --- | --- |

21.

Ja nekoriģējami notikumi pēc bilances datuma ir būtiski, informācijas neatklāšana var ietekmēt lietotāju saimnieciskos lēmumus, kas pieņemti uz finanšu pārskatu pamata. Tādēļ uzņēmumam jāatklāj informācija katrai būtiskai nekoriģējama notikuma kategorijai pēc bilances datuma:

(a)

notikuma veids

| (b) | tā finanšu ietekmes aplēse vai apgalvojums, ka šādu aplēsi nevar veikt. |
| --- | --- |

(b)

tā finanšu ietekmes aplēse vai apgalvojums, ka šādu aplēsi nevar veikt.

| 22. | Šie ir nekoriģējamu notikumu pēc bilances datuma piemēri, par kuriem informācija parasti tiktu atklāta, lai nodrošinātu lietotāju iespējas veikt atbilstošus novērtējumus un pieņemt lēmumus:






  (a) | liela uzņēmējdarbības apvienošana pēc bilances datuma (22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana pieprasa tādos gadījumos atklāt noteiktu informāciju) vai liela meitasuzņēmuma atsavināšana; |
| --- | --- | --- |

22.

Šie ir nekoriģējamu notikumu pēc bilances datuma piemēri, par kuriem informācija parasti tiktu atklāta, lai nodrošinātu lietotāju iespējas veikt atbilstošus novērtējumus un pieņemt lēmumus:

(a)

liela uzņēmējdarbības apvienošana pēc bilances datuma (22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana pieprasa tādos gadījumos atklāt noteiktu informāciju) vai liela meitasuzņēmuma atsavināšana;

| (b) | paziņošana par nodomu pārtraukt darbību, atsavināt aktīvus vai izpildīt saistības attiecībā uz pārtraucamo darbību vai saistošu līgumu noslēgšana par aktīvu pārdošanu vai saistību izpildi (sk. 35. SGS Pārtrauktas darbības); |
| --- | --- |

(b)

paziņošana par nodomu pārtraukt darbību, atsavināt aktīvus vai izpildīt saistības attiecībā uz pārtraucamo darbību vai saistošu līgumu noslēgšana par aktīvu pārdošanu vai saistību izpildi (sk. 35. SGS Pārtrauktas darbības);

| (c) | lielu aktīvu iegāde un atsavināšana vai lielu aktīvu piespiedu atsavināšana, ko veic valsts; |
| --- | --- |

(c)

lielu aktīvu iegāde un atsavināšana vai lielu aktīvu piespiedu atsavināšana, ko veic valsts;

| (d) | lielas ražošanas iekārtas iznīcināšana ugunsgrēkā pēc bilances datuma; |
| --- | --- |

(d)

lielas ražošanas iekārtas iznīcināšana ugunsgrēkā pēc bilances datuma;

| (e) | lielas pārstrukturēšanas izziņošana vai tās īstenošanas uzsākšana (sk. 37. SGS); |
| --- | --- |

(e)

lielas pārstrukturēšanas izziņošana vai tās īstenošanas uzsākšana (sk. 37. SGS);

| (f) | lieli darījumi ar parastajām akcijām un potenciāli darījumi ar parastajām akcijām pēc bilances datuma (33. SGS Peļņa par akciju prasīts uzņēmumam atklāt to darījumu raksturojumu, kuri nav saistīti ar kapitalizācijas emisiju vai prēmijakciju emisiju, akciju sadali vai reverso akciju sadali); |
| --- | --- |

(f)

lieli darījumi ar parastajām akcijām un potenciāli darījumi ar parastajām akcijām pēc bilances datuma (33. SGS Peļņa par akciju prasīts uzņēmumam atklāt to darījumu raksturojumu, kuri nav saistīti ar kapitalizācijas emisiju vai prēmijakciju emisiju, akciju sadali vai reverso akciju sadali);

| (g) | pārmērīgi lielas aktīvu cenu vai ārvalstu valūtas maiņas kursu izmaiņas pēc bilances datuma; |
| --- | --- |

(g)

pārmērīgi lielas aktīvu cenu vai ārvalstu valūtas maiņas kursu izmaiņas pēc bilances datuma;

| (h) | nodokļa likmju vai nodokļa tiesību aktu izmaiņas, kas ieviestas vai izsludinātas pēc bilances datuma, kurām ir nozīmīga ietekme uz pārskata perioda un atliktā nodokļa aktīviem un saistībām (sk. 12. SGS Ienākuma nodokļi); |
| --- | --- |

(h)

nodokļa likmju vai nodokļa tiesību aktu izmaiņas, kas ieviestas vai izsludinātas pēc bilances datuma, kurām ir nozīmīga ietekme uz pārskata perioda un atliktā nodokļa aktīviem un saistībām (sk. 12. SGS Ienākuma nodokļi);

| (i) | nozīmīgas apņemšanās vai iespējamo saistību uzņemšanās, piemēram, izsniedzot nozīmīgus galvojumus,
  un |
| --- | --- |

(i)

nozīmīgas apņemšanās vai iespējamo saistību uzņemšanās, piemēram, izsniedzot nozīmīgus galvojumus,

un

| (j) | lielas tiesas prāvas uzsākšana vienīgi to notikumu rezultātā, kas radās pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

(j)

lielas tiesas prāvas uzsākšana vienīgi to notikumu rezultātā, kas radās pēc bilances datuma.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 23. | Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana Ja uzņēmums piemēro šo standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2001. gada 1. janvāra, tam jāatklāj šis fakts. |
| --- | --- |

23.

Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana Ja uzņēmums piemēro šo standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2001. gada 1. janvāra, tam jāatklāj šis fakts.

10. SGS ATSAUKŠANA (PĀRSKATĪTS 1999. GADĀ)

| 24. | Šis standarts aizstāj 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma (pārskatīts 1999. gadā). |
| --- | --- |

24.

Šis standarts aizstāj 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma (pārskatīts 1999. gadā).

Pielikums

Grozījumi citos paziņojumos

Šajā papildinājumā ietvertie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz ikgadējiem periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu agrākam periodam, grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz šo agrāko periodu.

| A1. | 22. SGS Uzņēmējdarbības kombinēšana, 97. punkts tiek mainīts šādi:






  97. | Uzņēmējdarbības kombinēšana, kas stājusies spēkā pēc bilances datuma un pirms datuma, kad viena no apvienošanā iesaistīto uzņēmumu finanšu pārskati ir apstiprināti publiskošanai, tiek atklāta, ja tie ir būtiski un informācijas neatklāšana varētu ietekmēt lietotāju saimnieciskos lēmumus, kas pieņemti uz finanšu pārskatu pamata (skatīt 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma). |
| --- | --- | --- |

A1.

22. SGS Uzņēmējdarbības kombinēšana, 97. punkts tiek mainīts šādi:

97.

Uzņēmējdarbības kombinēšana, kas stājusies spēkā pēc bilances datuma un pirms datuma, kad viena no apvienošanā iesaistīto uzņēmumu finanšu pārskati ir apstiprināti publiskošanai, tiek atklāta, ja tie ir būtiski un informācijas neatklāšana varētu ietekmēt lietotāju saimnieciskos lēmumus, kas pieņemti uz finanšu pārskatu pamata (skatīt 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma).

| A2. | 35. SGS Pārtrauktās darbības, 32. punkts tiek mainīts šādi:






  32. | Iepriekšējā punktā minētā aktīvu atsavināšana, saistību nokārtošana un saistošu pārdošanas līgumu noslēgšana var notikt vienlaikus ar sākotnējās informācijas atklāšanas notikumu vai tajā periodā, kura laikā norisinās sākotnējās informācijas atklāšanas notikums, vai arī vēlākā periodā. Saskaņā ar 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma gadījumā, ja pēc bilances datuma, bet pirms valde ir devusi atļauju publiskot finanšu pārskatus, kādi aktīvi, kas attiecināmi uz pārtraucamu darbību, faktiski ir pārdoti vai par to pārdošanu ir noslēgts viens vai vairāki saistoši pārdošanas līgumi, finanšu pārskatos iekļauj 31. punktā pieprasīto informāciju, ja ietekme ir būtiska un šīs informācijas neatklāšana ietekmētu finanšu pārskatu lietotāju spēju uz tā pamata pieņemt lēmumus. |
| --- | --- | --- |

A2.

35. SGS Pārtrauktās darbības, 32. punkts tiek mainīts šādi:

32.

Iepriekšējā punktā minētā aktīvu atsavināšana, saistību nokārtošana un saistošu pārdošanas līgumu noslēgšana var notikt vienlaikus ar sākotnējās informācijas atklāšanas notikumu vai tajā periodā, kura laikā norisinās sākotnējās informācijas atklāšanas notikums, vai arī vēlākā periodā. Saskaņā ar 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma gadījumā, ja pēc bilances datuma, bet pirms valde ir devusi atļauju publiskot finanšu pārskatus, kādi aktīvi, kas attiecināmi uz pārtraucamu darbību, faktiski ir pārdoti vai par to pārdošanu ir noslēgts viens vai vairāki saistoši pārdošanas līgumi, finanšu pārskatos iekļauj 31. punktā pieprasīto informāciju, ja ietekme ir būtiska un šīs informācijas neatklāšana ietekmētu finanšu pārskatu lietotāju spēju uz tā pamata pieņemt lēmumus.

| A3. | 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi ievada 18. punkts un 75. punkts tiek mainīti šādi, bet 96. punkts tiek dzēsts:






  18. | Standarts definē iespējamās saistības kā:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

A3.

37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi ievada 18. punkts un 75. punkts tiek mainīti šādi, bet 96. punkts tiek dzēsts:

18.

Standarts definē iespējamās saistības kā:

(a)

...

| 75. | Tāds vadības vai valdes lēmums veikt pārstrukturēšanu, kas pieņemts pirms bilances datuma, neizraisa prakses radītu pienākumu bilances datumā, ja vien uzņēmums līdz bilances datumam nav:






  (a) | uzsācis pārstrukturēšanas plāna īstenošanu
  vai |
| --- | --- | --- |

75.

Tāds vadības vai valdes lēmums veikt pārstrukturēšanu, kas pieņemts pirms bilances datuma, neizraisa prakses radītu pienākumu bilances datumā, ja vien uzņēmums līdz bilances datumam nav:

(a)

uzsācis pārstrukturēšanas plāna īstenošanu

vai

| (b) | paziņojis pārstrukturēšanas ietekmētajām personām pārstrukturēšanas plāna galvenās iezīmes pietiekami konkrētā veidā, lai dotu šīm personām pamatotu iemeslu sagaidīt, ka uzņēmums veiks pārstrukturēšanu. |
| --- | --- |

(b)

paziņojis pārstrukturēšanas ietekmētajām personām pārstrukturēšanas plāna galvenās iezīmes pietiekami konkrētā veidā, lai dotu šīm personām pamatotu iemeslu sagaidīt, ka uzņēmums veiks pārstrukturēšanu.

Ja uzņēmums sāk īstenot pārstrukturēšanas plānu vai paziņo par tā galvenajām iezīmēm tiem, kurus tas ietekmē, tikai pēc bilances datuma, ir jāatklāj informācija saskaņā ar 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma, ja ietekme ir būtiska un šīs informācijas neatklāšana ietekmētu finanšu pārskatu lietotāju spēju uz tā pamata pieņemt lēmumus.

| 96. | [Svītrots] |
| --- | --- |

96.

[Svītrots]

| A4. | Starptautiskos finanšu pārskatu standartos, ieskaitot Starptautiskos grāmatvedības standartus un interpretācijas, kas piemērojamas 2003. gada decembrī, atsauces uz spēkā esošo 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma versiju tiek mainītas uz 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

A4.

Starptautiskos finanšu pārskatu standartos, ieskaitot Starptautiskos grāmatvedības standartus un interpretācijas, kas piemērojamas 2003. gada decembrī, atsauces uz spēkā esošo 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma versiju tiek mainītas uz 10. SGS Notikumi pēc bilances datuma.

16. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Pamatlīdzekļi

SATURS

Mērķis

Darbības joma

Definīcijas

Atzīšana

Sākotnējās izmaksas

Turpmākās izmaksas

Novērtēšana atzīšanas laikā

Izmaksu elementi

Izmaksu novērtēšana

Novērtēšana pēc atzīšanas

Izmaksu modelis

Pārvērtēšanas modelis

Nolietojums

Nolietojamā summa un nolietojuma periods

Nolietojuma metode

Vērtības samazināšanās

Kompensācija par samazināšanos

Izgrāmatošana

Informācijas atklāšana

Pārejas noteikumi

Spēkā stāšanās datums

Citu paziņojumu atsaukšana

Šis Standarts aizstāj 16. SGS (1998. gads) Pamatlīdzekļi un to jāpiemēro ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana. Tiek ieteikts uzsākt Standarta piemērošanu pēc iespējas agrāk.

MĒRĶIS

| 1. | Šā standarta mērķis ir noteikt grāmatvedības metodi pamatlīdzekļiem, lai finanšu pārskatu lietotāji var izšķirt informāciju par uzņēmuma ieguldījumiem pamatlīdzekļos un izmaiņām šajos ieguldījumos. Galvenie jautājumi pamatlīdzekļu uzskaitē ir aktīvu atzīšana, to uzskaites vērtību noteikšana, nolietojuma izmaksas un zaudējumi no vērtības samazināšanās, kuras jāatzīst attiecībā uz tiem. |
| --- | --- |

1.

Šā standarta mērķis ir noteikt grāmatvedības metodi pamatlīdzekļiem, lai finanšu pārskatu lietotāji var izšķirt informāciju par uzņēmuma ieguldījumiem pamatlīdzekļos un izmaiņām šajos ieguldījumos. Galvenie jautājumi pamatlīdzekļu uzskaitē ir aktīvu atzīšana, to uzskaites vērtību noteikšana, nolietojuma izmaksas un zaudējumi no vērtības samazināšanās, kuras jāatzīst attiecībā uz tiem.

DARBĪBAS JOMA

| 2. | Šis standarts jāpiemēro pamatlīdzekļu uzskaitē, izņemot gadījumus, ja kāds cits grāmatvedības standarts pieprasa vai pieļauj citu grāmatvedības metodi. |
| --- | --- |

2.

Šis standarts jāpiemēro pamatlīdzekļu uzskaitē, izņemot gadījumus, ja kāds cits grāmatvedības standarts pieprasa vai pieļauj citu grāmatvedības metodi.

| 3. | Šis standarts neattiecas uz:






  (a) | bioloģiskajiem aktīviem saistībā ar lauksaimniecības darbību (skatīt 41. SGS Lauksaimniecība);
  vai |
| --- | --- | --- |

3.

Šis standarts neattiecas uz:

(a)

bioloģiskajiem aktīviem saistībā ar lauksaimniecības darbību (skatīt 41. SGS Lauksaimniecība);

vai

| (b) | tiesības iegūt derīgos izrakteņus un derīgo izrakteņu krājumus kā, piemēram, naftu, dabas gāzi un līdzīgus neatjaunojamus resursus. |
| --- | --- |

(b)

tiesības iegūt derīgos izrakteņus un derīgo izrakteņu krājumus kā, piemēram, naftu, dabas gāzi un līdzīgus neatjaunojamus resursus.

Tomēr šis standarts attiecas uz pamatlīdzekļiem, ko izmanto (a) un (b) apakšpunktos raksturoto aktīvu attīstīšanai vai saglabāšanai.

| 4. | Citos standartos var būt prasīts atzīt pamatlīdzekļu posteni, balstoties uz atšķirīgu metodi nekā noteikts šajā standartā. Piemēram, 17. SGS Noma uzņēmumam prasīts novērtēt tā nomāto pamatlīdzekļu posteņa atzīšanu, balstoties uz risku un atlīdzības nodošanu. Tomēr šajos gadījumos visus citus grāmatvedības metodes aspektus šiem aktīviem, tostarp nolietojumam, nosaka šā standarta prasības. |
| --- | --- |

4.

Citos standartos var būt prasīts atzīt pamatlīdzekļu posteni, balstoties uz atšķirīgu metodi nekā noteikts šajā standartā. Piemēram, 17. SGS Noma uzņēmumam prasīts novērtēt tā nomāto pamatlīdzekļu posteņa atzīšanu, balstoties uz risku un atlīdzības nodošanu. Tomēr šajos gadījumos visus citus grāmatvedības metodes aspektus šiem aktīviem, tostarp nolietojumam, nosaka šā standarta prasības.

| 5. | Uzņēmumam jāpiemēro šis standarts īpašumam, kas tiek veidots vai attīstīts tā, lai nākotnē to varētu izmantot kā ieguldījumu īpašumu, bet pašreizējā brīdī vēl neatbilst “ieguldījumu īpašuma” definīcijai, kas sniegta 40. SGS Ieguldījumu īpašums. Kad veidošana vai attīstība ir pabeigta, īpašums kļūst par ieguldījumu īpašumu, un uzņēmumam ir jāpiemēro 40. SGS. 40. SGS attiecas arī uz ieguldījumu īpašumu, ja tas tiek pārveidots turpmākai lietošanai par ieguldījumu īpašumu. Uzņēmums, kas izmanto izmaksu modeli ieguldījumu īpašumam saskaņā ar 40. SGS, jāizmanto šajā standartā noteiktais izmaksu modelis. |
| --- | --- |

5.

Uzņēmumam jāpiemēro šis standarts īpašumam, kas tiek veidots vai attīstīts tā, lai nākotnē to varētu izmantot kā ieguldījumu īpašumu, bet pašreizējā brīdī vēl neatbilst “ieguldījumu īpašuma” definīcijai, kas sniegta 40. SGS Ieguldījumu īpašums. Kad veidošana vai attīstība ir pabeigta, īpašums kļūst par ieguldījumu īpašumu, un uzņēmumam ir jāpiemēro 40. SGS. 40. SGS attiecas arī uz ieguldījumu īpašumu, ja tas tiek pārveidots turpmākai lietošanai par ieguldījumu īpašumu. Uzņēmums, kas izmanto izmaksu modeli ieguldījumu īpašumam saskaņā ar 40. SGS, jāizmanto šajā standartā noteiktais izmaksu modelis.

DEFINĪCIJAS

| 6. | Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:



  Uzskaites vērtība ir vērtība, kādā aktīvu atzīst pēc uzkrātā nolietojuma un uzkrāto zaudējumu no vērtības samazināšanās atskaitīšanas.


  Izmaksas ir samaksātā naudas vai tās ekvivalentu summa vai citas sniegtās atlīdzības patiesā vērtība aktīva iegādes vai būvniecības brīdī.


  Nolietojamā summa ir aktīva izmaksas vai cita summa, kas aizstāj izmaksas, mīnus tā atlikusī vērtība.


  Nolietojums ir aktīva nolietojamās summas sistemātiska sadalīšana tā lietderīgās lietošanas laikā.


  Ar uzņēmumu saistītā vērtība ir esošā naudas plūsmas vērtība, ko uzņēmums vēlas saņemt no turpmākas aktīvu izmantošanas un no to atsavināšanas lietderīgās lietošanas beigās vai sagaida, ka tā radīsies pēc saistību nokārtošanas.


  Patiesā vērtība ir summa, pret kuru varētu apmainīt aktīvu starp informētām, ieinteresētām pusēm nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā.


  Zaudējumi no vērtības samazināšanās ir summa, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo summu.


  Pamatlīdzekļi ir materiāli posteņi, kurus:









  (a) | tur, lai izmantotu preču ražošanai vai pakalpojumu sniegšanai, iznomāšanai citiem vai administratīvā nolūkā,



  un |
| --- | --- | --- |

6.

Šajā standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:

(a)

tur, lai izmantotu preču ražošanai vai pakalpojumu sniegšanai, iznomāšanai citiem vai administratīvā nolūkā,

| (b) | plāno izmantot ilgāk nekā vienu periodu. |
| --- | --- |

(b)

plāno izmantot ilgāk nekā vienu periodu.

| (a) | laika periods, kurā aktīvus uzņēmums varēs lietot,



  vai |
| --- | --- |

(a)

laika periods, kurā aktīvus uzņēmums varēs lietot,

| (b) | ražošanas vai līdzīgu vienību skaits, ko no aktīviem plāno iegūt uzņēmums. |
| --- | --- |

(b)

ražošanas vai līdzīgu vienību skaits, ko no aktīviem plāno iegūt uzņēmums.

ATZĪŠANA

| 7. | Pamatlīdzekļu posteņa izmaksas atzīst kā aktīvus tikai tādos gadījumos, ja:










  (a) | ir ticams, ka uzņēmumā ieplūdīs ar posteni saistītie nākotnes saimnieciskie labumi,



  un |
| --- | --- | --- |

7.

Pamatlīdzekļu posteņa izmaksas atzīst kā aktīvus tikai tādos gadījumos, ja:

(a)

ir ticams, ka uzņēmumā ieplūdīs ar posteni saistītie nākotnes saimnieciskie labumi,

| (b) | posteņa izmaksas var ticami novērtēt. |
| --- | --- |

(b)

posteņa izmaksas var ticami novērtēt.

| 8. | Rezerves daļas un apkalpošanas iekārtas parasti uzskaita kā krājumus un atzīst peļņu vai zaudējumu aprēķinā periodā, kurā tie tiek patērēti. Tomēr galvenās rezerves daļas un rezerves iekārtas ir pamatlīdzekļi, ja uzņēmums plāno tās lietot ilgāk nekā vienu periodu. Līdzīgi, ja rezerves daļas un apkalpošanas iekārtas var izmantot tikai saistībā ar pamatlīdzekļu posteni, tās tiek uzskatītas par pamatlīdzekļiem. |
| --- | --- |

8.

Rezerves daļas un apkalpošanas iekārtas parasti uzskaita kā krājumus un atzīst peļņu vai zaudējumu aprēķinā periodā, kurā tie tiek patērēti. Tomēr galvenās rezerves daļas un rezerves iekārtas ir pamatlīdzekļi, ja uzņēmums plāno tās lietot ilgāk nekā vienu periodu. Līdzīgi, ja rezerves daļas un apkalpošanas iekārtas var izmantot tikai saistībā ar pamatlīdzekļu posteni, tās tiek uzskatītas par pamatlīdzekļiem.

| 9. | Šā standarta mērķis nav noteikt posteņa mērvienību atzīšanai, t.i., kas veido pamatlīdzekļu posteni. Tāpēc ir nepieciešams vērtējums, lai piemērotu atzīšanas kritēriju noteiktiem uzņēmuma apstākļiem. Var būt lietderīgi apvienot atsevišķi nenozīmīgus posteņus, piemēram, veidnes, instrumentus un presformas, un kritērijus piemērot to kopējai vērtībai. |
| --- | --- |

9.

Šā standarta mērķis nav noteikt posteņa mērvienību atzīšanai, t.i., kas veido pamatlīdzekļu posteni. Tāpēc ir nepieciešams vērtējums, lai piemērotu atzīšanas kritēriju noteiktiem uzņēmuma apstākļiem. Var būt lietderīgi apvienot atsevišķi nenozīmīgus posteņus, piemēram, veidnes, instrumentus un presformas, un kritērijus piemērot to kopējai vērtībai.

| 10. | Saskaņā ar šo atzīšanas principu uzņēmums novērtē visas tā pamatlīdzekļu izmaksas brīdī, kad tās rodas. Šīs izmaksas ietver tās summas, kas sākotnēji radušās, lai iegūtu vai veidotu pamatlīdzekļu posteni, un izmaksas, kas radušās vēlāk, lai to pievienotu, aizvietotu vai apkalpotu. |
| --- | --- |

10.

Saskaņā ar šo atzīšanas principu uzņēmums novērtē visas tā pamatlīdzekļu izmaksas brīdī, kad tās rodas. Šīs izmaksas ietver tās summas, kas sākotnēji radušās, lai iegūtu vai veidotu pamatlīdzekļu posteni, un izmaksas, kas radušās vēlāk, lai to pievienotu, aizvietotu vai apkalpotu.

Sākotnējās izmaksas

| 11. | Pamatlīdzekļus var iegādāties drošības vai vides aizsardzības apsvērumu dēļ. Šo pamatlīdzekļu iegāde, lai gan tā tieši nepalielina kāda konkrēta pamatlīdzekļu objekta nākotnes saimnieciskos labumus, var būt nepieciešama, lai uzņēmums gūtu nākotnes saimnieciskos labumus no citiem aktīviem. Šādi pamatlīdzekļu posteņi kvalificējas atzīšanai par aktīviem, jo tie ļauj uzņēmumam gūt nākotnes saimnieciskos labumus no saistītiem aktīviem, kas pārsniedz to labumu vērtību, kuru varētu iegūt, ja šo posteņu uzņēmuma rīcībā nebūtu. Piemēram, ķīmisku vielu ražotājam var būt jāievieš jauni ķīmisku vielu apstrādes procesi, lai ievērotu vides aizsardzības prasības bīstamo ķīmisko vielu ražošanai un uzglabāšanai; atbilstīgos ražotnes uzlabojumus atzīst par aktīvu, jo bez tiem uzņēmums nevar ražot un pārdot ķīmiskas vielas. Tomēr aktīva un saistīto aktīvu uzskates vērtību, kas rezultātā radusies, pārskata, lai noteiktu, vai nav notikusi šo aktīvu vērtības samazināšanās saskaņā ar 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās. |
| --- | --- |

11.

Pamatlīdzekļus var iegādāties drošības vai vides aizsardzības apsvērumu dēļ. Šo pamatlīdzekļu iegāde, lai gan tā tieši nepalielina kāda konkrēta pamatlīdzekļu objekta nākotnes saimnieciskos labumus, var būt nepieciešama, lai uzņēmums gūtu nākotnes saimnieciskos labumus no citiem aktīviem. Šādi pamatlīdzekļu posteņi kvalificējas atzīšanai par aktīviem, jo tie ļauj uzņēmumam gūt nākotnes saimnieciskos labumus no saistītiem aktīviem, kas pārsniedz to labumu vērtību, kuru varētu iegūt, ja šo posteņu uzņēmuma rīcībā nebūtu. Piemēram, ķīmisku vielu ražotājam var būt jāievieš jauni ķīmisku vielu apstrādes procesi, lai ievērotu vides aizsardzības prasības bīstamo ķīmisko vielu ražošanai un uzglabāšanai; atbilstīgos ražotnes uzlabojumus atzīst par aktīvu, jo bez tiem uzņēmums nevar ražot un pārdot ķīmiskas vielas. Tomēr aktīva un saistīto aktīvu uzskates vērtību, kas rezultātā radusies, pārskata, lai noteiktu, vai nav notikusi šo aktīvu vērtības samazināšanās saskaņā ar 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās.

Turpmākās izmaksas

| 12. | Saskaņā ar 7. punktā definētajiem atzīšanas principiem, uzņēmums neieskaita pamatlīdzekļu uzskaites vērtībā tā ikdienas apkalpošanas izmaksas. Šīs izmaksas drīzāk tiek iekļautas peļņas vai zaudējumu aprēķinā šo izmaksu rašanās brīdī. Ikdienas apkalpošanas izmaksas, galvenokārt, ir darba un izejvielu izmaksas, kā arī, iespējams, mazu rezerves daļu izmaksas. Šo izdevumu mērķis parasti ir pamatlīdzekļu “remonts un uzturēšana”. |
| --- | --- |

12.

Saskaņā ar 7. punktā definētajiem atzīšanas principiem, uzņēmums neieskaita pamatlīdzekļu uzskaites vērtībā tā ikdienas apkalpošanas izmaksas. Šīs izmaksas drīzāk tiek iekļautas peļņas vai zaudējumu aprēķinā šo izmaksu rašanās brīdī. Ikdienas apkalpošanas izmaksas, galvenokārt, ir darba un izejvielu izmaksas, kā arī, iespējams, mazu rezerves daļu izmaksas. Šo izdevumu mērķis parasti ir pamatlīdzekļu “remonts un uzturēšana”.

| 13. | Dažu pamatlīdzekļu objektu daļas var būt regulāri jāaizstāj. Piemēram, var būt jāatjauno krāsns klājums pēc noteikta lietošanas stundu skaita vai vairākkārt lidmašīnas korpusa izmantošanas laikā var būt jānomaina lidmašīnas interjers, piemēram, sēdekļi un virtuves iekārtas. Pamatlīdzekļu objektus var arī iegādāt, veicot ne īpaši regulāras aizvietošanas operācijas, piemēram, pārvietojot ēkas iekšējās sienas vai veidojot objektu, kas nav aizvietojams. Saskaņā ar atzīšanas principu 7. punktā definētajiem atzīšanas principiem uzņēmums atzīst pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtībā šā objekta daļas aizvietošanas izmaksas, ja šādas izmaksas ir izveidojušās, atbilstot atzīšanas kritērijam. Aizvietoto pamatlīdzekļu daļu uzskaites vērtības atzīšana tiek pārtraukta saskaņā ar šī standarta nosacījumiem (skatīt 67. - 72 punktus). |
| --- | --- |

13.

Dažu pamatlīdzekļu objektu daļas var būt regulāri jāaizstāj. Piemēram, var būt jāatjauno krāsns klājums pēc noteikta lietošanas stundu skaita vai vairākkārt lidmašīnas korpusa izmantošanas laikā var būt jānomaina lidmašīnas interjers, piemēram, sēdekļi un virtuves iekārtas. Pamatlīdzekļu objektus var arī iegādāt, veicot ne īpaši regulāras aizvietošanas operācijas, piemēram, pārvietojot ēkas iekšējās sienas vai veidojot objektu, kas nav aizvietojams. Saskaņā ar atzīšanas principu 7. punktā definētajiem atzīšanas principiem uzņēmums atzīst pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtībā šā objekta daļas aizvietošanas izmaksas, ja šādas izmaksas ir izveidojušās, atbilstot atzīšanas kritērijam. Aizvietoto pamatlīdzekļu daļu uzskaites vērtības atzīšana tiek pārtraukta saskaņā ar šī standarta nosacījumiem (skatīt 67. - 72 punktus).

| 14. | Turpinot izmantot pamatlīdzekļu objektu (piemēram, lidmašīnu), var veikt regulāras vispārējās pārbaudes, lai atrastu defektus, neņemot vērā to, vai objekta daļas ir vai nav aizvietotas. Pēc katras vispārējās pārbaudes pabeigšanas tās izmaksas tiek atzītas pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtībā kā aizvietotājs, ja tas atbilst aizvietošanas kritērijiem. Jebkura iepriekšējās pārbaudes izmaksu atlikusī uzskaites vērtība (atšķirīga no fiziskām daļām) tiek norakstīta. Tas notiek, neskatoties uz to, vai iepriekšējās pārbaudes izmaksas tika identificētas darījumā, kurā objekts tika iegūts vai veidots. Ja nepieciešams, nākamo līdzīgu pārbaužu aplēstās izmaksas var izmantot kā norādi par to, kāda bija pašreizējā- pamatlīdzekļa vērtībā iekļauto pārbaudes izmaksu struktūra, objekta iegādes vai izveides brīdī. |
| --- | --- |

14.

Turpinot izmantot pamatlīdzekļu objektu (piemēram, lidmašīnu), var veikt regulāras vispārējās pārbaudes, lai atrastu defektus, neņemot vērā to, vai objekta daļas ir vai nav aizvietotas. Pēc katras vispārējās pārbaudes pabeigšanas tās izmaksas tiek atzītas pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtībā kā aizvietotājs, ja tas atbilst aizvietošanas kritērijiem. Jebkura iepriekšējās pārbaudes izmaksu atlikusī uzskaites vērtība (atšķirīga no fiziskām daļām) tiek norakstīta. Tas notiek, neskatoties uz to, vai iepriekšējās pārbaudes izmaksas tika identificētas darījumā, kurā objekts tika iegūts vai veidots. Ja nepieciešams, nākamo līdzīgu pārbaužu aplēstās izmaksas var izmantot kā norādi par to, kāda bija pašreizējā- pamatlīdzekļa vērtībā iekļauto pārbaudes izmaksu struktūra, objekta iegādes vai izveides brīdī.

NOVĒRTĒŠANA ATZĪŠANAS LAIKĀ

| 15. | Pamatlīdzekļu objekts, kas atbilst atzīšanai par aktīvu, jānovērtē izmaksu vērtībā. |
| --- | --- |

15.

Pamatlīdzekļu objekts, kas atbilst atzīšanai par aktīvu, jānovērtē izmaksu vērtībā.

Izmaksu elementi

| 16. | Pamatlīdzekļu objekta izmaksas veido:






  (a) | tā pirkšanas cena, ieskaitot ievedmuitas nodokļus un neatmaksājamos pirkšanas nodokļus, atskaitot tirdzniecības atlaides un rabatus; |
| --- | --- | --- |

16.

Pamatlīdzekļu objekta izmaksas veido:

(a)

tā pirkšanas cena, ieskaitot ievedmuitas nodokļus un neatmaksājamos pirkšanas nodokļus, atskaitot tirdzniecības atlaides un rabatus;

| (b) | jebkuras tieši attiecināmas izmaksas aktīva nogādāšanai izmantošanas vietā un sagatavošanai tam darbības stāvoklim, ko iecerējusi vadība; |
| --- | --- |

(b)

jebkuras tieši attiecināmas izmaksas aktīva nogādāšanai izmantošanas vietā un sagatavošanai tam darbības stāvoklim, ko iecerējusi vadība;

| (c) | objekta izmaksās ir ietverta attiecīgās vienības nojaukšanas un likvidācijas, kā arī tās atrašanās vietas atjaunošanas izmaksu sākotnējā aplēse. Tās ir saistības, kuras uzņēmumam rodas vai nu pamatlīdzekļu iegādes brīdī, vai arī pēc pamatlīdzekļa lietošanas zināmā laika posmā, izņemot, ja minētajā posmā tas tiek izmantots ražošanā. |
| --- | --- |

(c)

objekta izmaksās ir ietverta attiecīgās vienības nojaukšanas un likvidācijas, kā arī tās atrašanās vietas atjaunošanas izmaksu sākotnējā aplēse. Tās ir saistības, kuras uzņēmumam rodas vai nu pamatlīdzekļu iegādes brīdī, vai arī pēc pamatlīdzekļa lietošanas zināmā laika posmā, izņemot, ja minētajā posmā tas tiek izmantots ražošanā.

| 17. | Tieši attiecināmas izmaksas ir, piemēram, šādas:






  (a) | darbinieku pabalstu izmaksas (kā noteikts 19. SGS Darbinieku pabalsti), kas tiešā veidā radušās no pamatlīdzekļi objekta izveides vai iegūšanas; |
| --- | --- | --- |

17.

Tieši attiecināmas izmaksas ir, piemēram, šādas:

(a)

darbinieku pabalstu izmaksas (kā noteikts 19. SGS Darbinieku pabalsti), kas tiešā veidā radušās no pamatlīdzekļi objekta izveides vai iegūšanas;

| (b) | vietas sagatavošanas izmaksas; |
| --- | --- |

(b)

vietas sagatavošanas izmaksas;

| (c) | sākotnējās piegādes un pārkraušanas izmaksas; |
| --- | --- |

(c)

sākotnējās piegādes un pārkraušanas izmaksas;

| (d) | uzstādīšanas un montēšanas izmaksas; |
| --- | --- |

(d)

uzstādīšanas un montēšanas izmaksas;

| (e) | pārbaudes izmaksas, lai noteiktu, vai aktīvs strādā pareizi, atņemot neto ieņēmumus no jebkura objekta, kas saražots aktīva sagatavošanas noteiktā vietā un stāvoklī laikā (piemēram, iekārtas pārbaudes laikā saražoti paraugi) pārdošanas,
  un |
| --- | --- |

(e)

pārbaudes izmaksas, lai noteiktu, vai aktīvs strādā pareizi, atņemot neto ieņēmumus no jebkura objekta, kas saražots aktīva sagatavošanas noteiktā vietā un stāvoklī laikā (piemēram, iekārtas pārbaudes laikā saražoti paraugi) pārdošanas,

un

| (f) | maksa par speciālistu darbu. |
| --- | --- |

(f)

maksa par speciālistu darbu.

| 18. | Uzņēmums piemēro 2. SGS Krājumi saistību izmaksām par nojaukšanas, likvidācijas un atrašanās vietas atjaunošanu, kurā objekts atradās, kas radušās noteiktā laika posmā, lietojot objektu krājumu ražošanai šā perioda laikā. Pienākums attiecībā uz izmaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar 2. SGS vai 16. SGS, tiek atzīts un novērtēts saskaņā ar 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi. |
| --- | --- |

18.

Uzņēmums piemēro 2. SGS Krājumi saistību izmaksām par nojaukšanas, likvidācijas un atrašanās vietas atjaunošanu, kurā objekts atradās, kas radušās noteiktā laika posmā, lietojot objektu krājumu ražošanai šā perioda laikā. Pienākums attiecībā uz izmaksām, kas aprēķinātas saskaņā ar 2. SGS vai 16. SGS, tiek atzīts un novērtēts saskaņā ar 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi.

| 19. | Izmaksu piemēri, kas nav pamatlīdzekļu objekta izmaksas:






  (a) | jaunas ražotnes atvēršanas izmaksas; |
| --- | --- | --- |

19.

Izmaksu piemēri, kas nav pamatlīdzekļu objekta izmaksas:

(a)

jaunas ražotnes atvēršanas izmaksas;

| (b) | jauna produkta vai pakalpojuma ieviešanas izmaksas (ieskaitot reklāmas un pārdošanas veicināšanas pasākumu izmaksas); |
| --- | --- |

(b)

jauna produkta vai pakalpojuma ieviešanas izmaksas (ieskaitot reklāmas un pārdošanas veicināšanas pasākumu izmaksas);

| (c) | uzņēmējdarbības vadīšanas izmaksas jaunā atrašanās vietā vai ar citu pircēju grupu (ieskaitot personāla apmācības izmaksas);
  un |
| --- | --- |

(c)

uzņēmējdarbības vadīšanas izmaksas jaunā atrašanās vietā vai ar citu pircēju grupu (ieskaitot personāla apmācības izmaksas);

un

| (d) | administrācijas un citas vispārējas pieskaitāmas izmaksas. |
| --- | --- |

(d)

administrācijas un citas vispārējas pieskaitāmas izmaksas.

| 20. | Izmaksu atzīšana pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtībā tiek pārtraukta, kad objekts atrodas vietā un stāvoklī, kas nepieciešams, lai tas spētu darboties tā, kā to iecerējusi vadība. Tāpēc izmaksas, kas radušās, ja izmantošanas laikā objekts tiek pārvietots, netiek iekļautas objekta uzskaites vērtībā. Piemēram, šādas izmaksas netiek iekļautas pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtībā:






  (a) | izmaksas, kas radušās laikā, kad objekts, kas spēj darboties tā, kā vadība to iecerējusi, vēl netiek darbināts tādā veidā vai tiek darbināts ar mazāku jaudu; |
| --- | --- | --- |

20.

Izmaksu atzīšana pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtībā tiek pārtraukta, kad objekts atrodas vietā un stāvoklī, kas nepieciešams, lai tas spētu darboties tā, kā to iecerējusi vadība. Tāpēc izmaksas, kas radušās, ja izmantošanas laikā objekts tiek pārvietots, netiek iekļautas objekta uzskaites vērtībā. Piemēram, šādas izmaksas netiek iekļautas pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtībā:

(a)

izmaksas, kas radušās laikā, kad objekts, kas spēj darboties tā, kā vadība to iecerējusi, vēl netiek darbināts tādā veidā vai tiek darbināts ar mazāku jaudu;

| (b) | sākotnējās darbības izmaksas kā, piemēram, zaudējumi, kuri radušies laika periodā, kamēr pieprasījums pēc jaunā produkta ir sasniedzis atbilstošu līmeni,
  un |
| --- | --- |

(b)

sākotnējās darbības izmaksas kā, piemēram, zaudējumi, kuri radušies laika periodā, kamēr pieprasījums pēc jaunā produkta ir sasniedzis atbilstošu līmeni,

un

| (c) | visu vai daļas uzņēmuma darbību pārvietošanas vai reorganizēšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(c)

visu vai daļas uzņēmuma darbību pārvietošanas vai reorganizēšanas izmaksas.

| 21. | Dažas darbības parādās saistībā ar pamatlīdzekļu objekta izveidi vai attīstību, bet nav nepieciešamas, lai objektu nogādātu tā darbībai paredzētajā vietā, vai sagatavotu to stāvoklī, kas vajadzīgs, lai tas darbotos tā, kā vadība iecerējusi. Šīs gadījuma darbības var rasties pamatlīdzekļa izveides vai attīstības laikā vai pirms tā. Piemēram, ieņēmumus var gūt ienākumus, izmantojot celtniecības vietu kā auto stāvvietu līdz celtniecības sākumam. Ņemot vērā to, ka gadījuma darbības nav nepieciešamas, lai objektu nogādātu tā darbībai paredzētajā vietā, vai sagatavotu to stāvoklī, kas vajadzīgs, lai tas darbotos tā, kā vadība iecerējusi, ieņēmumi un ar gadījuma darbību saistītās izmaksas tiek atzītas peļņas vai zaudējumu aprēķinā un iekļautas ieņēmumu un izdevumu attiecīgajās kategorijās. |
| --- | --- |

21.

Dažas darbības parādās saistībā ar pamatlīdzekļu objekta izveidi vai attīstību, bet nav nepieciešamas, lai objektu nogādātu tā darbībai paredzētajā vietā, vai sagatavotu to stāvoklī, kas vajadzīgs, lai tas darbotos tā, kā vadība iecerējusi. Šīs gadījuma darbības var rasties pamatlīdzekļa izveides vai attīstības laikā vai pirms tā. Piemēram, ieņēmumus var gūt ienākumus, izmantojot celtniecības vietu kā auto stāvvietu līdz celtniecības sākumam. Ņemot vērā to, ka gadījuma darbības nav nepieciešamas, lai objektu nogādātu tā darbībai paredzētajā vietā, vai sagatavotu to stāvoklī, kas vajadzīgs, lai tas darbotos tā, kā vadība iecerējusi, ieņēmumi un ar gadījuma darbību saistītās izmaksas tiek atzītas peļņas vai zaudējumu aprēķinā un iekļautas ieņēmumu un izdevumu attiecīgajās kategorijās.

| 22. | Pašradīta aktīva izmaksas nosaka, lietojot tādus pašus principus kā iegādātam aktīvam. Ja uzņēmums savas parastās uzņēmējdarbības ietvaros ražo līdzīgus aktīvus, aktīva izmaksas parasti ir tādas pašas kā aktīvu ražošanas izmaksas (skatīt 2. SGS). Tādēļ jebkuru iekšējo peļņu izslēdz, nosakot šīs izmaksas. Pārmērīgi iztērētu materiālu, darbaspēka vai citu resursu izmaksas, kas radušās pašradīta aktīva ražošanā, neiekļauj aktīva izmaksās. 23. SGS Aizņēmuma izmaksas noteikts procentu atzīšanas kritērijs kā pašradīta pamatlīdzekļa objekta uzskaites vērtības sastāvdaļa. |
| --- | --- |

22.

Pašradīta aktīva izmaksas nosaka, lietojot tādus pašus principus kā iegādātam aktīvam. Ja uzņēmums savas parastās uzņēmējdarbības ietvaros ražo līdzīgus aktīvus, aktīva izmaksas parasti ir tādas pašas kā aktīvu ražošanas izmaksas (skatīt 2. SGS). Tādēļ jebkuru iekšējo peļņu izslēdz, nosakot šīs izmaksas. Pārmērīgi iztērētu materiālu, darbaspēka vai citu resursu izmaksas, kas radušās pašradīta aktīva ražošanā, neiekļauj aktīva izmaksās. 23. SGS Aizņēmuma izmaksas noteikts procentu atzīšanas kritērijs kā pašradīta pamatlīdzekļa objekta uzskaites vērtības sastāvdaļa.

Izmaksu novērtēšana

| 23. | Pamatlīdzekļu objekta izmaksas ir naudā izteikts cenas ekvivalents atzīšanas datumā. Ja maksājums ir atlikts, pārsniedzot parastos kredīta termiņus, starpību starp naudā izteiktas cenas ekvivalentu un kopējiem maksājumiem atzīst par procentu izdevumiem kredīta termiņa laikā, ja vien šie procentu izdevumi netiek atzīti objekta uzskaites vērtībā saskaņā ar 23. SGS atļauto alternatīvo metodi. |
| --- | --- |

23.

Pamatlīdzekļu objekta izmaksas ir naudā izteikts cenas ekvivalents atzīšanas datumā. Ja maksājums ir atlikts, pārsniedzot parastos kredīta termiņus, starpību starp naudā izteiktas cenas ekvivalentu un kopējiem maksājumiem atzīst par procentu izdevumiem kredīta termiņa laikā, ja vien šie procentu izdevumi netiek atzīti objekta uzskaites vērtībā saskaņā ar 23. SGS atļauto alternatīvo metodi.

| 24. | Vienu vai vairākus pamatlīdzekļu objektus var iegūt apmaiņā pret nemonetāru aktīvu vai aktīviem vai kombinētiem monetāriem un nemonetāriem aktīviem. Zemāk esošais viedoklis attiecas vienkārši uz viena nemonetāra aktīva apmaiņu pret otru, kā arī uz visām apmaiņām, kas raksturotas iepriekšējā teikumā. Šāda pamatlīdzekļu objekta izmaksas vērtē pēc tā patiesās vērtības, ja vien (a) apmaiņas darījumam nav komerciāla rakstura vai (b) neviena saņemtā vai atdotā aktīva patiesā vērtība nevar tikt patiesi novērtēta. Iegūto objektu vērtē šādā veidā pat tad, ja uzņēmums tūlīt nevar pārtraukt atdotā aktīva atzīšanu. Ja iegūto objektu nevērtē pēc tā patiesās vērtības, tā izmaksas vērtē pēc atdotā aktīva uzskaites vērtības. |
| --- | --- |

24.

Vienu vai vairākus pamatlīdzekļu objektus var iegūt apmaiņā pret nemonetāru aktīvu vai aktīviem vai kombinētiem monetāriem un nemonetāriem aktīviem. Zemāk esošais viedoklis attiecas vienkārši uz viena nemonetāra aktīva apmaiņu pret otru, kā arī uz visām apmaiņām, kas raksturotas iepriekšējā teikumā. Šāda pamatlīdzekļu objekta izmaksas vērtē pēc tā patiesās vērtības, ja vien (a) apmaiņas darījumam nav komerciāla rakstura vai (b) neviena saņemtā vai atdotā aktīva patiesā vērtība nevar tikt patiesi novērtēta. Iegūto objektu vērtē šādā veidā pat tad, ja uzņēmums tūlīt nevar pārtraukt atdotā aktīva atzīšanu. Ja iegūto objektu nevērtē pēc tā patiesās vērtības, tā izmaksas vērtē pēc atdotā aktīva uzskaites vērtības.

| 25. | Uzņēmums nosaka, vai apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, ņemot vērā tā turpmākās naudas plūsmas izmaiņas šā darījuma rezultātā. Apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, ja:






  (a) | iegūtā aktīva naudas plūsmas konfigurācija (risks, laiks un summa) atšķiras no nodotā aktīva naudas plūsmas konfigurācijas;
  vai |
| --- | --- | --- |

25.

Uzņēmums nosaka, vai apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, ņemot vērā tā turpmākās naudas plūsmas izmaiņas šā darījuma rezultātā. Apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, ja:

(a)

iegūtā aktīva naudas plūsmas konfigurācija (risks, laiks un summa) atšķiras no nodotā aktīva naudas plūsmas konfigurācijas;

vai

| (b) | apmaiņas rezultātā mainās uzņēmumam raksturīgā darbību daļas vērtība;
  un |
| --- | --- |

(b)

apmaiņas rezultātā mainās uzņēmumam raksturīgā darbību daļas vērtība;

un

| (c) | starpība starp (a) un (b) ir nozīmīga salīdzinājumā ar apmainīto aktīvu patieso vērtību. |
| --- | --- |

(c)

starpība starp (a) un (b) ir nozīmīga salīdzinājumā ar apmainīto aktīvu patieso vērtību.

Lai noteiktu, vai apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, uzņēmumam raksturīgā darbību daļas vērtība, kuru darījums ietekmē, jāatspoguļo ar pēc nodokļu naudas plūsmas aplēses palīdzību. Šīs analīzes rezultāts var būt skaidrs, uzņēmumam neveicot detalizētus aprēķinus.

| 26. | Aktīva patieso vērtību, uz kuru neattiecas salīdzinošie tirgus darījumi, var ticami novērtēt, ja (a) mainīgums pamatotu patiesās vērtības aplēšu diapazonā nav svarīgs aktīvam vai (b) dažādu aplēšu iespējamību noteiktā diapazonā var pamatoti novērtēt un izmantot, aplēšot patieso vērtību. Ja uzņēmums spēj pamatoti noteikt vai nu saņemtā vai nodotā aktīva patieso vērtību, tad nodotā aktīva patieso vērtību izmanto, lai aprēķinātu saņemtā aktīva izmaksas, ja vien saņemtā aktīva patiesā vērtība nav skaidrāk redzama. |
| --- | --- |

26.

Aktīva patieso vērtību, uz kuru neattiecas salīdzinošie tirgus darījumi, var ticami novērtēt, ja (a) mainīgums pamatotu patiesās vērtības aplēšu diapazonā nav svarīgs aktīvam vai (b) dažādu aplēšu iespējamību noteiktā diapazonā var pamatoti novērtēt un izmantot, aplēšot patieso vērtību. Ja uzņēmums spēj pamatoti noteikt vai nu saņemtā vai nodotā aktīva patieso vērtību, tad nodotā aktīva patieso vērtību izmanto, lai aprēķinātu saņemtā aktīva izmaksas, ja vien saņemtā aktīva patiesā vērtība nav skaidrāk redzama.

| 27. | Pamatlīdzekļu objekta, kas atrodas nomnieka rīcībā saskaņā ar finanšu nomu, izmaksas tiek noteiktas pēc 17. SGS Noma. |
| --- | --- |

27.

Pamatlīdzekļu objekta, kas atrodas nomnieka rīcībā saskaņā ar finanšu nomu, izmaksas tiek noteiktas pēc 17. SGS Noma.

| 28. | Pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtību var samazināt par noteiktām valsts dotācijām saskaņā ar 20. SGS Valsts dotāciju uzskaite un informācijas atklāšana par valsts palīdzību. |
| --- | --- |

28.

Pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtību var samazināt par noteiktām valsts dotācijām saskaņā ar 20. SGS Valsts dotāciju uzskaite un informācijas atklāšana par valsts palīdzību.

NOVĒRTĒŠANA PĒC ATZĪŠANAS

| 29. | Uzņēmums izvēlas vai nu 30. punktā noteikto izmaksu modeli, vai 31. punktā noteikto pārvērtēšanas modeli kā uzņēmuma grāmatvedības politiku un piemēro to visai pamatlīdzekļu grupai. |
| --- | --- |

29.

Uzņēmums izvēlas vai nu 30. punktā noteikto izmaksu modeli, vai 31. punktā noteikto pārvērtēšanas modeli kā uzņēmuma grāmatvedības politiku un piemēro to visai pamatlīdzekļu grupai.

Izmaksu modelis

| 30. | Pamatlīdzekļu objekts pēc atzīšanas par aktīvu jāuzskaita izmaksu vērtībā, atskaitot uzkrāto nolietojumu un uzkrātos zaudējumus no vērtības samazināšanās. |
| --- | --- |

30.

Pamatlīdzekļu objekts pēc atzīšanas par aktīvu jāuzskaita izmaksu vērtībā, atskaitot uzkrāto nolietojumu un uzkrātos zaudējumus no vērtības samazināšanās.

Pārvērtēšanas modelis

| 31. | Pamatlīdzekļu objekts pēc atzīšanas par aktīvu, kura patieso vērtību var ticami novērtēt, jāuzskaita pārvērtētajā summā, kas ir vienāda ar tā patieso vērtību pārvērtēšanas datumā, atskaitot turpmāko uzkrāto nolietojumu un turpmākos zaudējumus no vērtības samazināšanās. Pārvērtēšana jāveic pietiekami regulāri, lai uzskaites vērtība būtiski neatšķirtos no tās vērtības, kas noteikta, izmantojot patieso vērtību bilances datumā. |
| --- | --- |

31.

Pamatlīdzekļu objekts pēc atzīšanas par aktīvu, kura patieso vērtību var ticami novērtēt, jāuzskaita pārvērtētajā summā, kas ir vienāda ar tā patieso vērtību pārvērtēšanas datumā, atskaitot turpmāko uzkrāto nolietojumu un turpmākos zaudējumus no vērtības samazināšanās. Pārvērtēšana jāveic pietiekami regulāri, lai uzskaites vērtība būtiski neatšķirtos no tās vērtības, kas noteikta, izmantojot patieso vērtību bilances datumā.

| 32. | Zemes un ēku patieso vērtību parasti nosaka pēc pierādījumiem, kas balstīti uz situāciju tirgū, veicot novērtējumu, ko parasti dara profesionāli, kvalificēti vērtētāji. Mašīnu un iekārtu posteņu patiesā vērtība parasti ir to tirgus vērtība, ko nosaka ar vērtējumu. |
| --- | --- |

32.

Zemes un ēku patieso vērtību parasti nosaka pēc pierādījumiem, kas balstīti uz situāciju tirgū, veicot novērtējumu, ko parasti dara profesionāli, kvalificēti vērtētāji. Mašīnu un iekārtu posteņu patiesā vērtība parasti ir to tirgus vērtība, ko nosaka ar vērtējumu.

| 33. | Ja uz tirgus balstītu pierādījumu par patieso vērtību nav pamatlīdzekļu objekta speciālā rakstura dēļ, un objektu reti pārdod, izņemot tādas uzņēmējdarbības ietvaros, kas turpināsies, uzņēmumam, iespējams, būs nepieciešams novērtēt patieso vērtību, izmantojot ieņēmumu vai amortizētās aizstāšanas izmaksu metodi. |
| --- | --- |

33.

Ja uz tirgus balstītu pierādījumu par patieso vērtību nav pamatlīdzekļu objekta speciālā rakstura dēļ, un objektu reti pārdod, izņemot tādas uzņēmējdarbības ietvaros, kas turpināsies, uzņēmumam, iespējams, būs nepieciešams novērtēt patieso vērtību, izmantojot ieņēmumu vai amortizētās aizstāšanas izmaksu metodi.

| 34. | Pārvērtēšanu biežums ir atkarīgs no pārvērtējamo pamatlīdzekļu objektu patieso vērtību izmaiņām. Ja pārvērtētā aktīva patiesā vērtība būtiski atšķiras no tā uzskaites vērtības, ir nepieciešama turpmāka pārvērtēšana. Dažu pamatlīdzekļu objektu patiesā vērtība var nozīmīgi un ātri mainīties, šādi radot nepieciešamību veikt pārvērtēšanu katru gadu. Tik biežas pārvērtēšanas nav nepieciešamas, ja pamatlīdzekļu objektu patiesā vērtība mainās nenozīmīgi. Tā vietā var būt nepieciešams objektu novērtēt tikai ik par trīs vai pieciem gadiem. |
| --- | --- |

34.

Pārvērtēšanu biežums ir atkarīgs no pārvērtējamo pamatlīdzekļu objektu patieso vērtību izmaiņām. Ja pārvērtētā aktīva patiesā vērtība būtiski atšķiras no tā uzskaites vērtības, ir nepieciešama turpmāka pārvērtēšana. Dažu pamatlīdzekļu objektu patiesā vērtība var nozīmīgi un ātri mainīties, šādi radot nepieciešamību veikt pārvērtēšanu katru gadu. Tik biežas pārvērtēšanas nav nepieciešamas, ja pamatlīdzekļu objektu patiesā vērtība mainās nenozīmīgi. Tā vietā var būt nepieciešams objektu novērtēt tikai ik par trīs vai pieciem gadiem.

| 35. | Ja pamatlīdzekļu objektu pārvērtē, uzkrāto nolietojumu pārvērtēšanas datumā






  (a) | pārveido proporcionāli aktīva bruto uzskaites vērtības izmaiņām tā, lai aktīva uzskaites vērtība pēc pārvērtēšanas būtu vienāda ar tā pārvērtēto summu. Šo metodi bieži lieto, ja aktīvu pārvērtē, indeksējot tā amortizētās aizstāšanas izmaksas. |
| --- | --- | --- |

35.

Ja pamatlīdzekļu objektu pārvērtē, uzkrāto nolietojumu pārvērtēšanas datumā

(a)

pārveido proporcionāli aktīva bruto uzskaites vērtības izmaiņām tā, lai aktīva uzskaites vērtība pēc pārvērtēšanas būtu vienāda ar tā pārvērtēto summu. Šo metodi bieži lieto, ja aktīvu pārvērtē, indeksējot tā amortizētās aizstāšanas izmaksas.

| (b) | atskaita no aktīva bruto uzskaites vērtības un neto summu pārveido līdz aktīva pārvērtētajai summai. Šī metode tiek bieži izmantota attiecībā pret ēkām. |
| --- | --- |

(b)

atskaita no aktīva bruto uzskaites vērtības un neto summu pārveido līdz aktīva pārvērtētajai summai. Šī metode tiek bieži izmantota attiecībā pret ēkām.

Korekcijas summa, kas rodas, pārveidojot vai atskaitot uzkrāto nolietojumu, veido daļu no uzskaites vērtības palielinājuma vai samazinājuma, kuru ņem vērā saskaņā ar 39. un 40. punktu.

| 36. | Ja pamatlīdzekli pārvērtē, jāpārvērtē visa pamatlīdzekļu grupa, pie kuras šis aktīvs pieder. |
| --- | --- |

36.

Ja pamatlīdzekli pārvērtē, jāpārvērtē visa pamatlīdzekļu grupa, pie kuras šis aktīvs pieder.

| 37. | Pamatlīdzekļu grupa ir līdzīga veida un uzņēmuma darbībā līdzīgi lietotu aktīvu grupējums. Atsevišķas grupas ir, piemēram, šādas:






  (a) | zeme; |
| --- | --- | --- |

37.

Pamatlīdzekļu grupa ir līdzīga veida un uzņēmuma darbībā līdzīgi lietotu aktīvu grupējums. Atsevišķas grupas ir, piemēram, šādas:

(a)

zeme;

| (b) | zeme un ēkas; |
| --- | --- |

(b)

zeme un ēkas;

| (c) | mašīnas; |
| --- | --- |

(c)

mašīnas;

| (d) | kuģi; |
| --- | --- |

(d)

kuģi;

| (e) | lidmašīnas; |
| --- | --- |

(e)

lidmašīnas;

| (f) | transportlīdzekļi; |
| --- | --- |

(f)

transportlīdzekļi;

| (g) | mēbeles un aprīkojums,
  un |
| --- | --- |

(g)

mēbeles un aprīkojums,

un

| (h) | biroja iekārtas. |
| --- | --- |

(h)

biroja iekārtas.

| 38. | Vienas pamatlīdzekļu grupas posteņus pārvērtē vienlaicīgi, lai izvairītos no aktīvu izlases veida pārvērtēšanas un tādu summu uzrādīšanas finanšu pārskatos, kas ir izmaksu un vērtību sajaukums dažādos datumos. Tomēr aktīvu grupu var pārvērtēt nepārtraukti, ja aktīvu grupas pārvērtēšanu pabeidz īsā laikā un pārvērtēšanās tiek ņemta vērā pēdējā pieejamā informācija. |
| --- | --- |

38.

Vienas pamatlīdzekļu grupas posteņus pārvērtē vienlaicīgi, lai izvairītos no aktīvu izlases veida pārvērtēšanas un tādu summu uzrādīšanas finanšu pārskatos, kas ir izmaksu un vērtību sajaukums dažādos datumos. Tomēr aktīvu grupu var pārvērtēt nepārtraukti, ja aktīvu grupas pārvērtēšanu pabeidz īsā laikā un pārvērtēšanās tiek ņemta vērā pēdējā pieejamā informācija.

| 39. | Ja aktīva uzskaites vērtību pārvērtēšanas rezultātā palielina, par šo palielinājumu tieši jākreditē pašu kapitāla postenis "pārvērtēšanas rezerve". Tomēr palielinājums ir jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ja tas apvērš tā paša aktīva pārvērtēšanas samazinājumu, kas iepriekš atzīts peļņas vai zaudējumu aprēķinā. |
| --- | --- |

39.

Ja aktīva uzskaites vērtību pārvērtēšanas rezultātā palielina, par šo palielinājumu tieši jākreditē pašu kapitāla postenis "pārvērtēšanas rezerve". Tomēr palielinājums ir jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ja tas apvērš tā paša aktīva pārvērtēšanas samazinājumu, kas iepriekš atzīts peļņas vai zaudējumu aprēķinā.

| 40. | Ja aktīva uzskaites vērtību pārvērtēšanas rezultātā samazina, samazinājums jāatzīst atzīts peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Tomēr samazinājumu tiešā veidā jāieskaita pašu kapitāla postenī pārvērtēšanas pārsniegums tādā apmērā, kādā iepriekš kreditēta pārvērtēšanas rezerve, pārvērtējot šo aktīvu. |
| --- | --- |

40.

Ja aktīva uzskaites vērtību pārvērtēšanas rezultātā samazina, samazinājums jāatzīst atzīts peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Tomēr samazinājumu tiešā veidā jāieskaita pašu kapitāla postenī pārvērtēšanas pārsniegums tādā apmērā, kādā iepriekš kreditēta pārvērtēšanas rezerve, pārvērtējot šo aktīvu.

| 41. | Pārvērtēšanas pārsniegumu, kas iekļauts pašu kapitālā saistībā ar pamatlīdzekļiem, var tieši pārvietot uz nesadalīto peļņu, ja aktīva atzīšana tiek pārtraukta. Tas var nozīmēt visa pārsnieguma pārvietošanu, kad aktīvu izņem no lietošanas vai atsavina. Tomēr dažus pārsniegumus var pārvietot aktīva izmantošanas laikā. Šādā gadījumā pārvietotā pārsnieguma summa būs starpība starp nolietojumu, kas balstīts uz aktīva pārvērtēto uzskaites vērtību, un nolietojumu, kas balstīts uz aktīva sākotnējo izmaksu. Pārvietošana no pārvērtēšanas pārsnieguma uz nesadalīto peļņu notiek tieši, neiekļaujot summas peļņas vai zaudējumu aprēķinā. |
| --- | --- |

41.

Pārvērtēšanas pārsniegumu, kas iekļauts pašu kapitālā saistībā ar pamatlīdzekļiem, var tieši pārvietot uz nesadalīto peļņu, ja aktīva atzīšana tiek pārtraukta. Tas var nozīmēt visa pārsnieguma pārvietošanu, kad aktīvu izņem no lietošanas vai atsavina. Tomēr dažus pārsniegumus var pārvietot aktīva izmantošanas laikā. Šādā gadījumā pārvietotā pārsnieguma summa būs starpība starp nolietojumu, kas balstīts uz aktīva pārvērtēto uzskaites vērtību, un nolietojumu, kas balstīts uz aktīva sākotnējo izmaksu. Pārvietošana no pārvērtēšanas pārsnieguma uz nesadalīto peļņu notiek tieši, neiekļaujot summas peļņas vai zaudējumu aprēķinā.

| 42. | Pamatlīdzekļu pārvērtēšanas rezultātā radusies nodokļu ietekme uz ieņēmumiem, ja tāda ir, tiek atzīta un atklāta saskaņā ar 12. SGS Ienākuma nodokļi. |
| --- | --- |

42.

Pamatlīdzekļu pārvērtēšanas rezultātā radusies nodokļu ietekme uz ieņēmumiem, ja tāda ir, tiek atzīta un atklāta saskaņā ar 12. SGS Ienākuma nodokļi.

Nolietojums

| 43. | Katra pamatlīdzekļu objekta daļa ar izmaksām, kas ir svarīgas attiecībā pret objekta kopējām izmaksām, jānolieto atsevišķi. |
| --- | --- |

43.

Katra pamatlīdzekļu objekta daļa ar izmaksām, kas ir svarīgas attiecībā pret objekta kopējām izmaksām, jānolieto atsevišķi.

| 44. | Uzņēmums pieskaita sākotnēji atzīto summu, saistībā ar pamatlīdzekļu objektu, tā svarīgajām daļām, un katru šādu daļu nolieto atsevišķi. Piemēram, var būt lietderīgi atsevišķi nolietot lidmašīnas korpusus un motorus, vai nu tie pieder uzņēmuma, vai tiek pakļauti finanšu nomai. |
| --- | --- |

44.

Uzņēmums pieskaita sākotnēji atzīto summu, saistībā ar pamatlīdzekļu objektu, tā svarīgajām daļām, un katru šādu daļu nolieto atsevišķi. Piemēram, var būt lietderīgi atsevišķi nolietot lidmašīnas korpusus un motorus, vai nu tie pieder uzņēmuma, vai tiek pakļauti finanšu nomai.

| 45. | Nozīmīgas pamatlīdzekļu daļas lietderīgā lietošanas un nolietojuma metode var būt tāda pati kā citas nozīmīgas tā paša objekta daļas lietderīgās lietošanas un nolietojuma metode. Šādas daļas var grupēt, lai noteiktu nolietojuma izmaksas. |
| --- | --- |

45.

Nozīmīgas pamatlīdzekļu daļas lietderīgā lietošanas un nolietojuma metode var būt tāda pati kā citas nozīmīgas tā paša objekta daļas lietderīgās lietošanas un nolietojuma metode. Šādas daļas var grupēt, lai noteiktu nolietojuma izmaksas.

| 46. | Ja uzņēmums atsevišķi nolieto dažas pamatlīdzekļu daļas, tas atsevišķi nolieto arī atlikušās objekta daļas. Atlikums sastāv no objekta daļām, kas atsevišķi nav svarīgas. Ja uzņēmumam ir dažādi nodomi attiecībā uz šīm daļām, varētu būt nepieciešams izmantot tuvinājuma tehnikas, lai nolietotu atlikumu tādā veidā, kas patiesi atspoguļo patēriņa modeli un/vai tā daļu lietderīgo lietošanu. |
| --- | --- |

46.

Ja uzņēmums atsevišķi nolieto dažas pamatlīdzekļu daļas, tas atsevišķi nolieto arī atlikušās objekta daļas. Atlikums sastāv no objekta daļām, kas atsevišķi nav svarīgas. Ja uzņēmumam ir dažādi nodomi attiecībā uz šīm daļām, varētu būt nepieciešams izmantot tuvinājuma tehnikas, lai nolietotu atlikumu tādā veidā, kas patiesi atspoguļo patēriņa modeli un/vai tā daļu lietderīgo lietošanu.

| 47. | Uzņēmums var atsevišķi nolietot objekta daļas, kuru izmaksas nav nozīmīgas attiecībā pret objekta kopējo vērtību. |
| --- | --- |

47.

Uzņēmums var atsevišķi nolietot objekta daļas, kuru izmaksas nav nozīmīgas attiecībā pret objekta kopējo vērtību.

| 48. | Katra perioda nolietojuma izmaksas jāatzīst atzīts peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ja vien tos neiekļauj cita aktīva uzskaites vērtībā. |
| --- | --- |

48.

Katra perioda nolietojuma izmaksas jāatzīst atzīts peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ja vien tos neiekļauj cita aktīva uzskaites vērtībā.

| 49. | Perioda nolietojuma izmaksas parasti atzīst atzīts peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Tomēr dažreiz nākamie saimnieciskie labumi, kas ietverti aktīvā, tiek izmantoti citu aktīvu ražošanā. Tādā gadījumā nolietojuma izmaksas veido daļu no cita aktīva izmaksām, un tās iekļauj tā uzskaites vērtībā. Piemēram, ražošanas mašīnu un iekārtu nolietojumu iekļauj krājumu pārveidošanas izmaksās (skatīt 2. SGS). Tāpat to pamatlīdzekļu nolietojumu, kurus lieto attīstības darbībā, var ietvert nemateriālā aktīva izmaksās, kuras atzīst saskaņā ar 38. SGS Nemateriālie aktīvi. |
| --- | --- |

49.

Perioda nolietojuma izmaksas parasti atzīst atzīts peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Tomēr dažreiz nākamie saimnieciskie labumi, kas ietverti aktīvā, tiek izmantoti citu aktīvu ražošanā. Tādā gadījumā nolietojuma izmaksas veido daļu no cita aktīva izmaksām, un tās iekļauj tā uzskaites vērtībā. Piemēram, ražošanas mašīnu un iekārtu nolietojumu iekļauj krājumu pārveidošanas izmaksās (skatīt 2. SGS). Tāpat to pamatlīdzekļu nolietojumu, kurus lieto attīstības darbībā, var ietvert nemateriālā aktīva izmaksās, kuras atzīst saskaņā ar 38. SGS Nemateriālie aktīvi.

Nolietojamā summa un nolietojuma periods

| 50. | Aktīva nolietojamā summa sistemātiski tiek sadalīta tā lietderīgās lietošanas laikā. |
| --- | --- |

50.

Aktīva nolietojamā summa sistemātiski tiek sadalīta tā lietderīgās lietošanas laikā.

| 51. | Atlikušo vērtību un aktīva lietderīgo lietošanas laiku jāpārskata vismaz katra finanšu gada beigās un, ja prognozes atšķiras no iepriekšējām aplēsēm, izmaiņa (-as) jāņem vērā kā maiņa grāmatvedības aplēsēs saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politikas, izmaiņas grāmatvedības aplēsēs un kļūdas. |
| --- | --- |

51.

Atlikušo vērtību un aktīva lietderīgo lietošanas laiku jāpārskata vismaz katra finanšu gada beigās un, ja prognozes atšķiras no iepriekšējām aplēsēm, izmaiņa (-as) jāņem vērā kā maiņa grāmatvedības aplēsēs saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politikas, izmaiņas grāmatvedības aplēsēs un kļūdas.

| 52. | Nolietojumu atzīst pat tad, ja aktīvā patiesā vērtība pārsniedz tā uzskaites vērtību, ja vien aktīva atlikusī vērtība nepārsniedz tā uzskaites vērtību. Aktīva remonts un uzturēšana neatbrīvo no nepieciešamības to nolietot. |
| --- | --- |

52.

Nolietojumu atzīst pat tad, ja aktīvā patiesā vērtība pārsniedz tā uzskaites vērtību, ja vien aktīva atlikusī vērtība nepārsniedz tā uzskaites vērtību. Aktīva remonts un uzturēšana neatbrīvo no nepieciešamības to nolietot.

| 53. | Aktīva nolietojamo summu nosaka pēc tā atlikušās vērtības atskaitīšanas. Praksē aktīva atlīkusī vērtība bieži ir nenozīmīga un tādēļ nebūtiska nolietojamās summas aprēķināšanā. |
| --- | --- |

53.

Aktīva nolietojamo summu nosaka pēc tā atlikušās vērtības atskaitīšanas. Praksē aktīva atlīkusī vērtība bieži ir nenozīmīga un tādēļ nebūtiska nolietojamās summas aprēķināšanā.

| 54. | Aktīva atlikusī vērtība var pārsniegt summu, kas līdzvērtīga vai lielāka par aktīva uzskaites vērtību. Ja tas tā ir, aktīva nolietojuma izmaksas ir nulle, ja vien un kamēr tā atlikusī vērtība turpmāk nesamazinās līdz summai, kas ir mazāka par aktīva uzskaites vērtību. |
| --- | --- |

54.

Aktīva atlikusī vērtība var pārsniegt summu, kas līdzvērtīga vai lielāka par aktīva uzskaites vērtību. Ja tas tā ir, aktīva nolietojuma izmaksas ir nulle, ja vien un kamēr tā atlikusī vērtība turpmāk nesamazinās līdz summai, kas ir mazāka par aktīva uzskaites vērtību.

| 55. | Aktīva nolietojums sākas tad, kad to ir iespējams izmantot, t.i., kad tas ir vietā un stāvoklī, kas tam nepieciešams, lai darbotos saskaņā ar vadības iecerēm. Aktīva nolietojums beidzas, kad tā atzīšana tiek pārtrauktas. Tāpēc nolietojums nebeidzas tad, kad aktīvs ir dīkstāvē vai izņemts no aktīvas lietošanas, un turēts aktīvai lietošanai, ja vien aktīvs nav pilnībā nolietots. Tomēr saskaņā ar nolietošanas izmantošanas metodēm nolietojuma izmaksas var būt nulle, ja nenotiek ražošanas process. |
| --- | --- |

55.

Aktīva nolietojums sākas tad, kad to ir iespējams izmantot, t.i., kad tas ir vietā un stāvoklī, kas tam nepieciešams, lai darbotos saskaņā ar vadības iecerēm. Aktīva nolietojums beidzas, kad tā atzīšana tiek pārtrauktas. Tāpēc nolietojums nebeidzas tad, kad aktīvs ir dīkstāvē vai izņemts no aktīvas lietošanas, un turēts aktīvai lietošanai, ja vien aktīvs nav pilnībā nolietots. Tomēr saskaņā ar nolietošanas izmantošanas metodēm nolietojuma izmaksas var būt nulle, ja nenotiek ražošanas process.

| 56. | Aktīvā ietvertos nākotnes saimnieciskos labumus uzņēmums galvenokārt patērē, lietojot to. Tomēr citi faktori, piemēram, tehniskā vai komerciālā novecošanās un fiziskais nolietojums, aktīvam esot dīkstāvē, bieži rada aktīva saimniecisko labumu samazinājumu, kurus varētu no tā iegūt. Rezultātā, nosakot aktīva lietderīgās lietošanas laiku, ņem vērā šādus faktorus:






  (a) | aktīva paredzētais izmantojums. Lietošanu nosaka pēc aktīva paredzamās jaudas vai saražojamo produkcijas vienību skaita. |
| --- | --- | --- |

56.

Aktīvā ietvertos nākotnes saimnieciskos labumus uzņēmums galvenokārt patērē, lietojot to. Tomēr citi faktori, piemēram, tehniskā vai komerciālā novecošanās un fiziskais nolietojums, aktīvam esot dīkstāvē, bieži rada aktīva saimniecisko labumu samazinājumu, kurus varētu no tā iegūt. Rezultātā, nosakot aktīva lietderīgās lietošanas laiku, ņem vērā šādus faktorus:

(a)

aktīva paredzētais izmantojums. Lietošanu nosaka pēc aktīva paredzamās jaudas vai saražojamo produkcijas vienību skaita.

| (b) | gaidāmais fiziskais nolietojums, kas ir atkarīgs no darbības faktoriem, piemēram, maiņu skaits, kādam aktīvu jālieto, un remonta un uzturēšanas programma, kā arī rūpes par aktīvu un tā uzturēšana dīkstāves laikā. |
| --- | --- |

(b)

gaidāmais fiziskais nolietojums, kas ir atkarīgs no darbības faktoriem, piemēram, maiņu skaits, kādam aktīvu jālieto, un remonta un uzturēšanas programma, kā arī rūpes par aktīvu un tā uzturēšana dīkstāves laikā.

| (c) | tehniskā vai komerciālā novecošanās, kas rodas, veicot ražošanas izmaiņas vai uzlabojumus vai mainoties pieprasījumam tirgū pēc aktīva ražotās preces vai sniegtā pakalpojuma. |
| --- | --- |

(c)

tehniskā vai komerciālā novecošanās, kas rodas, veicot ražošanas izmaiņas vai uzlabojumus vai mainoties pieprasījumam tirgū pēc aktīva ražotās preces vai sniegtā pakalpojuma.

| (d) | juridiski vai līdzīgi aktīva lietošanas ierobežojumi, piemēram, attiecīgo nomu termiņi. |
| --- | --- |

(d)

juridiski vai līdzīgi aktīva lietošanas ierobežojumi, piemēram, attiecīgo nomu termiņi.

| 57. | Aktīva lietderīgās lietošanas laiku nosaka, ņemot vērā aktīva gaidāmo derīgumu uzņēmumam. Uzņēmuma aktīvu pārvaldīšanas politika var paredzēt atsavināt aktīvu pēc noteikta laika vai noteiktas aktīvā ietverto nākotnes saimniecisko labumu daļas patēriņa. Tādēļ aktīva lietderīgās lietošanas laiks var būt īsāks par tā saimnieciskas izmantošanas laiku. Aktīva lietderīgā lietojuma aplēse ir vērtējuma jautājums un balstās uz uzņēmuma pieredzi, strādājot ar līdzīgiem aktīviem. |
| --- | --- |

57.

Aktīva lietderīgās lietošanas laiku nosaka, ņemot vērā aktīva gaidāmo derīgumu uzņēmumam. Uzņēmuma aktīvu pārvaldīšanas politika var paredzēt atsavināt aktīvu pēc noteikta laika vai noteiktas aktīvā ietverto nākotnes saimniecisko labumu daļas patēriņa. Tādēļ aktīva lietderīgās lietošanas laiks var būt īsāks par tā saimnieciskas izmantošanas laiku. Aktīva lietderīgā lietojuma aplēse ir vērtējuma jautājums un balstās uz uzņēmuma pieredzi, strādājot ar līdzīgiem aktīviem.

| 58. | Zeme un ēkas ir nošķirami aktīvi, un tos uzskaita atsevišķi pat tad, ja tie iegādāti kopā. Ar dažiem izņēmumiem, piemēram, karjeri un vietas, kuras izmanto kā atkritumu izgāztuves, zemei ir neierobežots lietderīgais lietojums, un tāpēc tā netiek nolietota. Ēkām ir ierobežots lietderīgās lietošanas laiks, un tādēļ tās ir nolietojami aktīvi. Tās zemes vērtības palielināšanās, uz kuras atrodas ēka, neietekmē ēkas nolietojamās summas noteikšanu. |
| --- | --- |

58.

Zeme un ēkas ir nošķirami aktīvi, un tos uzskaita atsevišķi pat tad, ja tie iegādāti kopā. Ar dažiem izņēmumiem, piemēram, karjeri un vietas, kuras izmanto kā atkritumu izgāztuves, zemei ir neierobežots lietderīgais lietojums, un tāpēc tā netiek nolietota. Ēkām ir ierobežots lietderīgās lietošanas laiks, un tādēļ tās ir nolietojami aktīvi. Tās zemes vērtības palielināšanās, uz kuras atrodas ēka, neietekmē ēkas nolietojamās summas noteikšanu.

| 59. | Ja zemes izmaksās iekļautas demontāžas, likvidēšanas un atjaunošanas izmaksas, šo zemes aktīva izmaksu daļu nolieto laika periodā, kurā tiek gūti saimnieciskie labumi, radot šīs izmaksas. Dažos gadījumos zemei var būt ierobežots lietderīgais lietojums. Tādā gadījumā tā tiek nolietota tādā veidā, kas atspoguļo labumus, kuri no zemes gūti. |
| --- | --- |

59.

Ja zemes izmaksās iekļautas demontāžas, likvidēšanas un atjaunošanas izmaksas, šo zemes aktīva izmaksu daļu nolieto laika periodā, kurā tiek gūti saimnieciskie labumi, radot šīs izmaksas. Dažos gadījumos zemei var būt ierobežots lietderīgais lietojums. Tādā gadījumā tā tiek nolietota tādā veidā, kas atspoguļo labumus, kuri no zemes gūti.

Nolietojuma metode

| 60. | Lietotajai nolietojuma metodei jāatspoguļo aktīva nākotnes saimniecisko labumu, ko uzņēmums prognozē iegūt, patēriņa modelis uzņēmumā. |
| --- | --- |

60.

Lietotajai nolietojuma metodei jāatspoguļo aktīva nākotnes saimniecisko labumu, ko uzņēmums prognozē iegūt, patēriņa modelis uzņēmumā.

| 61. | Nolietojuma metodi, kuru aktīvam piemēro, jāpārskata vismaz katra finanšu gada beigās. Ja ir nozīmīgas izmaiņas aktīvā ietverto nākotnes saimniecisko labumu patēriņa modelī, modelis ir jāmaina, lai atspoguļotu izmaiņas. Šādas izmaiņas ir jāuzskata par grāmatvedības aplēses maiņu saskaņā ar 8. SGS. |
| --- | --- |

61.

Nolietojuma metodi, kuru aktīvam piemēro, jāpārskata vismaz katra finanšu gada beigās. Ja ir nozīmīgas izmaiņas aktīvā ietverto nākotnes saimniecisko labumu patēriņa modelī, modelis ir jāmaina, lai atspoguļotu izmaiņas. Šādas izmaiņas ir jāuzskata par grāmatvedības aplēses maiņu saskaņā ar 8. SGS.

| 62. | Lai sistemātiski sadalītu aktīva nolietojamo summu tā lietderīgās lietošanas laikā, var lietot dažādas nolietojuma metodes. Šīs metodes ir lineārā metode, degresīvā metode un ražošanas vienību metode. Lineārās nolietošanas rezultātā veidojas nemainīgas izmaksas aktīva lietderīgās lietošanas laikā, ja aktīva atlikusī vērtība nemainās. Degresīvās metodes rezultātā izmaksas samazinās aktīva lietderīgās lietošanas laikā. Ražošanas metodes vienības rezultātā veido izmaksas, kas balstītas uz prognozēto lietojumu vai saražoto vienību skaitu. Uzņēmums izvēlas metodi, kas vislabāk atspoguļo prognozēto aktīvā ietverto nākotnes saimniecisko labumu patēriņa modeli. Šo metodi konsekventi piemēro no perioda uz periodu, ja vien šo prognozēto nākotnes saimniecisko labumu patēriņa modelī nav izmaiņas. |
| --- | --- |

62.

Lai sistemātiski sadalītu aktīva nolietojamo summu tā lietderīgās lietošanas laikā, var lietot dažādas nolietojuma metodes. Šīs metodes ir lineārā metode, degresīvā metode un ražošanas vienību metode. Lineārās nolietošanas rezultātā veidojas nemainīgas izmaksas aktīva lietderīgās lietošanas laikā, ja aktīva atlikusī vērtība nemainās. Degresīvās metodes rezultātā izmaksas samazinās aktīva lietderīgās lietošanas laikā. Ražošanas metodes vienības rezultātā veido izmaksas, kas balstītas uz prognozēto lietojumu vai saražoto vienību skaitu. Uzņēmums izvēlas metodi, kas vislabāk atspoguļo prognozēto aktīvā ietverto nākotnes saimniecisko labumu patēriņa modeli. Šo metodi konsekventi piemēro no perioda uz periodu, ja vien šo prognozēto nākotnes saimniecisko labumu patēriņa modelī nav izmaiņas.

Vērtības Samazināšanās

| 63. | Lai noteiktu, vai pamatlīdzekļu objekta vērtība ir samazinājusies, uzņēmums piemēro 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās. Šis standarts izskaidro, kā uzņēmums pārskata savu aktīvu uzskaites vērtību, kā tas nosaka aktīva atgūstamo summu un kad tas atzīst vai apvērš zaudējumu no vērtības samazināšanās atzīšanas. |
| --- | --- |

63.

Lai noteiktu, vai pamatlīdzekļu objekta vērtība ir samazinājusies, uzņēmums piemēro 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās. Šis standarts izskaidro, kā uzņēmums pārskata savu aktīvu uzskaites vērtību, kā tas nosaka aktīva atgūstamo summu un kad tas atzīst vai apvērš zaudējumu no vērtības samazināšanās atzīšanas.

| 64. | 22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana izskaidro, kā uzskaitīt zaudējumus no vērtības samazināšanās, kas atzīti pirms pirmā gada pārskata perioda sākuma, kurš sākas pēc uzņēmējdarbības apvienošanas. |
| --- | --- |

64.

22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana izskaidro, kā uzskaitīt zaudējumus no vērtības samazināšanās, kas atzīti pirms pirmā gada pārskata perioda sākuma, kurš sākas pēc uzņēmējdarbības apvienošanas.

Kompensācija par samazināšanos

| 65. | Kompensācija no trešajām pusēm par pamatlīdzekļu vērtības samazināšanos, zaudētiem vai atdotiem pamatlīdzekļu objektiem tiek iekļauta atzīts peļņas vai zaudējumu aprēķinā periodā, kad kompensācija ir saņemama. |
| --- | --- |

65.

Kompensācija no trešajām pusēm par pamatlīdzekļu vērtības samazināšanos, zaudētiem vai atdotiem pamatlīdzekļu objektiem tiek iekļauta atzīts peļņas vai zaudējumu aprēķinā periodā, kad kompensācija ir saņemama.

| 66. | Pamatlīdzekļu objektu vērtības samazināšanās vai zaudējumi, attiecīgie prasījumi vai kompensācijas maksājumi no trešajām personām un sekojošā aizstāšanas aktīvu pirkšana vai būvniecība ir atsevišķi saimnieciski notikumi un kā tādi arī jāuzskaita atsevišķi šādi:






  (a) | pamatlīdzekļu objektu vērtības samazināšanos atzīst saskaņā ar 36. SGS; |
| --- | --- | --- |

66.

Pamatlīdzekļu objektu vērtības samazināšanās vai zaudējumi, attiecīgie prasījumi vai kompensācijas maksājumi no trešajām personām un sekojošā aizstāšanas aktīvu pirkšana vai būvniecība ir atsevišķi saimnieciski notikumi un kā tādi arī jāuzskaita atsevišķi šādi:

(a)

pamatlīdzekļu objektu vērtības samazināšanos atzīst saskaņā ar 36. SGS;

| (b) | no aktīvas lietošanas izņemto vai atsavināto pamatlīdzekļu objektu atzīšanas pārtraukšanu nosaka saskaņā ar šo standartu; |
| --- | --- |

(b)

no aktīvas lietošanas izņemto vai atsavināto pamatlīdzekļu objektu atzīšanas pārtraukšanu nosaka saskaņā ar šo standartu;

| (c) | kompensācija no trešajām pusēm par pamatlīdzekļu vērtības samazināšanos, zaudētiem vai atdotiem pamatlīdzekļu objektiem tiek iekļauta peļņas vai zaudējumu aprēķinā periodā, kad kompensācija ir saņemama;
  un |
| --- | --- |

(c)

kompensācija no trešajām pusēm par pamatlīdzekļu vērtības samazināšanos, zaudētiem vai atdotiem pamatlīdzekļu objektiem tiek iekļauta peļņas vai zaudējumu aprēķinā periodā, kad kompensācija ir saņemama;

un

| (d) | kā aizstājēju atjaunoto, nopirkto vai uzbūvēto pamatlīdzekļu objektu izmaksas nosaka saskaņā ar šo standartu. |
| --- | --- |

(d)

kā aizstājēju atjaunoto, nopirkto vai uzbūvēto pamatlīdzekļu objektu izmaksas nosaka saskaņā ar šo standartu.

IZGRĀMATOŠANA

| 67. | Pamatlīdzekļu objektu uzskaites vērtības atzīšanu pārtrauc:










  (a) | pamatlīdzekli atsavinot;



  vai |
| --- | --- | --- |

67.

Pamatlīdzekļu objektu uzskaites vērtības atzīšanu pārtrauc:

(a)

pamatlīdzekli atsavinot;

| (b) | gadījumā, kad no aktīva lietošanas vai atsavināšanas nav gaidāmi nākotnes saimnieciskie labumi. |
| --- | --- |

(b)

gadījumā, kad no aktīva lietošanas vai atsavināšanas nav gaidāmi nākotnes saimnieciskie labumi.

| 68. | Ieguvums vai zaudējums, kas radies pamatlīdzekļu objekta atzīšanas pārtraukšanas rezultātā, jāiekļauj peļņas vai zaudējumu aprēķinā periodā, kad notikusi objekta atzīšanas pārtraukšana (ja vien 17. SGS nav prasīts rīkoties citādi pārdošanas un saņemšanas atpakaļ nomā gadījumos). Ieguvumus neklasificē kā ieņēmumus. |
| --- | --- |

68.

Ieguvums vai zaudējums, kas radies pamatlīdzekļu objekta atzīšanas pārtraukšanas rezultātā, jāiekļauj peļņas vai zaudējumu aprēķinā periodā, kad notikusi objekta atzīšanas pārtraukšana (ja vien 17. SGS nav prasīts rīkoties citādi pārdošanas un saņemšanas atpakaļ nomā gadījumos). Ieguvumus neklasificē kā ieņēmumus.

| 69. | Pamatlīdzekļu objekta atsavināšana var notikt dažādos veidos (piemēram, pārdošana, noslēdzot finanšu nomu, vai ziedojums). Nosakot objekta atsavināšanas datumu, uzņēmums piemēro 18. SGS Ieņēmumi kritērijus no preču pārdošanas iegūto ieņēmumu atzīšanai. 17. SGS piemēro atsavināšanai, tos pārdodot vai saņemot atpakaļ nomā. |
| --- | --- |

69.

Pamatlīdzekļu objekta atsavināšana var notikt dažādos veidos (piemēram, pārdošana, noslēdzot finanšu nomu, vai ziedojums). Nosakot objekta atsavināšanas datumu, uzņēmums piemēro 18. SGS Ieņēmumi kritērijus no preču pārdošanas iegūto ieņēmumu atzīšanai. 17. SGS piemēro atsavināšanai, tos pārdodot vai saņemot atpakaļ nomā.

| 70. | Ja saskaņā ar 7. punktā noteikto atzīšanas principu uzņēmums atzīst pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtībā objekta daļas aizvietošanas izmaksas, tas izslēdz aizvietotās daļas uzskaites vērtību, neskatoties uz to, vai aizvietotā daļa ir nolietota atsevišķi vai, nē. Ja uzņēmumam nav iespējams noteikt aizvietotās daļas uzskaites vērtību, tas var izmantot aizvietošanas izmaksas kā indikatoru tām aizvietotās daļas izmaksām, kas bija spēkā tās iegādes vai izveides laikā. |
| --- | --- |

70.

Ja saskaņā ar 7. punktā noteikto atzīšanas principu uzņēmums atzīst pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtībā objekta daļas aizvietošanas izmaksas, tas izslēdz aizvietotās daļas uzskaites vērtību, neskatoties uz to, vai aizvietotā daļa ir nolietota atsevišķi vai, nē. Ja uzņēmumam nav iespējams noteikt aizvietotās daļas uzskaites vērtību, tas var izmantot aizvietošanas izmaksas kā indikatoru tām aizvietotās daļas izmaksām, kas bija spēkā tās iegādes vai izveides laikā.

| 71. | Ieguvumu vai zaudējumu, kas radies pamatlīdzekļu objekta atzīšanas pārtraukšanas, nosaka kā starpību starp neto atsavināšanas ieņēmumiem, ja tādi ir, un objekta uzskaites vērtību. |
| --- | --- |

71.

Ieguvumu vai zaudējumu, kas radies pamatlīdzekļu objekta atzīšanas pārtraukšanas, nosaka kā starpību starp neto atsavināšanas ieņēmumiem, ja tādi ir, un objekta uzskaites vērtību.

| 72. | Atlīdzību, kas saņemama, atsavinot pamatlīdzekļu objektu, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Ja maksājumu par objektu atliek, saņemto atlīdzību sākotnēji atzīst naudā izteiktas cenas ekvivalentā. Starpību starp nominālo atlīdzības summu un naudā izteiktas cenas ekvivalentu atzīst kā procentu ieņēmumus saskaņā ar 18. SGS, kas atspoguļo faktisko peļņu par saņemamo summu. |
| --- | --- |

72.

Atlīdzību, kas saņemama, atsavinot pamatlīdzekļu objektu, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Ja maksājumu par objektu atliek, saņemto atlīdzību sākotnēji atzīst naudā izteiktas cenas ekvivalentā. Starpību starp nominālo atlīdzības summu un naudā izteiktas cenas ekvivalentu atzīst kā procentu ieņēmumus saskaņā ar 18. SGS, kas atspoguļo faktisko peļņu par saņemamo summu.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

| 73. | Finanšu pārskatos par katru pamatlīdzekļu grupu jāatklāj šāda informācija:










  (a) | bruto uzskaites vērtības noteikšanai lietotie novērtēšanas principi; |
| --- | --- | --- |

73.

Finanšu pārskatos par katru pamatlīdzekļu grupu jāatklāj šāda informācija:

(a)

bruto uzskaites vērtības noteikšanai lietotie novērtēšanas principi;

| (b) | izmantotās nolietojuma metodes; |
| --- | --- |

(b)

izmantotās nolietojuma metodes;

| (c) | lietderīgās lietošanas laiki vai izmantotās nolietojuma likmes; |
| --- | --- |

(c)

lietderīgās lietošanas laiki vai izmantotās nolietojuma likmes;

| (d) | bruto uzskaites vērtība un uzkrātais nolietojums (kas apvienots ar uzkrātajiem zaudējumiem no vērtības samazināšanās) perioda sākumā un beigās;



  un |
| --- | --- |

(d)

bruto uzskaites vērtība un uzkrātais nolietojums (kas apvienots ar uzkrātajiem zaudējumiem no vērtības samazināšanās) perioda sākumā un beigās;

| (e) | uzskaites vērtības saskaņošana perioda sākumā un beigās, norādot:










  (i) | iegādātos pamatlīdzekļus; |
| --- | --- | --- |

(e)

uzskaites vērtības saskaņošana perioda sākumā un beigās, norādot:

(i)

iegādātos pamatlīdzekļus;

| (ii) | atsavinātos pamatlīdzekļus; |
| --- | --- |

(ii)

atsavinātos pamatlīdzekļus;

| (iii) | iegādes uzņēmējdarbības apvienošanas rezultātā; |
| --- | --- |

(iii)

iegādes uzņēmējdarbības apvienošanas rezultātā;

| (iv) | vērtības pieaugumus vai samazināšanos, kas radies saskaņā ar 31., 39. un 40. punktu nosacījumiem veiktas pārvērtēšanas rezultātā un zaudējumus vērtības samazināšanās dēļ, kas atzīti vai apvērsti tieši pašu kapitālā saskaņā ar 36. SGS; |
| --- | --- |

(iv)

vērtības pieaugumus vai samazināšanos, kas radies saskaņā ar 31., 39. un 40. punktu nosacījumiem veiktas pārvērtēšanas rezultātā un zaudējumus vērtības samazināšanās dēļ, kas atzīti vai apvērsti tieši pašu kapitālā saskaņā ar 36. SGS;

| (v) | vērtības samazināšanos, kas atzīta peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar 36. SGS; |
| --- | --- |

(v)

vērtības samazināšanos, kas atzīta peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar 36. SGS;

| (vi) | vērtības samazināšanos, kas apvērsta peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar 36. SGS; |
| --- | --- |

(vi)

vērtības samazināšanos, kas apvērsta peļņas vai zaudējumu aprēķinā saskaņā ar 36. SGS;

| (vii) | nolietojumu; |
| --- | --- |

(vii)

nolietojumu;

| (viii) | neto valūtas kursa starpības, kas rodas, pārrēķinot finanšu pārskatus no funkcionālās valūtas uz citu uzrādīšanas valūtu, ieskaitot ārvalstu darbības pārrēķināšanu pārskatu sniedzēja uzrādīšanas valūtā;



  un |
| --- | --- |

(viii)

neto valūtas kursa starpības, kas rodas, pārrēķinot finanšu pārskatus no funkcionālās valūtas uz citu uzrādīšanas valūtu, ieskaitot ārvalstu darbības pārrēķināšanu pārskatu sniedzēja uzrādīšanas valūtā;

| (ix) | citas izmaiņas. |
| --- | --- |

(ix)

citas izmaiņas.

| 74. | Finanšu pārskatos jāatklāj šāda informācija:










  (a) | īpašuma tiesību ierobežojumu esamība un summas, un pamatlīdzekļi, kas ieķīlāti kā saistību nodrošinājums; |
| --- | --- | --- |

74.

Finanšu pārskatos jāatklāj šāda informācija:

(a)

īpašuma tiesību ierobežojumu esamība un summas, un pamatlīdzekļi, kas ieķīlāti kā saistību nodrošinājums;

| (b) | izdevumu summa, kas atzīta pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtībā tā izveides laikā; |
| --- | --- |

(b)

izdevumu summa, kas atzīta pamatlīdzekļu objekta uzskaites vērtībā tā izveides laikā;

| (c) | līgumā noteiktās apņemšanās summa pamatlīdzekļu iegādei;



  un |
| --- | --- |

(c)

līgumā noteiktās apņemšanās summa pamatlīdzekļu iegādei;

| (d) | ja tas netiek atklāts atsevišķi peļņas vai zaudējumu aprēķinā pārskatā, kompensācijas summa no trešajām personām par pamatlīdzekļu objektiem, kuru vērtība ir samazinājusies, tie zaudēti vai atdoti, kas ir iekļauta peļņas vai zaudējumu aprēķinā. |
| --- | --- |

(d)

ja tas netiek atklāts atsevišķi peļņas vai zaudējumu aprēķinā pārskatā, kompensācijas summa no trešajām personām par pamatlīdzekļu objektiem, kuru vērtība ir samazinājusies, tie zaudēti vai atdoti, kas ir iekļauta peļņas vai zaudējumu aprēķinā.

| 75. | Nolietojuma metodes izvēlēšanās un aktīvu lietderīgās lietošanas laika aplēse ir vērtējuma jautājumi. Tādēļ pieņemto metožu un aplēstā lietderīgās lietošanas laika vai nolietojuma likmju atklāšana sniedz finanšu pārskatu lietotājiem informāciju, kas viņiem ļauj iepazīties ar vadības izvēlētajām politikām un veikt salīdzinājumus ar citiem uzņēmumiem. Līdzīgiem mērķiem ir nepieciešams atklāt:






  (a) | nolietojums vai nu atzīts peļņā vai zaudējumos, vai kā daļa citu aktīvu izmaksu pārskata periodā;
  un |
| --- | --- | --- |

75.

Nolietojuma metodes izvēlēšanās un aktīvu lietderīgās lietošanas laika aplēse ir vērtējuma jautājumi. Tādēļ pieņemto metožu un aplēstā lietderīgās lietošanas laika vai nolietojuma likmju atklāšana sniedz finanšu pārskatu lietotājiem informāciju, kas viņiem ļauj iepazīties ar vadības izvēlētajām politikām un veikt salīdzinājumus ar citiem uzņēmumiem. Līdzīgiem mērķiem ir nepieciešams atklāt:

(a)

nolietojums vai nu atzīts peļņā vai zaudējumos, vai kā daļa citu aktīvu izmaksu pārskata periodā;

un

| (b) | uzkrātais nolietojums perioda beigās. |
| --- | --- |

(b)

uzkrātais nolietojums perioda beigās.

| 76. | Saskaņā ar 8. SGS uzņēmums atklāj grāmatvedības aplēses maiņas raksturu un ietekmi pārskata periodā vai tiek sagaidīts, ka šāda ietekme būs nākamajos periodos. Pamatlīdzekļiem šādu informāciju nepieciešams atklāt aplēšu izmaiņu dēļ saistībā ar:






  (a) | atlikušajām vērtībām; |
| --- | --- | --- |

76.

Saskaņā ar 8. SGS uzņēmums atklāj grāmatvedības aplēses maiņas raksturu un ietekmi pārskata periodā vai tiek sagaidīts, ka šāda ietekme būs nākamajos periodos. Pamatlīdzekļiem šādu informāciju nepieciešams atklāt aplēšu izmaiņu dēļ saistībā ar:

(a)

atlikušajām vērtībām;

| (b) | aplēstām pamatlīdzekļu objektu demontāžas, likvidācijas vai atjaunošanas izmaksām; |
| --- | --- |

(b)

aplēstām pamatlīdzekļu objektu demontāžas, likvidācijas vai atjaunošanas izmaksām;

| (c) | lietderīgās lietošanas laiku
  un |
| --- | --- |

(c)

lietderīgās lietošanas laiku

un

| (d) | nolietojuma metodēm. |
| --- | --- |

(d)

nolietojuma metodēm.

| 77. | Ja pamatlīdzekļu objektus uzrāda pārvērtētajās summās, jāatklāj šāda informācija:










  (a) | pārvērtēšanas faktiskais datums; |
| --- | --- | --- |

77.

Ja pamatlīdzekļu objektus uzrāda pārvērtētajās summās, jāatklāj šāda informācija:

(a)

pārvērtēšanas faktiskais datums;

| (b) | tas, vai bija iesaistīts neatkarīgs vērtētājs; |
| --- | --- |

(b)

tas, vai bija iesaistīts neatkarīgs vērtētājs;

| (c) | metodes un svarīgi pieņēmumi, kurus piemēro, aplēšot objektu patieso vērtību; |
| --- | --- |

(c)

metodes un svarīgi pieņēmumi, kurus piemēro, aplēšot objektu patieso vērtību;

| (d) | ja objektu patieso vērtību nosaka, tieši ņemot vērā pārbaudāmas cenas aktīvā tirgū vai nesenus tirgus darījumus ar atbilstošiem noteikumiem, vai aplēsti, izmantojot citas novērtēšanas metodes; |
| --- | --- |

(d)

ja objektu patieso vērtību nosaka, tieši ņemot vērā pārbaudāmas cenas aktīvā tirgū vai nesenus tirgus darījumus ar atbilstošiem noteikumiem, vai aplēsti, izmantojot citas novērtēšanas metodes;

| (e) | katrai pārvērtētai pamatlīdzekļu grupai uzskaites vērtība, kas tiktu atzīta, ja aktīvus uzskaitītu saskaņā ar izmaksu modeli;



  un |
| --- | --- |

(e)

katrai pārvērtētai pamatlīdzekļu grupai uzskaites vērtība, kas tiktu atzīta, ja aktīvus uzskaitītu saskaņā ar izmaksu modeli;

| (f) | pārvērtēšanas pārsniegums, norādot izmaiņas attiecīgajā periodā un jebkurus ierobežojumus atlikuma sadalei akcionāriem. |
| --- | --- |

(f)

pārvērtēšanas pārsniegums, norādot izmaiņas attiecīgajā periodā un jebkurus ierobežojumus atlikuma sadalei akcionāriem.

| 78. | Saskaņā ar 36. SGS uzņēmums atklāj informāciju par pamatlīdzekļu vērtības samazināšanos papildus informācijai, kas pieprasīta 73. punkta e) apakšpunkta (iv) – (vi) daļā. |
| --- | --- |

78.

Saskaņā ar 36. SGS uzņēmums atklāj informāciju par pamatlīdzekļu vērtības samazināšanos papildus informācijai, kas pieprasīta 73. punkta e) apakšpunkta (iv) – (vi) daļā.

| 79. | Finanšu pārskatu lietotāju vajadzībām ir noderīga arī šāda informācija:






  (a) | pagaidām dīkstāvē esošu pamatlīdzekļu uzskaites vērtība; |
| --- | --- | --- |

79.

Finanšu pārskatu lietotāju vajadzībām ir noderīga arī šāda informācija:

(a)

pagaidām dīkstāvē esošu pamatlīdzekļu uzskaites vērtība;

| (b) | pilnīgi nolietotu pamatlīdzekļu uzskaites bruto vērtība, kurus joprojām lieto; |
| --- | --- |

(b)

pilnīgi nolietotu pamatlīdzekļu uzskaites bruto vērtība, kurus joprojām lieto;

| (c) | pamatlīdzekļu uzskaites vērtība, kuri izņemti no aktīvas lietošanas un kurus tur atsavināšanai,
  un |
| --- | --- |

(c)

pamatlīdzekļu uzskaites vērtība, kuri izņemti no aktīvas lietošanas un kurus tur atsavināšanai,

un

| (d) | ja izmanto izmaksu modeli, – pamatlīdzekļu patiesā vērtība, ja tā būtiski atšķiras no uzskaites vērtības. |
| --- | --- |

(d)

ja izmanto izmaksu modeli, – pamatlīdzekļu patiesā vērtība, ja tā būtiski atšķiras no uzskaites vērtības.

Tādēļ uzņēmumiem ieteicams atklāt šīs summas.

PĀREJAS NOTEIKUMI

| 80. | 24. – 26. punktu prasības saistībā ar pamatlīdzekļu objekta, kas iegādāts aktīvu apmaiņas darījumā, sākotnējo vērtējumu piemēro perspektīvā tikai nākotnes darījumiem. |
| --- | --- |

80.

24. – 26. punktu prasības saistībā ar pamatlīdzekļu objekta, kas iegādāts aktīvu apmaiņas darījumā, sākotnējo vērtējumu piemēro perspektīvā tikai nākotnes darījumiem.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 81. | Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, sākot ar 2005. gada 1. janvāri vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka pielietošana. Ja uzņēmums piemēro šo standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2001. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj. |
| --- | --- |

81.

Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, sākot ar 2005. gada 1. janvāri vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka pielietošana. Ja uzņēmums piemēro šo standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2001. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj.

CITU PAZIŅOJUMU ATSAUKŠANA

| 82. | Šis standarts aizstāj 16. SGS Pamatlīdzekļi (pārskatīts 1998. gadā). |
| --- | --- |

82.

Šis standarts aizstāj 16. SGS Pamatlīdzekļi (pārskatīts 1998. gadā).

| 83. | Šis standarts aizstāj šīs interpretācijas:






  (a) | PIK-6 Esošās programmatūras pārveidošanas izmaksas; |
| --- | --- | --- |

83.

Šis standarts aizstāj šīs interpretācijas:

(a)

PIK-6 Esošās programmatūras pārveidošanas izmaksas;

| (b) | PIK-14 Pamatlīdzekļi – kompensācija par objektu vērtības samazināšanos vai zaudējumu;
  un |
| --- | --- |

(b)

PIK-14 Pamatlīdzekļi – kompensācija par objektu vērtības samazināšanos vai zaudējumu;

un

| (c) | PIK–23 Pamatlīdzekļi – būtiskas pārbaudes vai kapitālā remonta izmaksas. |
| --- | --- |

(c)

PIK–23 Pamatlīdzekļi – būtiskas pārbaudes vai kapitālā remonta izmaksas.

PIELIKUMS

Grozījumi citos paziņojumos

Šajā pielikumā ietvertie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu agrākam periodam, grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz šo agrāko periodu.

| A1. | 1. SFPS Starptautisko Finanšu pārskatu standartu pirmā pieņemšana un to papildinošos dokumentus maina, kā aprakstīts zemāk:
  SFPS 24. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:






  24 | Ja meitasuzņēmums kļūst par pirmreizēju piemērotāju vēlāk nekā tā mātesuzņēmums, tad meitasuzņēmums savos atsevišķajos finanšu pārskatos novērtē savus aktīvus un saistības:
  ...






  (b) | uzskaites vērtībās, ko prasa pārējie SFPS, pamatojoties uz meitasuzņēmuma pārejas datumu uz SFPS. Šīs uzskaites vērtības varētu atšķirties no (a) apakšpunktā minētajām uzskaites vērtībām:
  ...






  (ii) | ja meitasuzņēmuma finanšu pārskatos izmantotās grāmatvedības politikas atšķiras no konsolidētajos finanšu pārskatos izmantotajām grāmatvedības politikām. Piemēram, meitasuzņēmums var izmantot 16. SGS Pamatlīdzekļi doto izmaksu modeli kā savu grāmatvedības politiku, turpretim grupa var izmantot pārvērtēšanas modeli. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A1.

1. SFPS Starptautisko Finanšu pārskatu standartu pirmā pieņemšana un to papildinošos dokumentus maina, kā aprakstīts zemāk:

SFPS 24. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

24

Ja meitasuzņēmums kļūst par pirmreizēju piemērotāju vēlāk nekā tā mātesuzņēmums, tad meitasuzņēmums savos atsevišķajos finanšu pārskatos novērtē savus aktīvus un saistības:

...

(b)

uzskaites vērtībās, ko prasa pārējie SFPS, pamatojoties uz meitasuzņēmuma pārejas datumu uz SFPS. Šīs uzskaites vērtības varētu atšķirties no (a) apakšpunktā minētajām uzskaites vērtībām:

...

(ii)

ja meitasuzņēmuma finanšu pārskatos izmantotās grāmatvedības politikas atšķiras no konsolidētajos finanšu pārskatos izmantotajām grāmatvedības politikām. Piemēram, meitasuzņēmums var izmantot 16. SGS Pamatlīdzekļi doto izmaksu modeli kā savu grāmatvedības politiku, turpretim grupa var izmantot pārvērtēšanas modeli.

| A2. | 14. SGS Informācijas sniegšana par segmentiem, 21. punkts tiek mainīts šādi:






  21. | Segmenta aktīvu un saistību novērtējumi ietver tāda uzņēmuma identificējamo segmenta aktīvu un segmenta saistību iepriekšējo uzskaites vērtību korekcijas, kas iegūts uzņēmējdarbības apvienošanā, ko uzskaita par iegādi, pat tad, ja šīs korekcijas tiek veiktas tikai konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanas nolūkā un netiek uzrādītas ne mātesuzņēmuma, ne meitasuzņēmuma atsevišķajos finanšu pārskatos. Līdzīgi, ja pamatlīdzekļi ir pārvērtēti pēc iegādes saskaņā ar 16. SGS pārvērtēšanas modeli, tad segmenta aktīvu novērtējumi atspoguļo šos pārvērtējumus. |
| --- | --- | --- |

A2.

14. SGS Informācijas sniegšana par segmentiem, 21. punkts tiek mainīts šādi:

21.

Segmenta aktīvu un saistību novērtējumi ietver tāda uzņēmuma identificējamo segmenta aktīvu un segmenta saistību iepriekšējo uzskaites vērtību korekcijas, kas iegūts uzņēmējdarbības apvienošanā, ko uzskaita par iegādi, pat tad, ja šīs korekcijas tiek veiktas tikai konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanas nolūkā un netiek uzrādītas ne mātesuzņēmuma, ne meitasuzņēmuma atsevišķajos finanšu pārskatos. Līdzīgi, ja pamatlīdzekļi ir pārvērtēti pēc iegādes saskaņā ar 16. SGS pārvērtēšanas modeli, tad segmenta aktīvu novērtējumi atspoguļo šos pārvērtējumus.

| A3. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu standartus.] |
| --- | --- |

A3.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu standartus.]

| A4. | 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās maina, kā aprakstīts zemāk:
  Standarta 4., 9., 37., 38., 41., 42., 59., 96. un 104. punkti tiek mainīti šādi:






  4. | Šis standarts attiecas uz aktīviem, kas uzskaitīti pārvērtētajā summā (patiesajā vērtībā) saskaņā ar citiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, piemēram, saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi noteikto pārvērtēšanas modeli. Tomēr, nosakot, vai pārvērtētā aktīva vērtība ir samazinājusies, viss atkarīgs no tā, kāda bāze lietota, nosakot patieso vērtību:
  ... |
| --- | --- | --- |

A4.

36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās maina, kā aprakstīts zemāk:

Standarta 4., 9., 37., 38., 41., 42., 59., 96. un 104. punkti tiek mainīti šādi:

4.

Šis standarts attiecas uz aktīviem, kas uzskaitīti pārvērtētajā summā (patiesajā vērtībā) saskaņā ar citiem starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, piemēram, saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi noteikto pārvērtēšanas modeli. Tomēr, nosakot, vai pārvērtētā aktīva vērtība ir samazinājusies, viss atkarīgs no tā, kāda bāze lietota, nosakot patieso vērtību:

...

| 9. | Novērtējot, vai pastāv kādas pazīmes, kas liecina par iespējamo aktīva vērtības samazināšanos, uzņēmumam jāapsver vismaz šādas pazīmes:



  ...


  Iekšējie informācijas avoti


  ...









  (f) | attiecīgajā periodā ir notikušas ievērojamas izmaiņas, kas nelabvēlīgi ietekmē uzņēmumu, vai arī tādas notiks tuvākajā laikā, kas skar apjomu vai arī veidu, kādā aktīvs tiek lietots vai arī ir paredzēts to lietot. Šajās izmaiņās ietvertais dīkstāvē esošais aktīvs, plāni pārtraukt vai pārstrukturēt darbību, kurai konkrētais aktīvs ir piesaistīts, vai atsavināt aktīvu pirms iepriekš paredzētā datuma,



  un |
| --- | --- | --- |

9.

Novērtējot, vai pastāv kādas pazīmes, kas liecina par iespējamo aktīva vērtības samazināšanos, uzņēmumam jāapsver vismaz šādas pazīmes:

(f)

attiecīgajā periodā ir notikušas ievērojamas izmaiņas, kas nelabvēlīgi ietekmē uzņēmumu, vai arī tādas notiks tuvākajā laikā, kas skar apjomu vai arī veidu, kādā aktīvs tiek lietots vai arī ir paredzēts to lietot. Šajās izmaiņās ietvertais dīkstāvē esošais aktīvs, plāni pārtraukt vai pārstrukturēt darbību, kurai konkrētais aktīvs ir piesaistīts, vai atsavināt aktīvu pirms iepriekš paredzētā datuma,

...

| 37. | Nākotnes naudas plūsmu aplēses jāveic aktīvam tā pašreizējā stāvoklī. Nākotnes naudas plūsmu aplēses nedrīkst ietvert aplēstās nākotnes ienākošās vai izejošās naudas plūsmas, kas paredzamas saistībā ar:



  ...









  (b) | nākotnes izmaksas aktīva pievienošanai, tā daļas aizvietošanai vai apkalpošanai. |
| --- | --- | --- |

37.

Nākotnes naudas plūsmu aplēses jāveic aktīvam tā pašreizējā stāvoklī. Nākotnes naudas plūsmu aplēses nedrīkst ietvert aplēstās nākotnes ienākošās vai izejošās naudas plūsmas, kas paredzamas saistībā ar:

(b)

nākotnes izmaksas aktīva pievienošanai, tā daļas aizvietošanai vai apkalpošanai.

| 38. | Tā kā nākotnes naudas plūsmas aplēš aktīvam tā pašreizējā stāvoklī, lietošanas vērtība neatspoguļo:
  ...






  (b) | nākotnes izmaksas aktīva pievienošanai, tā daļas aizvietošanai vai apkalpošanai, vai saistīti nākotnes saimnieciskie labumi no nākotnes izmaksām. |
| --- | --- | --- |

38.

Tā kā nākotnes naudas plūsmas aplēš aktīvam tā pašreizējā stāvoklī, lietošanas vērtība neatspoguļo:

...

(b)

nākotnes izmaksas aktīva pievienošanai, tā daļas aizvietošanai vai apkalpošanai, vai saistīti nākotnes saimnieciskie labumi no nākotnes izmaksām.

| 41. | Ja uzņēmumam rodas aktīva pievienošanas, tā daļas aizvietošanas vai apkalpošanas izmaksas, nākotnes naudas plūsmas aplēsē neiekļauj aplēsto nākotnes naudas plūsmu, ko prognozē saistībā ar šīm izmaksām (skatīt A pielikumu, 6. piemēru). |
| --- | --- |

41.

Ja uzņēmumam rodas aktīva pievienošanas, tā daļas aizvietošanas vai apkalpošanas izmaksas, nākotnes naudas plūsmas aplēsē neiekļauj aplēsto nākotnes naudas plūsmu, ko prognozē saistībā ar šīm izmaksām (skatīt A pielikumu, 6. piemēru).

| 42. | Nākotnes naudas plūsmas aplēsēs neiekļauj nākotnes izmaksas, kas nepieciešamas aktīva ikdienas apkalpošanai. |
| --- | --- |

42.

Nākotnes naudas plūsmas aplēsēs neiekļauj nākotnes izmaksas, kas nepieciešamas aktīva ikdienas apkalpošanai.

| 59. | Zaudējumi no vērtības samazināšanās uzreiz jāatzīst par izdevumiem pelņas vai zaudējumu aprēķinā, ja vien aktīvu neuzskaita pārvērtētajā summā saskaņā ar kādu citu standartu (piemēram, saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi noteikto pārvērtēšanas modeli). Jebkuri zaudējumi no pārvērtēta aktīva vērtības samazināšanās jāuzskaita kā pārvērtēšanas samazinājums saskaņā ar šo citu standartu. |
| --- | --- |

59.

Zaudējumi no vērtības samazināšanās uzreiz jāatzīst par izdevumiem pelņas vai zaudējumu aprēķinā, ja vien aktīvu neuzskaita pārvērtētajā summā saskaņā ar kādu citu standartu (piemēram, saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi noteikto pārvērtēšanas modeli). Jebkuri zaudējumi no pārvērtēta aktīva vērtības samazināšanās jāuzskaita kā pārvērtēšanas samazinājums saskaņā ar šo citu standartu.

| 96. | Novērtējot, vai nav kādas pazīmes, kas liecinātu, ka zaudējumi no vērtības samazināšanās, kas aktīvam atzīti iepriekšējos gados, varētu vairs nepastāvēt vai arī varētu būt samazinājušies, uzņēmumam jāpievērš uzmanība vismaz šādām pazīmēm:



  ...


  Iekšējie informācijas avoti









  (d) | attiecīgajā periodā ir notikušas ievērojamas izmaiņas, kas labvēlīgi ietekmē uzņēmumu, vai arī tādas notiks tuvākajā laikā, kas skar apjomu vai arī veidu, kādā aktīvs tiek lietots vai arī ir paredzēts to lietot. Šajās izmaiņās iekļautas izmaksas, kas radušās aktīva pievienošanas, tā daļas aizvietošanas vai apkalpošanas perioda laikā vai apņemšanās pārtraukt vai pārstrukturēt darbību, kurai aktīvs pieder, laikā;



  un |
| --- | --- | --- |

96.

Novērtējot, vai nav kādas pazīmes, kas liecinātu, ka zaudējumi no vērtības samazināšanās, kas aktīvam atzīti iepriekšējos gados, varētu vairs nepastāvēt vai arī varētu būt samazinājušies, uzņēmumam jāpievērš uzmanība vismaz šādām pazīmēm:

(d)

attiecīgajā periodā ir notikušas ievērojamas izmaiņas, kas labvēlīgi ietekmē uzņēmumu, vai arī tādas notiks tuvākajā laikā, kas skar apjomu vai arī veidu, kādā aktīvs tiek lietots vai arī ir paredzēts to lietot. Šajās izmaiņās iekļautas izmaksas, kas radušās aktīva pievienošanas, tā daļas aizvietošanas vai apkalpošanas perioda laikā vai apņemšanās pārtraukt vai pārstrukturēt darbību, kurai aktīvs pieder, laikā;

| 104. | Apvērstie zaudējumi no aktīva vērtības samazināšanās uzreiz jāatzīst par ieņēmumiem peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ja vien aktīvu neuzskaita pārvērtētajā summā saskaņā ar kādu citu standartu (piemēram, saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi noteikto pārvērtēšanas modeli). Jebkuri apvērstie zaudējumi no pārvērtēta aktīva vērtības samazināšanās jāuzskaita kā pārvērtēšanas pārsniegums saskaņā ar šo citu standartu. |
| --- | --- |

104.

Apvērstie zaudējumi no aktīva vērtības samazināšanās uzreiz jāatzīst par ieņēmumiem peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ja vien aktīvu neuzskaita pārvērtētajā summā saskaņā ar kādu citu standartu (piemēram, saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi noteikto pārvērtēšanas modeli). Jebkuri apvērstie zaudējumi no pārvērtēta aktīva vērtības samazināšanās jāuzskaita kā pārvērtēšanas pārsniegums saskaņā ar šo citu standartu.

| A5. | 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi 14. punkta (a) apakšpunkta zemteksta piezīme tiek dzēsta. |
| --- | --- |

A5.

37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi 14. punkta (a) apakšpunkta zemteksta piezīme tiek dzēsta.

| A6. | 38. SGS Nemateriālie aktīvi maina, kā aprakstīts zemāk:
  Ievads
  7. punkts tiek svītrots.
  Standarts
  7. punktam tiek pievienota šī definīcija:

  Ar uzņēmumu saistītā vērtība ir esošā naudas plūsmas vērtība, ko uzņēmums vēlas saņemt no turpmākas aktīvu izmantošanas un no to atsavināšanas lietderīgās lietošanas beigās vai sagaida, ka tā radīsies pēc saistību nokārtošanas.

  7. punkta šīs definīcijas tiek mainītas:

  Nolietojamā summa ir aktīva izmaksas vai cita summa, kas aizstāj izmaksas, mīnus tā atlikusī vērtība.


  Izmaksas ir samaksātā naudas vai tās ekvivalentu summa vai aktīva iegādei sniegtās atlīdzības patiesā vērtība tā iegādes vai ražošanas brīdī.


  Nemateriālo aktīvu atlikusī vērtība ir aplēstā summa, kādu uzņēmums iegūtu, ja aktīvu atsavinātu pēc aplēsto atsavināšanas izmaksu atņemšanas, atkarībā no aktīvu vecuma un stāvokļa, kādā tie ir savas lietderīgās izmantošanas laika beigās.


  Lietderīgās lietošanas laiks ir:









  (a) | laika periods, kurā aktīvus uzņēmums varēs lietot, vai |
| --- | --- | --- |

A6.

38. SGS Nemateriālie aktīvi maina, kā aprakstīts zemāk:

7. punkts tiek svītrots.

7. punktam tiek pievienota šī definīcija:

7. punkta šīs definīcijas tiek mainītas:

(a)

laika periods, kurā aktīvus uzņēmums varēs lietot, vai

| (b) | ražošanas vai līdzīgu vienību skaits, ko no aktīviem plāno iegūt uzņēmums. |
| --- | --- |

(b)

ražošanas vai līdzīgu vienību skaits, ko no aktīviem plāno iegūt uzņēmums.

18. punkts un tieši tā iepriekšējais nosaukums tiek mainīts šādā redakcijā:

| 18. | Lai uzņēmums varētu atzīt posteni par nemateriālo aktīvu, tam jāpierāda, ka šis postenis atbilst:






  (a) | nemateriāla aktīva definīcijai (skatīt 7. – 17. punktus)
  un |
| --- | --- | --- |

18.

Lai uzņēmums varētu atzīt posteni par nemateriālo aktīvu, tam jāpierāda, ka šis postenis atbilst:

(a)

nemateriāla aktīva definīcijai (skatīt 7. – 17. punktus)

un

| (b) | šajā standartā noteiktajiem atzīšanas kritērijiem (skatīt 19. – 55. punktus). |
| --- | --- |

(b)

šajā standartā noteiktajiem atzīšanas kritērijiem (skatīt 19. – 55. punktus).

Šajā gadījumā sākotnēji radušās izmaksas nemateriāla aktīva iegādei vai iekšējai izveidei, un vēlāk radītās izmaksas, lai tos pievienotu, to daļas aizvietotu vai apkalpotu.

18A. punkts tiek pievienots:

| 18A. | Daudzos gadījumos nemateriālo aktīvu raksturs nepieļauj nekādas aktīvu pievienošanas vai aktīvu daļu aizvietošanas. Tādēļ turpmākie izdevumi visticamāk saglabās esošā nemateriālā aktīvā ietvertos nākotnes saimnieciskos labumus, nevis atbildīs šā standarta noteiktajai nemateriāla aktīva definīcijai vai atzīšanas kritērijiem. Turklāt bieži vien turpmākos izdevumus ir grūti tieši attiecināt uz konkrētu nemateriālo aktīvu, nevis uz uzņēmumu kopumā. Tāpēc tikai retos gadījumos turpmākie izdevumi – izdevumi, kas radušies pēc sākotnējās nopirktā nemateriālā aktīva atzīšanas vai pēc iekšēji veidotā nemateriālā aktīva pabeigšanas – tiks atzīti aktīva uzskaites vērtībā. Saskaņā ar 51. punktu turpmākos izdevumus, kas saistīti ar zīmoliem, reklāmlapām, publikāciju nosaukumiem, klientu sarakstiem un pēc būtības līdzīgiem posteņiem (neatkarīgi no tā, vai tie ir pirkti vai radīti uzņēmumā), vienmēr atzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā, lai izvairītos no uzņēmumā radītas nemateriālās vērtības atzīšanas. |
| --- | --- |

18A.

Daudzos gadījumos nemateriālo aktīvu raksturs nepieļauj nekādas aktīvu pievienošanas vai aktīvu daļu aizvietošanas. Tādēļ turpmākie izdevumi visticamāk saglabās esošā nemateriālā aktīvā ietvertos nākotnes saimnieciskos labumus, nevis atbildīs šā standarta noteiktajai nemateriāla aktīva definīcijai vai atzīšanas kritērijiem. Turklāt bieži vien turpmākos izdevumus ir grūti tieši attiecināt uz konkrētu nemateriālo aktīvu, nevis uz uzņēmumu kopumā. Tāpēc tikai retos gadījumos turpmākie izdevumi – izdevumi, kas radušies pēc sākotnējās nopirktā nemateriālā aktīva atzīšanas vai pēc iekšēji veidotā nemateriālā aktīva pabeigšanas – tiks atzīti aktīva uzskaites vērtībā. Saskaņā ar 51. punktu turpmākos izdevumus, kas saistīti ar zīmoliem, reklāmlapām, publikāciju nosaukumiem, klientu sarakstiem un pēc būtības līdzīgiem posteņiem (neatkarīgi no tā, vai tie ir pirkti vai radīti uzņēmumā), vienmēr atzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā, lai izvairītos no uzņēmumā radītas nemateriālās vērtības atzīšanas.

24. punkts tiek mainīts šādi:

| 24. | Nemateriāla aktīva izmaksas veido:






  (a) | tā pirkšanas cena, ieskaitot ievedmuitas nodokļus un neatmaksājamos pirkšanas nodokļus, atskaitot tirdzniecības atlaides un rabatus;
  un |
| --- | --- | --- |

24.

Nemateriāla aktīva izmaksas veido:

(a)

tā pirkšanas cena, ieskaitot ievedmuitas nodokļus un neatmaksājamos pirkšanas nodokļus, atskaitot tirdzniecības atlaides un rabatus;

un

| (b) | jebkuras tieši attiecināmas izmaksas, kas veiktas ar mērķi sagatavot aktīvu tā plānotajai izmantošanai. |
| --- | --- |

(b)

jebkuras tieši attiecināmas izmaksas, kas veiktas ar mērķi sagatavot aktīvu tā plānotajai izmantošanai.

Tiek pievienoti 24A – 24D punkti:

| 24A. | Tieši attiecināmas izmaksas ir, piemēram, šādas:






  (a) | darbinieku pabalstu izmaksas (kā noteikts 19. SGS Darbinieku pabalsti), kas radušās tiešā veidā, sagatavojot aktīvu tā darba stāvoklim;
  un |
| --- | --- | --- |

24A.

Tieši attiecināmas izmaksas ir, piemēram, šādas:

(a)

darbinieku pabalstu izmaksas (kā noteikts 19. SGS Darbinieku pabalsti), kas radušās tiešā veidā, sagatavojot aktīvu tā darba stāvoklim;

un

| (b) | maksa par speciālistu darbu. |
| --- | --- |

(b)

maksa par speciālistu darbu.

| 24B. | Izmaksu piemēri, kas nav nemateriālu aktīvu izmaksas:






  (a) | jauna produkta vai pakalpojuma ieviešanas izmaksas (ieskaitot reklāmas un pārdošanas veicināšanas pasākumu izmaksas); |
| --- | --- | --- |

24B.

Izmaksu piemēri, kas nav nemateriālu aktīvu izmaksas:

(a)

jauna produkta vai pakalpojuma ieviešanas izmaksas (ieskaitot reklāmas un pārdošanas veicināšanas pasākumu izmaksas);

| (b) | uzņēmējdarbības vadīšanas izmaksas jaunā atrašanās vietā vai ar citu pircēju grupu (ieskaitot personāla apmācības izmaksas);
  un |
| --- | --- |

(b)

uzņēmējdarbības vadīšanas izmaksas jaunā atrašanās vietā vai ar citu pircēju grupu (ieskaitot personāla apmācības izmaksas);

un

| (c) | administrācijas un citas vispārējas pieskaitāmas izmaksas. |
| --- | --- |

(c)

administrācijas un citas vispārējas pieskaitāmas izmaksas.

| 24C. | Izmaksu atzīšana nemateriālā aktīva uzskaites vērtībā beidzas, kad tas ir sagatavots nepieciešamajā stāvokli, lai veiktu darbu tā, kā to iecerējusi vadība. Tāpēc izmaksas, kas radušās nemateriāla aktīva izmantošanas vai pārvietošanas laikā, netiek iekļautas aktīva uzskaites vērtībā. Piemēram, šādas izmaksas nav iekļautas nemateriāla aktīva uzskaites vērtībā:






  (a) | izmaksas, kas radušās, kad aktīvu, kas var strādāt tā, kā to iecerējusi vadība, vēl neizmanto;
  un |
| --- | --- | --- |

24C.

Izmaksu atzīšana nemateriālā aktīva uzskaites vērtībā beidzas, kad tas ir sagatavots nepieciešamajā stāvokli, lai veiktu darbu tā, kā to iecerējusi vadība. Tāpēc izmaksas, kas radušās nemateriāla aktīva izmantošanas vai pārvietošanas laikā, netiek iekļautas aktīva uzskaites vērtībā. Piemēram, šādas izmaksas nav iekļautas nemateriāla aktīva uzskaites vērtībā:

(a)

izmaksas, kas radušās, kad aktīvu, kas var strādāt tā, kā to iecerējusi vadība, vēl neizmanto;

un

| (b) | sākotnējās darbības rezultātā radušies zaudējumi kā, piemēram, tie, kuri radušies laika periodā, kamēr pieprasījums pēc jauna produkta ir sasniedzis plānoto līmeni. |
| --- | --- |

(b)

sākotnējās darbības rezultātā radušies zaudējumi kā, piemēram, tie, kuri radušies laika periodā, kamēr pieprasījums pēc jauna produkta ir sasniedzis plānoto līmeni.

| 24D. | Dažas darbības rodas saistībā ar nemateriāla aktīva attīstību, bet nav nepieciešamas, lai sagatavotu aktīvu tādā darba stāvoklī, kas vajadzīgs vadības iecerēto darbību veikšanai. Šīs gadījuma darbības var rasties attīstības darbību laikā vai pirms tā. Ņemot vērā to, ka gadījuma darbības nav nepieciešamas, lai aktīvu sagatavotu stāvoklī, kas vajadzīgs, lai tas darbotos tā, kā vadība iecerējusi, ieņēmumi un ar gadījuma darbību saistītās izmaksas tiek atzītas pārskata perioda peļņas vai zaudējumu aprēķinā un attiecīgajās iekļautas ieņēmumu un izdevumu kategorijās. |
| --- | --- |

24D.

Dažas darbības rodas saistībā ar nemateriāla aktīva attīstību, bet nav nepieciešamas, lai sagatavotu aktīvu tādā darba stāvoklī, kas vajadzīgs vadības iecerēto darbību veikšanai. Šīs gadījuma darbības var rasties attīstības darbību laikā vai pirms tā. Ņemot vērā to, ka gadījuma darbības nav nepieciešamas, lai aktīvu sagatavotu stāvoklī, kas vajadzīgs, lai tas darbotos tā, kā vadība iecerējusi, ieņēmumi un ar gadījuma darbību saistītās izmaksas tiek atzītas pārskata perioda peļņas vai zaudējumu aprēķinā un attiecīgajās iekļautas ieņēmumu un izdevumu kategorijās.

34. punkts tiek mainīts šādi:

| 34. | Vienu vai vairākus nemateriālos aktīvus var iegūt apmaiņā pret nemonetāru aktīvu vai aktīviem vai kombinētiem monetāriem un nemonetāriem aktīviem. Zemāk esošais viedoklis attiecas vienkārši uz viena nemonetāra aktīva apmaiņu pret otru, kā arī uz visām apmaiņām, uz kurām attiecas iepriekšminētais apgalvojums. Šādas nemateriālā aktīva izmaksas vērtē pēc tā patiesās vērtības, ja vien (a) apmaiņas darījumam nav komerciāla rakstura vai (b) neviena saņemtā vai atdotā aktīva patiesā vērtība nevar tikt patiesi novērtēta. Iegūto aktīvu vērtē šādā veidā pat tad, ja uzņēmums tūlīt nevar pārtraukt atdotā aktīva atzīšanu. Ja iegūto aktīvu nevērtē pēc tā patiesās vērtības, tā izmaksas vērtē pēc atdotā aktīva uzskaites vērtības. |
| --- | --- |

34.

Vienu vai vairākus nemateriālos aktīvus var iegūt apmaiņā pret nemonetāru aktīvu vai aktīviem vai kombinētiem monetāriem un nemonetāriem aktīviem. Zemāk esošais viedoklis attiecas vienkārši uz viena nemonetāra aktīva apmaiņu pret otru, kā arī uz visām apmaiņām, uz kurām attiecas iepriekšminētais apgalvojums. Šādas nemateriālā aktīva izmaksas vērtē pēc tā patiesās vērtības, ja vien (a) apmaiņas darījumam nav komerciāla rakstura vai (b) neviena saņemtā vai atdotā aktīva patiesā vērtība nevar tikt patiesi novērtēta. Iegūto aktīvu vērtē šādā veidā pat tad, ja uzņēmums tūlīt nevar pārtraukt atdotā aktīva atzīšanu. Ja iegūto aktīvu nevērtē pēc tā patiesās vērtības, tā izmaksas vērtē pēc atdotā aktīva uzskaites vērtības.

Tiek pievienoti 34A un 34B. punkti.

| 34A. | Uzņēmums nosaka, vai apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, ņemot vērā tā turpmākās naudas plūsmas izmaiņas šā darījuma rezultātā. Apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, ja:






  (a) | iegūtā aktīva naudas plūsmas konfigurācija (risks, laiks un summa) atšķiras no nodotā aktīva naudas plūsmas konfigurācijas;
  vai |
| --- | --- | --- |

34A.

Uzņēmums nosaka, vai apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, ņemot vērā tā turpmākās naudas plūsmas izmaiņas šā darījuma rezultātā. Apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, ja:

(a)

iegūtā aktīva naudas plūsmas konfigurācija (risks, laiks un summa) atšķiras no nodotā aktīva naudas plūsmas konfigurācijas;

vai

| (b) | apmaiņas rezultātā mainās uzņēmumam raksturīgā darbību daļas vērtība;
  un |
| --- | --- |

(b)

apmaiņas rezultātā mainās uzņēmumam raksturīgā darbību daļas vērtība;

un

| (c) | starpība starp (a) un (b) ir nozīmīga salīdzinājumā ar apmainīto aktīvu patieso vērtību. |
| --- | --- |

(c)

starpība starp (a) un (b) ir nozīmīga salīdzinājumā ar apmainīto aktīvu patieso vērtību.

Lai noteiktu, vai apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, uzņēmumam raksturīgā darbību daļas vērtība, kuru darījums ietekmē, jāatspoguļo ar pēc nodokļu naudas plūsmas aplēses palīdzību. Šīs analīzes rezultāts var būt skaidrs, uzņēmumam neveicot detalizētus aprēķinus.

| 34B. | 19(b). punktā noteikts, ka nemateriāla aktīva atzīšanas nosacījums ir tāds, ka aktīvu izmaksas var ticami novērtēt. Nemateriāla aktīva patieso vērtību, uz kuru neattiecas salīdzinošie tirgus darījumi, var ticami novērtēt, ja (a) mainīgums pamatotu patiesās vērtības aplēšu diapazonā nav svarīgs aktīvam vai (b) dažādu aplēšu iespējamību noteiktā diapazonā var pamatoti novērtēt un izmantot, aplēšot patieso vērtību. Ja uzņēmums spēj pamatoti noteikt vai nu saņemtā vai nodotā aktīva patieso vērtību, tad nodotā aktīva patieso vērtību izmanto, lai aprēķinātu izmaksas, ja vien saņemtā aktīva patiesā vērtība nav skaidrāk redzama. |
| --- | --- |

34B.

19(b). punktā noteikts, ka nemateriāla aktīva atzīšanas nosacījums ir tāds, ka aktīvu izmaksas var ticami novērtēt. Nemateriāla aktīva patieso vērtību, uz kuru neattiecas salīdzinošie tirgus darījumi, var ticami novērtēt, ja (a) mainīgums pamatotu patiesās vērtības aplēšu diapazonā nav svarīgs aktīvam vai (b) dažādu aplēšu iespējamību noteiktā diapazonā var pamatoti novērtēt un izmantot, aplēšot patieso vērtību. Ja uzņēmums spēj pamatoti noteikt vai nu saņemtā vai nodotā aktīva patieso vērtību, tad nodotā aktīva patieso vērtību izmanto, lai aprēķinātu izmaksas, ja vien saņemtā aktīva patiesā vērtība nav skaidrāk redzama.

35. punkts tiek svītrots.

54. punkts tiek mainīts šādi:

| 54. | Iekšēji radīta nemateriāla aktīva izmaksas sastāv no visām tieši attiecināmām izmaksām, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam, kā vadība iecerējusi. Tieši attiecināmas izmaksas ir, piemēram, šādas:






  (a) | materiālu un pakalpojumu, kas izmantoti vai patērēti nemateriālā aktīva radīšanā, izmaksas; |
| --- | --- | --- |

54.

Iekšēji radīta nemateriāla aktīva izmaksas sastāv no visām tieši attiecināmām izmaksām, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam, kā vadība iecerējusi. Tieši attiecināmas izmaksas ir, piemēram, šādas:

(a)

materiālu un pakalpojumu, kas izmantoti vai patērēti nemateriālā aktīva radīšanā, izmaksas;

| (b) | darbinieku pabalstu izmaksas (kā noteikts 19. SGS Darbinieku pabalsti), kas radušās no nemateriālā aktīva radīšanas; |
| --- | --- |

(b)

darbinieku pabalstu izmaksas (kā noteikts 19. SGS Darbinieku pabalsti), kas radušās no nemateriālā aktīva radīšanas;

| (c) | maksa, lai reģistrētu juridiskās tiesības;
  un |
| --- | --- |

(c)

maksa, lai reģistrētu juridiskās tiesības;

un

| (d) | patentu un licenču, kas izmantotas nemateriālā aktīva radīšanai, amortizācija. |
| --- | --- |

(d)

patentu un licenču, kas izmantotas nemateriālā aktīva radīšanai, amortizācija.

23. SGS Aizņēmumu izmaksas nosaka kritērijus procentu atzīšanai par uzņēmumā radīta nemateriālā aktīva izmaksu sastāvdaļu.

Iepriekšējo 60. – 62. punktu nosaukums tiek dzēsts.

60. un 61. punkts tiek dzēsts.

62. punktu dzēš, tā saturu pārvieto uz 18A. punktu.

Nosaukums pirms 63. punkta tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

76. un 77. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

| 76. | Ja nemateriāla aktīva uzskaites vērtību pārvērtēšanas rezultātā palielina, par šo palielinājumu tieši jākreditē pašu kapitāla postenis “pārvērtēšanas rezerve”. Tomēr vērtības palielinājums ir jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ja tas apvērš tā paša aktīva pārvērtēšanas samazinājumu, kas iepriekš atzīts peļņas vai zaudējumu aprēķinā. |
| --- | --- |

76.

Ja nemateriāla aktīva uzskaites vērtību pārvērtēšanas rezultātā palielina, par šo palielinājumu tieši jākreditē pašu kapitāla postenis “pārvērtēšanas rezerve”. Tomēr vērtības palielinājums ir jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ja tas apvērš tā paša aktīva pārvērtēšanas samazinājumu, kas iepriekš atzīts peļņas vai zaudējumu aprēķinā.

| 77. | Ja nemateriāla aktīva uzskaites vērtību pārvērtēšanas rezultātā samazina, samazinājums jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Tomēr samazinājumu tiešā veidā jāieskaita pašu kapitāla postenī “pārvērtēšanas pārsniegums” tādā apmērā, kādā iepriekš kreditēta pārvērtēšanas rezerve, pārvērtējot šo aktīvu. |
| --- | --- |

77.

Ja nemateriāla aktīva uzskaites vērtību pārvērtēšanas rezultātā samazina, samazinājums jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Tomēr samazinājumu tiešā veidā jāieskaita pašu kapitāla postenī “pārvērtēšanas pārsniegums” tādā apmērā, kādā iepriekš kreditēta pārvērtēšanas rezerve, pārvērtējot šo aktīvu.

79. un 80. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

| 79. | Nemateriāla aktīva amortizējamā summa sistemātiski tiek sadalīta tā lietderīgās lietošanas laikā. Pastāv apstrīdams pieņēmums, ka nemateriālā aktīva lietderīgās lietošanas laiks nepārsniedz 20 gadu no brīža, kad aktīvs ir kļuvis pieejams lietošanai. Amortizācija jāsāk no brīža, kad aktīvs ir kļuvis pieejams lietošanai. Amortizācija beidzas, kad aktīva atzīšana tiek pārtraukta. |
| --- | --- |

79.

Nemateriāla aktīva amortizējamā summa sistemātiski tiek sadalīta tā lietderīgās lietošanas laikā. Pastāv apstrīdams pieņēmums, ka nemateriālā aktīva lietderīgās lietošanas laiks nepārsniedz 20 gadu no brīža, kad aktīvs ir kļuvis pieejams lietošanai. Amortizācija jāsāk no brīža, kad aktīvs ir kļuvis pieejams lietošanai. Amortizācija beidzas, kad aktīva atzīšana tiek pārtraukta.

| 80. | Amortizāciju atzīst pat tad, ja ir bijis, piemēram, aktīva patiesās vērtības vai atgūstamās summas palielinājums. Nosakot nemateriālā aktīva lietderīgās lietošanas laiku, jāņem vērā daudzi faktori, tajā skaitā:






  (a) | kā uzņēmums paredzējis aktīvu lietot un vai aktīvu varētu efektīvi pārvaldīt citi vadības pārstāvji; |
| --- | --- | --- |

80.

Amortizāciju atzīst pat tad, ja ir bijis, piemēram, aktīva patiesās vērtības vai atgūstamās summas palielinājums. Nosakot nemateriālā aktīva lietderīgās lietošanas laiku, jāņem vērā daudzi faktori, tajā skaitā:

(a)

kā uzņēmums paredzējis aktīvu lietot un vai aktīvu varētu efektīvi pārvaldīt citi vadības pārstāvji;

| (b) | aktīva tipiskie lietošanas laika cikli un publiskā informācija par līdzīgu un līdzīgā veidā lietotu aktīvu lietderīgās lietošanas laika aplēsēm; |
| --- | --- |

(b)

aktīva tipiskie lietošanas laika cikli un publiskā informācija par līdzīgu un līdzīgā veidā lietotu aktīvu lietderīgās lietošanas laika aplēsēm;

| (c) | tehniskā, tehnoloģiskā, komerciālā vai cita novecošana; |
| --- | --- |

(c)

tehniskā, tehnoloģiskā, komerciālā vai cita novecošana;

| (d) | tās nozares stabilitāte, kurā darbojas attiecīgais aktīvs, un izmaiņas tirgus pieprasījumā pēc precēm vai pakalpojumiem, kas izriet no attiecīgā aktīva; |
| --- | --- |

(d)

tās nozares stabilitāte, kurā darbojas attiecīgais aktīvs, un izmaiņas tirgus pieprasījumā pēc precēm vai pakalpojumiem, kas izriet no attiecīgā aktīva;

| (e) | konkurentu vai potenciālo konkurentu paredzamā rīcība; |
| --- | --- |

(e)

konkurentu vai potenciālo konkurentu paredzamā rīcība;

| (f) | uzturēšanas izdevumu apjoms, kas nepieciešams, lai iegūtu paredzamos nākotnes saimnieciskos labumus no aktīva, un uzņēmuma spēja un nodoms sasniegt šo apjomu; |
| --- | --- |

(f)

uzturēšanas izdevumu apjoms, kas nepieciešams, lai iegūtu paredzamos nākotnes saimnieciskos labumus no aktīva, un uzņēmuma spēja un nodoms sasniegt šo apjomu;

| (g) | periods, kurā pastāv kontrole pār aktīvu, un juridiskie vai līdzīgi ierobežojumi aktīva lietošanai, piemēram, ar to saistītās nomas beigšanās termiņš,
  un |
| --- | --- |

(g)

periods, kurā pastāv kontrole pār aktīvu, un juridiskie vai līdzīgi ierobežojumi aktīva lietošanai, piemēram, ar to saistītās nomas beigšanās termiņš,

un

| (h) | vai aktīva lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no citu uzņēmuma aktīvu lietderīgās lietošanas laika. |
| --- | --- |

(h)

vai aktīva lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no citu uzņēmuma aktīvu lietderīgās lietošanas laika.

88. – 90. punkts tiek grozīts un izteikts šādā redakcijā:

| 88. | Lietotajai amortizācijas metodei jāatspoguļo aktīva nākotnes saimniecisko labumu, ko uzņēmums prognozē iegūt, patēriņa modelis uzņēmumā. Ja šo modeli nevar ticami noteikt, jālieto lineārā metode. Amortizācijas izmaksas par katru periodu jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ja vien kāds cits standarts nepieļauj vai nenosaka, ka tās jāiekļauj cita aktīva uzskaites vērtībā. |
| --- | --- |

88.

Lietotajai amortizācijas metodei jāatspoguļo aktīva nākotnes saimniecisko labumu, ko uzņēmums prognozē iegūt, patēriņa modelis uzņēmumā. Ja šo modeli nevar ticami noteikt, jālieto lineārā metode. Amortizācijas izmaksas par katru periodu jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ja vien kāds cits standarts nepieļauj vai nenosaka, ka tās jāiekļauj cita aktīva uzskaites vērtībā.

| 89. | Lai sistemātiski sadalītu aktīva amortizējamo summu tā lietderīgās lietošanas laikā, var lietot dažādas amortizācijas metodes. Šīs metodes ir lineārā metode, degresīvā metode un ražošanas vienību metode. Izmantoto metodi izvēlas, balstoties uz aktīvā ietverto nākotnē prognozēto saimniecisko labumu patēriņa modeli, un to konsekventi piemēro no perioda uz periodu, ja vien nav kādas izmaiņas gaidāmajā šo nākotnes saimniecisko labumu patēriņa modelī. Retos gadījumos, ja vispār, būs pārliecinoši pierādījumi, kas pamatos nemateriālo aktīvu amortizācijas metodi, kuras dēļ uzkrātās amortizācijas summa būs mazāka nekā, izmantojot lineāro metodi. |
| --- | --- |

89.

Lai sistemātiski sadalītu aktīva amortizējamo summu tā lietderīgās lietošanas laikā, var lietot dažādas amortizācijas metodes. Šīs metodes ir lineārā metode, degresīvā metode un ražošanas vienību metode. Izmantoto metodi izvēlas, balstoties uz aktīvā ietverto nākotnē prognozēto saimniecisko labumu patēriņa modeli, un to konsekventi piemēro no perioda uz periodu, ja vien nav kādas izmaiņas gaidāmajā šo nākotnes saimniecisko labumu patēriņa modelī. Retos gadījumos, ja vispār, būs pārliecinoši pierādījumi, kas pamatos nemateriālo aktīvu amortizācijas metodi, kuras dēļ uzkrātās amortizācijas summa būs mazāka nekā, izmantojot lineāro metodi.

| 90. | Amortizāciju parasti uzskaita peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Tomēr dažreiz nākamie saimnieciskie labumi, kas ietverti aktīvā, tiek izmantoti citu aktīvu ražošanā. Tādā gadījumā amortizācijas izmaksas veido daļu no cita aktīva izmaksām, un tās iekļauj tā uzskaites vērtībā. Piemēram, ražošanas procesā izmantoto nemateriālo aktīvu amortizāciju iekļauj krājumu uzskaites vērtībā (skatīt 2. SGS Krājumi). |
| --- | --- |

90.

Amortizāciju parasti uzskaita peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Tomēr dažreiz nākamie saimnieciskie labumi, kas ietverti aktīvā, tiek izmantoti citu aktīvu ražošanā. Tādā gadījumā amortizācijas izmaksas veido daļu no cita aktīva izmaksām, un tās iekļauj tā uzskaites vērtībā. Piemēram, ražošanas procesā izmantoto nemateriālo aktīvu amortizāciju iekļauj krājumu uzskaites vērtībā (skatīt 2. SGS Krājumi).

93. punkts tiek mainīts šādi:

| 93. | Aktīva atlikuma vērtības aplēse balstās uz summu, kas atgūstama no atsavināšanas, izmantojot esošās cenas aplēses dienā, lai pārdotu līdzīgu aktīvu, kas sasniedzis sava lietderīgā lietojuma laika beigas un darbojies līdzīgos apstākļos kā aktīvs, kas tiks lietots. Atlikušo vērtību pārskata vismaz katra finanšu gada beigās. Izmaiņu aktīva atlikušā vērtībā uzskata kā grāmatvedības aplēses maiņu saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politikas, izmaiņas grāmatvedības aplēsēs un kļūdas. |
| --- | --- |

93.

Aktīva atlikuma vērtības aplēse balstās uz summu, kas atgūstama no atsavināšanas, izmantojot esošās cenas aplēses dienā, lai pārdotu līdzīgu aktīvu, kas sasniedzis sava lietderīgā lietojuma laika beigas un darbojies līdzīgos apstākļos kā aktīvs, kas tiks lietots. Atlikušo vērtību pārskata vismaz katra finanšu gada beigās. Izmaiņu aktīva atlikušā vērtībā uzskata kā grāmatvedības aplēses maiņu saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politikas, izmaiņas grāmatvedības aplēsēs un kļūdas.

93A. punkts tiek pievienots:

| 93A. | Nemateriāla aktīva atlikusī vērtība var pārsniegt summu, kas līdzvērtīga vai lielāka par aktīva uzskaites vērtību. Ja tas tā ir, aktīva amortizācijas izmaksas ir nulle, ja vien un kamēr tā atlikusī vērtība turpmāk nesamazinās līdz summai, kas ir mazāka par aktīva uzskaites vērtību. |
| --- | --- |

93A.

Nemateriāla aktīva atlikusī vērtība var pārsniegt summu, kas līdzvērtīga vai lielāka par aktīva uzskaites vērtību. Ja tas tā ir, aktīva amortizācijas izmaksas ir nulle, ja vien un kamēr tā atlikusī vērtība turpmāk nesamazinās līdz summai, kas ir mazāka par aktīva uzskaites vērtību.

94. un 95. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

| 94. | Amortizācijas periods un amortizācijas metode jāpārskata vismaz katra finanšu gada beigās. Ja aktīva paredzamais lietderīgās lietošanas laiks atšķiras no iepriekšējām aplēsēm, attiecīgi jāmaina arī amortizācijas periods. Ja ir ievērojami mainījies paredzamais aktīvā iekļauto nākotnes saimniecisko labumu patēriņa modelis, jāmaina amortizācijas metode, lai atspoguļotu izmainīto modeli. Šādas izmaiņas jāuzskata kā grāmatvedības aplēšu izmaiņas saskaņā ar 8. SGS. |
| --- | --- |

94.

Amortizācijas periods un amortizācijas metode jāpārskata vismaz katra finanšu gada beigās. Ja aktīva paredzamais lietderīgās lietošanas laiks atšķiras no iepriekšējām aplēsēm, attiecīgi jāmaina arī amortizācijas periods. Ja ir ievērojami mainījies paredzamais aktīvā iekļauto nākotnes saimniecisko labumu patēriņa modelis, jāmaina amortizācijas metode, lai atspoguļotu izmainīto modeli. Šādas izmaiņas jāuzskata kā grāmatvedības aplēšu izmaiņas saskaņā ar 8. SGS.

| 95. | Nemateriālā aktīva lietošanas laikā var kļūt skaidri redzams, ka tā lietderīgās lietošanas laika aplēse ir nepareiza. Piemēram, zaudējumu no vērtības samazināšanās atzīšana var norādīt, ka jāmaina amortizācijas periods. |
| --- | --- |

95.

Nemateriālā aktīva lietošanas laikā var kļūt skaidri redzams, ka tā lietderīgās lietošanas laika aplēse ir nepareiza. Piemēram, zaudējumu no vērtības samazināšanās atzīšana var norādīt, ka jāmaina amortizācijas periods.

103. un 104. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

| 103. | Nemateriālu aktīvu atzīšanu pārtrauc:










  (a) | atsavinot;



  vai |
| --- | --- | --- |

103.

Nemateriālu aktīvu atzīšanu pārtrauc:

(a)

atsavinot;

| (b) | gadījumā, kad no aktīva lietošanas vai atsavināšanas nav gaidāmi nākotnes saimnieciskie labumi. |
| --- | --- |

(b)

gadījumā, kad no aktīva lietošanas vai atsavināšanas nav gaidāmi nākotnes saimnieciskie labumi.

| 104. | Ieguvumu vai zaudējumu, kas radies nemateriāla aktīva atzīšanas pārtraukšanas rezultātā, nosaka kā starpību starp neto atsavināšanas ieņēmumiem, ja tādi ir, un aktīva uzskaites vērtību. Tas jāiekļauj peļņas vai zaudējumu aprēķinā periodā, kad tiek pārtraukta aktīva atzīšana (ja vien 17. SGS nav prasīts rīkoties citādi, pārdodot vai atdodot atpakaļ nomā). Ieguvumus neklasificē kā ieņēmumus. |
| --- | --- |

104.

Ieguvumu vai zaudējumu, kas radies nemateriāla aktīva atzīšanas pārtraukšanas rezultātā, nosaka kā starpību starp neto atsavināšanas ieņēmumiem, ja tādi ir, un aktīva uzskaites vērtību. Tas jāiekļauj peļņas vai zaudējumu aprēķinā periodā, kad tiek pārtraukta aktīva atzīšana (ja vien 17. SGS nav prasīts rīkoties citādi, pārdodot vai atdodot atpakaļ nomā). Ieguvumus neklasificē kā ieņēmumus.

Tiek pievienots 104A – 104C punkti:

| 104A. | Nemateriāla aktīva atsavināšana var notikt dažādos veidos (piemēram, pārdošana, noslēdzot finanšu nomu, vai ziedojums). Nosakot tāda aktīva atsavināšanas datumu, uzņēmums piemēro 18. SGS Ieņēmumi kritērijus no preču pārdošanas iegūto ieņēmumu atzīšanai. 17. SGS piemēro atsavināšanai, tos pārdodot vai saņemot atpakaļ nomā. |
| --- | --- |

104A.

Nemateriāla aktīva atsavināšana var notikt dažādos veidos (piemēram, pārdošana, noslēdzot finanšu nomu, vai ziedojums). Nosakot tāda aktīva atsavināšanas datumu, uzņēmums piemēro 18. SGS Ieņēmumi kritērijus no preču pārdošanas iegūto ieņēmumu atzīšanai. 17. SGS piemēro atsavināšanai, tos pārdodot vai saņemot atpakaļ nomā.

| 104B. | Ja saskaņā ar atzīšanas principu 19. punktā uzņēmums atzīst aktīva uzskaites vērtībā nemateriāla aktīva daļas aizvietošanas izmaksas, tad šādā atzīšanas brīdī tiek pārtraukta aizstātās daļas vērtības atzīšana. Ja uzņēmumam nav iespējams noteikt aizvietotās daļas uzskaites vērtību, tas var izmantot aizvietošanas izmaksas kā indikatoru tām aizvietotās daļas izmaksām, kas bija spēkā tās iegādes vai iekšējās izveides laikā. |
| --- | --- |

104B.

Ja saskaņā ar atzīšanas principu 19. punktā uzņēmums atzīst aktīva uzskaites vērtībā nemateriāla aktīva daļas aizvietošanas izmaksas, tad šādā atzīšanas brīdī tiek pārtraukta aizstātās daļas vērtības atzīšana. Ja uzņēmumam nav iespējams noteikt aizvietotās daļas uzskaites vērtību, tas var izmantot aizvietošanas izmaksas kā indikatoru tām aizvietotās daļas izmaksām, kas bija spēkā tās iegādes vai iekšējās izveides laikā.

| 104C. | Atlīdzību, kas saņemama, atsavinot nemateriālu aktīvu, sākotnēji atzīst tās patiesajā vērtībā. Ja maksājumu par nemateriālo aktīvu atliek, saņemto atlīdzību sākotnēji atzīst naudā izteiktas cenas ekvivalentā. Starpību starp nominālo atlīdzības summu un naudā izteiktas cenas ekvivalentu atzīst kā procentu ieņēmumus saskaņā ar 18. SGS, kas atspoguļo faktisko peļņu par saņemamo summu. |
| --- | --- |

104C.

Atlīdzību, kas saņemama, atsavinot nemateriālu aktīvu, sākotnēji atzīst tās patiesajā vērtībā. Ja maksājumu par nemateriālo aktīvu atliek, saņemto atlīdzību sākotnēji atzīst naudā izteiktas cenas ekvivalentā. Starpību starp nominālo atlīdzības summu un naudā izteiktas cenas ekvivalentu atzīst kā procentu ieņēmumus saskaņā ar 18. SGS, kas atspoguļo faktisko peļņu par saņemamo summu.

105. punkts tiek svītrots.

106. punkts tiek mainīts šādi:

| 106. | Amortizācija nebeidzas tad, kad nemateriālais aktīvs vairs netiek lietots vai tiek turēts atsavināšanai, ja vien aktīva atzīšana nav pilnībā pārtraukta. |
| --- | --- |

106.

Amortizācija nebeidzas tad, kad nemateriālais aktīvs vairs netiek lietots vai tiek turēts atsavināšanai, ja vien aktīva atzīšana nav pilnībā pārtraukta.

107. punktā tiek dzēsts teikums: “Salīdzinošā informācija netiek prasīta.”

111(e) punkts tiek labots šādi:

| (e) | līgumā noteiktās apņemšanās iegādāties nemateriālos aktīvus summa. |
| --- | --- |

(e)

līgumā noteiktās apņemšanās iegādāties nemateriālos aktīvus summa.

113(a)(iii) punkts tiek labots šādi:

| (iii) | uzskaites vērtība, kas būtu uzskaitīta finanšu pārskatos, ja pārvērtēto nemateriālo aktīvu grupa būtu uzrādīta saskaņā ar 63. punktā noteikto standarta metodi,



  un |
| --- | --- |

(iii)

uzskaites vērtība, kas būtu uzskaitīta finanšu pārskatos, ja pārvērtēto nemateriālo aktīvu grupa būtu uzrādīta saskaņā ar 63. punktā noteikto standarta metodi,

113(b) punkts tiek mainīts un lasāms šādā redakcijā un tiek pievienots 113(c). punkts:

| (b) | pārvērtēšanas rezerves summa, kas attiecas uz nemateriālajiem aktīviem perioda sākumā un beigās, norādot izmaiņas attiecīgajā periodā un jebkādus ierobežojumus attiecībā uz atlikuma sadalīšanu akcionāriem;



  un |
| --- | --- |

(b)

pārvērtēšanas rezerves summa, kas attiecas uz nemateriālajiem aktīviem perioda sākumā un beigās, norādot izmaiņas attiecīgajā periodā un jebkādus ierobežojumus attiecībā uz atlikuma sadalīšanu akcionāriem;

| (c) | metodes un svarīgi pieņēmumi, kurus piemēro, aplēšot aktīvu patieso vērtību. |
| --- | --- |

(c)

metodes un svarīgi pieņēmumi, kurus piemēro, aplēšot aktīvu patieso vērtību.

121A punkts tiek pievienots:

| 121A. | 34. – 34B. punktu prasības saistībā ar nemateriāliem aktīviem, kas iegādāti aktīvu apmaiņas darījumā, sākotnējo vērtējumu piemēro perspektīvā tikai nākotnes darījumiem. |
| --- | --- |

121A.

34. – 34B. punktu prasības saistībā ar nemateriāliem aktīviem, kas iegādāti aktīvu apmaiņas darījumā, sākotnējo vērtējumu piemēro perspektīvā tikai nākotnes darījumiem.

| A7. | PIK-13 Kopīgi kontrolētas sabiedrības – kopuzņēmuma dalībnieku nemonetārie ieguldījumi tiek mainīts, kā zemāk aprakstīts.
  5. un 6. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:






  5. | Piemērojot 31. SGS 48. punktu nemonetāriem ieguldījumiem kopīgi kontrolētā sabiedrībā apmaiņā pret pašu kapitāla līdzdalību kopīgi kontrolētā sabiedrībā, kopuzņēmuma dalībniekam perioda peļņas vai zaudējumu aprēķinā jāatzīst guvumu vai zaudējumu daļa, kas attiecināma uz citu kopuzņēmuma dalībnieku pašu kapitāla līdzdalību, izņemot, kad:






  (a) | nozīmīgi riski un atlīdzības saistībā ar nemonetārā aktīva(u) īpašuma tiesībām nav nodoti kopīgi kontrolētai sabiedrībai;
  vai |
| --- | --- | --- | --- |

A7.

PIK-13 Kopīgi kontrolētas sabiedrības – kopuzņēmuma dalībnieku nemonetārie ieguldījumi tiek mainīts, kā zemāk aprakstīts.

5. un 6. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

5.

Piemērojot 31. SGS 48. punktu nemonetāriem ieguldījumiem kopīgi kontrolētā sabiedrībā apmaiņā pret pašu kapitāla līdzdalību kopīgi kontrolētā sabiedrībā, kopuzņēmuma dalībniekam perioda peļņas vai zaudējumu aprēķinā jāatzīst guvumu vai zaudējumu daļa, kas attiecināma uz citu kopuzņēmuma dalībnieku pašu kapitāla līdzdalību, izņemot, kad:

(a)

nozīmīgi riski un atlīdzības saistībā ar nemonetārā aktīva(u) īpašuma tiesībām nav nodoti kopīgi kontrolētai sabiedrībai;

vai

| (b) | guvumus vai zaudējumus par nemonetāro ieguldījumu nevar ticami novērtēt
  vai |
| --- | --- |

(b)

guvumus vai zaudējumus par nemonetāro ieguldījumu nevar ticami novērtēt

vai

| (c) | darījumam nav komerciāla rakstura saskaņā ar termina raksturojumu 16. SGS Pamatlīdzekļi. |
| --- | --- |

(c)

darījumam nav komerciāla rakstura saskaņā ar termina raksturojumu 16. SGS Pamatlīdzekļi.

Ja (a), (b) un (c) apakšpunktos minētie izņēmumi atbilst situācijai, ieguvums vai zaudējums jāuzskata kā zaudējumi, un tāpēc neuzskaita peļņas vai zaudējumu aprēķinā, ja vien atbilst arī 6. punktam.

| 6. | Ja papildus pašu kapitāla līdzdalības saņemšanai kopīgi kontrolētā sabiedrībā kopuzņēmuma dalībnieks saņem monetārus vai nemonetārus aktīvus, kopuzņēmuma dalībniekam peļņas vai zaudējumu aprēķinā jāatzīst darījuma rezultātā saņemtā atbilstošā guvumu vai zaudējumu daļa. |
| --- | --- |

6.

Ja papildus pašu kapitāla līdzdalības saņemšanai kopīgi kontrolētā sabiedrībā kopuzņēmuma dalībnieks saņem monetārus vai nemonetārus aktīvus, kopuzņēmuma dalībniekam peļņas vai zaudējumu aprēķinā jāatzīst darījuma rezultātā saņemtā atbilstošā guvumu vai zaudējumu daļa.

Pēc spēkā stāšanās datuma punkta tiek ievietots 14. un 15. punkts šādi:

| 14. | Nemonetāru darījumu uzskaites izmaiņas, kas noteiktas 5. punktā, jāpiemēro perspektīvi nākotnes darījumiem. |
| --- | --- |

14.

Nemonetāru darījumu uzskaites izmaiņas, kas noteiktas 5. punktā, jāpiemēro perspektīvi nākotnes darījumiem.

| 15. | Uzņēmumam jāpiemēro 16. SGS Pamatlīdzekļi noteiktie šīs interpretācijas grozījumi ikgadējiem periodiem, sākot ar 2005. gada 1. janvāri vai pēc tā. Ja uzņēmums piemēro šo standartu agrākam periodam, arī agrākajam periodam ir jāpiemēro šie grozījumi. |
| --- | --- |

15.

Uzņēmumam jāpiemēro 16. SGS Pamatlīdzekļi noteiktie šīs interpretācijas grozījumi ikgadējiem periodiem, sākot ar 2005. gada 1. janvāri vai pēc tā. Ja uzņēmums piemēro šo standartu agrākam periodam, arī agrākajam periodam ir jāpiemēro šie grozījumi.

| A8. | PIK-21 “Ienākuma nodokļi – pārvērtēto nolietojumam nepakļauto aktīvu atgūšana” 3. – 5. punkts tiek mainīts šādi:






  3. | Jautājums ir, kā interpretēt terminu “atgūšana” attiecībā pret aktīvu, kuru nenolieto (nolietojumam nepakļauts aktīvs) un pārvērtē saskaņā ar 16. SGS 31. punktu. |
| --- | --- | --- |

A8.

PIK-21 “Ienākuma nodokļi – pārvērtēto nolietojumam nepakļauto aktīvu atgūšana” 3. – 5. punkts tiek mainīts šādi:

3.

Jautājums ir, kā interpretēt terminu “atgūšana” attiecībā pret aktīvu, kuru nenolieto (nolietojumam nepakļauts aktīvs) un pārvērtē saskaņā ar 16. SGS 31. punktu.

| 4. | Šī interpretācija attiecas arī uz ieguldījuma īpašumu, kuru uzskaita pārvērtētajās summās saskaņā ar 40. SGS 33. punktu, bet kas tiktu uzskatīts par nolietojumam nepakļautu, ja piemērotu 16. SGS. |
| --- | --- |

4.

Šī interpretācija attiecas arī uz ieguldījuma īpašumu, kuru uzskaita pārvērtētajās summās saskaņā ar 40. SGS 33. punktu, bet kas tiktu uzskatīts par nolietojumam nepakļautu, ja piemērotu 16. SGS.

| 5. | Atliktā nodokļa saistības vai aktīvs, kas rodas no nolietojumam nepakļauta aktīva pārvērtēšanas saskaņā ar 16. SGS 31. punktu, jānovērtē, pamatojoties uz nodokļa sekām, kas izrietētu no šā aktīva uzskaites vērtības atgūšanas pārdošanas rezultātā, neatkarīgi no šā aktīva uzskaites vērtības novērtēšanas principa. Rezultātā, ja nodokļa tiesību akti nosaka nodokļa likmi, kas piemērojama ar nodokli apliekamajai summai, kura iegūta aktīva pārdošanas rezultātā un atšķiras no nodokļa likmes, kas piemērojama apliekamajai summai, kura iegūta aktīva lietošanas rezultātā, novērtējot atliktā nodokļa saistības vai aktīvu, piemēro pirmo iepriekšminēto likmi. |
| --- | --- |

5.

Atliktā nodokļa saistības vai aktīvs, kas rodas no nolietojumam nepakļauta aktīva pārvērtēšanas saskaņā ar 16. SGS 31. punktu, jānovērtē, pamatojoties uz nodokļa sekām, kas izrietētu no šā aktīva uzskaites vērtības atgūšanas pārdošanas rezultātā, neatkarīgi no šā aktīva uzskaites vērtības novērtēšanas principa. Rezultātā, ja nodokļa tiesību akti nosaka nodokļa likmi, kas piemērojama ar nodokli apliekamajai summai, kura iegūta aktīva pārdošanas rezultātā un atšķiras no nodokļa likmes, kas piemērojama apliekamajai summai, kura iegūta aktīva lietošanas rezultātā, novērtējot atliktā nodokļa saistības vai aktīvu, piemēro pirmo iepriekšminēto likmi.

| A9. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu standartus.] |
| --- | --- |

A9.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu standartus.]

| A10. | PIK - 32 Nemateriālie aktīvi – tīmekļa vietnes izmaksas, 9. punkts (d) tiek mainīts šādi:






  (d) | darbības posms sākas, kad ir pabeigta tīmekļa vietnes izveide. Izdevumi, kas rodas šajā posmā, jāatzīst par izdevumiem, kad tie rodas, ja vien tie neatbilst atzīšanas kritērijiem 38. SGS 19. punktā. |
| --- | --- | --- |

A10.

PIK - 32 Nemateriālie aktīvi – tīmekļa vietnes izmaksas, 9. punkts (d) tiek mainīts šādi:

(d)

darbības posms sākas, kad ir pabeigta tīmekļa vietnes izveide. Izdevumi, kas rodas šajā posmā, jāatzīst par izdevumiem, kad tie rodas, ja vien tie neatbilst atzīšanas kritērijiem 38. SGS 19. punktā.

| A11. | 2002. gada decembrī padome publicēja Ieteikto grozījumu publiskoto projektu 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās un 38. SGS Nemateriālie aktīvi. Padomes ieteiktie grozījumi 36. un 38.SGS atspoguļo izmaiņas attiecībā uz tās lēmumiem uzņēmējdarbības apvienošanas projektā. Tā kā šis projekts vēl arvien turpinās, šīs ieteiktās izmaiņas neatspoguļojas 36. SGS un 38. SGS grozījumos, kas iekļauti šajā pielikumā. |
| --- | --- |

A11.

2002. gada decembrī padome publicēja Ieteikto grozījumu publiskoto projektu 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās un 38. SGS Nemateriālie aktīvi. Padomes ieteiktie grozījumi 36. un 38.SGS atspoguļo izmaiņas attiecībā uz tās lēmumiem uzņēmējdarbības apvienošanas projektā. Tā kā šis projekts vēl arvien turpinās, šīs ieteiktās izmaiņas neatspoguļojas 36. SGS un 38. SGS grozījumos, kas iekļauti šajā pielikumā.

| A12. | 2003. gada jūlijā padome publicēja ED 4 “Ilgtermiņa aktīvu atsavināšana un pārtrauktu darbību uzrādīšana”, kurā tā piedāvāja grozījumus 38. SGS un 40. SGS Ieguldījuma īpašums. Šīs ieteiktās izmaiņas neatspoguļojas grozījumos 38. SGS un 40. SGS, kas iekļauti šajā pielikumā. |
| --- | --- |

A12.

2003. gada jūlijā padome publicēja ED 4 “Ilgtermiņa aktīvu atsavināšana un pārtrauktu darbību uzrādīšana”, kurā tā piedāvāja grozījumus 38. SGS un 40. SGS Ieguldījuma īpašums. Šīs ieteiktās izmaiņas neatspoguļojas grozījumos 38. SGS un 40. SGS, kas iekļauti šajā pielikumā.

17. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Nomas

SATURS

Mērķis

Darbības joma

Definīcijas

Nomu klasifikācija

Nomas nomnieku finanšu pārskatos

Finanšu nomas

Sākotnējā atzīšana

Turpmāka novērtēšana

Operatīvās nomas

Nomas iznomātāju finanšu pārskatos

Finanšu nomas

Sākotnējā atzīšana

Turpmāka novērtēšana

Operatīvās nomas

Pārdošanas darījumi ar saņemšanu atpakaļ nomā

Pārejas noteikumi

Spēkā stāšanās datums

17. SGS atsaukšana (pārskatīts 1997. gadā)

Šis Standarts aizstāj 17. SGS (pārstrādāts 1997. gadā) Nomas, un to nepieciešams piemērot pārskatu periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ieteicama agrāka piemērošana.

MĒRĶIS

| 1. | Šā Standarta mērķis ir noteikt nomniekiem un iznomātājiem atbilstošas grāmatvedības politikas un informācijas atklāšanu saistībā ar nomām. |
| --- | --- |

1.

Šā Standarta mērķis ir noteikt nomniekiem un iznomātājiem atbilstošas grāmatvedības politikas un informācijas atklāšanu saistībā ar nomām.

DARBĪBAS JOMA

| 2. | Šis Standarts jāpiemēro visu nomu uzskaitei, kas nav:










  (a) | nomas par minerālu, naftas, dabasgāzes un līdzīgu neatjaunojošos resursu izpēti vai lietošanu;



  un |
| --- | --- | --- |

2.

Šis Standarts jāpiemēro visu nomu uzskaitei, kas nav:

(a)

nomas par minerālu, naftas, dabasgāzes un līdzīgu neatjaunojošos resursu izpēti vai lietošanu;

| (b) | licencēšanas līgumi attiecībā uz kinofilmām, videoierakstiem, lugām, manuskriptiem, patentiem un autortiesībām. |
| --- | --- |

(b)

licencēšanas līgumi attiecībā uz kinofilmām, videoierakstiem, lugām, manuskriptiem, patentiem un autortiesībām.

| (a) | nomnieka īpašumu uzskaitei kā ieguldījumu īpašumu (skatīt 40. SGS Ieguldījumu īpašums); |
| --- | --- |

(a)

nomnieka īpašumu uzskaitei kā ieguldījumu īpašumu (skatīt 40. SGS Ieguldījumu īpašums);

| (b) | iznomātāju nodotajam ieguldījumu īpašumam saskaņā ar operatīvo nomu (skatīt 40. SGS); |
| --- | --- |

(b)

iznomātāju nodotajam ieguldījumu īpašumam saskaņā ar operatīvo nomu (skatīt 40. SGS);

| (c) | iznomātāju īpašumā esošajiem bioloģiskajiem aktīviem saskaņā ar finanšu nomu (skatīt 41. SGS Lauksaimniecība);



  vai |
| --- | --- |

(c)

iznomātāju īpašumā esošajiem bioloģiskajiem aktīviem saskaņā ar finanšu nomu (skatīt 41. SGS Lauksaimniecība);

| (d) | iznomātāju nodotajiem bioloģiskajiem aktīviem saskaņā ar operatīvo nomu (skaīt. 41. SGS). |
| --- | --- |

(d)

iznomātāju nodotajiem bioloģiskajiem aktīviem saskaņā ar operatīvo nomu (skaīt. 41. SGS).

| 3. | Šis Standarts attiecas uz līgumiem, kas nodod tiesības lietot aktīvus pat tad, ja var būt nepieciešami būtiski iznomātāja pakalpojumi saistībā ar šo aktīvu lietošanu vai uzturēšanu. Šis Standarts neattiecas uz līgumiem, kas ir līgumi par pakalpojumiem, kas nenodod tiesības lietot aktīvus no vienas līgumslēdzējas puses otrai. |
| --- | --- |

3.

Šis Standarts attiecas uz līgumiem, kas nodod tiesības lietot aktīvus pat tad, ja var būt nepieciešami būtiski iznomātāja pakalpojumi saistībā ar šo aktīvu lietošanu vai uzturēšanu. Šis Standarts neattiecas uz līgumiem, kas ir līgumi par pakalpojumiem, kas nenodod tiesības lietot aktīvus no vienas līgumslēdzējas puses otrai.

DEFINĪCIJAS

| 4. | Šajā Standartā lietotie termini:



  Noma ir līgums, kura rezultātā iznomātājs nodod nomniekam - apmaiņā pret nomas maksu - tiesības lietot aktīvu noteiktu laika periodu.


  Finanšu noma ir noma, kas būtībā nodod visus riskus un atlīdzības, kas raksturīgas aktīva īpašuma tiesībām. Īpašuma tiesības var eventuāli tikt vai netikt nodotas.


  Operatīvā noma ir noma, kas nav finanšu noma.


  Neatceļamā noma ir noma, kuru var atcelt tikai:









  (a) | ja īstenojas kāda iespējama situācija, kuras īstenošanās varbūtība bijusi neliela; |
| --- | --- | --- |

4.

Šajā Standartā lietotie termini:

(a)

ja īstenojas kāda iespējama situācija, kuras īstenošanās varbūtība bijusi neliela;

| (b) | ar iznomātāja atļauju; |
| --- | --- |

(b)

ar iznomātāja atļauju;

| (c) | ja nomnieks uzsāk jaunu nomu ar to pašu iznomātāju par to pašu vai līdzvērtīgu aktīvu;



  vai |
| --- | --- |

(c)

ja nomnieks uzsāk jaunu nomu ar to pašu iznomātāju par to pašu vai līdzvērtīgu aktīvu;

| (d) | ja nomnieks nomas sākumā samaksā tādu papildsummu, ka var pietiekoši pamatoti apgalvot, ka noma turpināsies. |
| --- | --- |

(d)

ja nomnieks nomas sākumā samaksā tādu papildsummu, ka var pietiekoši pamatoti apgalvot, ka noma turpināsies.

| (a) | noma tiek klasificēta vai nu kā operatīvā vai finanšu noma;



  un |
| --- | --- |

(a)

noma tiek klasificēta vai nu kā operatīvā vai finanšu noma;

| (b) | finanšu nomas gadījumā nosaka summas, kuras jāatzīst nomas sākumā. |
| --- | --- |

(b)

finanšu nomas gadījumā nosaka summas, kuras jāatzīst nomas sākumā.

| (a) | nomniekam – jebkurām summām, kuras garantējis nomnieks vai ar nomnieku saistīta persona;



  vai |
| --- | --- |

(a)

nomniekam – jebkurām summām, kuras garantējis nomnieks vai ar nomnieku saistīta persona;

| (b) | iznomātājam – jebkura atlikusī vērtība, ko iznomātājam garantējis:










  (i) | nomnieks; |
| --- | --- | --- |

(b)

iznomātājam – jebkura atlikusī vērtība, ko iznomātājam garantējis:

(i)

nomnieks;

| (ii) | ar nomnieku saistīta persona;



  vai |
| --- | --- |

(ii)

ar nomnieku saistīta persona;

| (iii) | ar iznomātāju nesaistīta trešā puse, kas ir finansiāli spējīga pildīt pienākumus saskaņā ar garantiju. |
| --- | --- |

(iii)

ar iznomātāju nesaistīta trešā puse, kas ir finansiāli spējīga pildīt pienākumus saskaņā ar garantiju.

| (a) | laika periods, kurā aktīvu varēs saimnieciski lietot viens vai vairāki lietotāji;



  vai |
| --- | --- |

(a)

laika periods, kurā aktīvu varēs saimnieciski lietot viens vai vairāki lietotāji;

| (b) | ražošanas vai līdzīgu vienību skaits, ko no aktīva plāno iegūt viens vai vairāki lietotāji. |
| --- | --- |

(b)

ražošanas vai līdzīgu vienību skaits, ko no aktīva plāno iegūt viens vai vairāki lietotāji.

| (a) | nomniekam – tā atlikušās vērtības daļa, kuru garantē nomnieks vai ar nomnieku saistīta persona (garantijas summa ir maksimālā summa, kura jebkurā gadījumā varētu kļūt maksājama);



  un |
| --- | --- |

(a)

nomniekam – tā atlikušās vērtības daļa, kuru garantē nomnieks vai ar nomnieku saistīta persona (garantijas summa ir maksimālā summa, kura jebkurā gadījumā varētu kļūt maksājama);

| (b) | iznomātājam – tā atlikušās vērtības daļa, kuru garantē nomnieks vai ar iznomātāju nesaistīta trešā persona, kas ir finansiāli spējīga pildīt pienākumus saskaņā ar garantiju. |
| --- | --- |

(b)

iznomātājam – tā atlikušās vērtības daļa, kuru garantē nomnieks vai ar iznomātāju nesaistīta trešā persona, kas ir finansiāli spējīga pildīt pienākumus saskaņā ar garantiju.

| (a) | minimālajiem nomas maksājumiem, kas maksājami iznomātājam saskaņā ar finanšu nomu;



  un |
| --- | --- |

(a)

minimālajiem nomas maksājumiem, kas maksājami iznomātājam saskaņā ar finanšu nomu;

| (b) | jebkura negarantētā atlikusī vērtība, kas uzkrājusies iznomātājam. |
| --- | --- |

(b)

jebkura negarantētā atlikusī vērtība, kas uzkrājusies iznomātājam.

| (a) | bruto ieguldījumu nomā;



  un |
| --- | --- |

(a)

bruto ieguldījumu nomā;

| (b) | neto ieguldījumu nomā. |
| --- | --- |

(b)

neto ieguldījumu nomā.

| 5. | Nomas līgumā vai apņemšanās dokumentā var iekļaut noteikumu, pielāgot nomas maksājumus nomātā īpašuma celtniecības vai iegādes izmaksu izmaiņām, vai izmaiņām kādos citos izmaksu vai vērtības vērtējumos, piemēram, vispārīgā cenu līmeņa vai iznomātāja nomas finansēšanas izmaksu periodā starp nomas uzsākšanu un nomas sākumu. Ja tā, tad jebkuru šādu izmaiņu ietekme ir uzskatāma par notikušu nomas uzsākšanas brīdī šā Standarta ietvaros. |
| --- | --- |

5.

Nomas līgumā vai apņemšanās dokumentā var iekļaut noteikumu, pielāgot nomas maksājumus nomātā īpašuma celtniecības vai iegādes izmaksu izmaiņām, vai izmaiņām kādos citos izmaksu vai vērtības vērtējumos, piemēram, vispārīgā cenu līmeņa vai iznomātāja nomas finansēšanas izmaksu periodā starp nomas uzsākšanu un nomas sākumu. Ja tā, tad jebkuru šādu izmaiņu ietekme ir uzskatāma par notikušu nomas uzsākšanas brīdī šā Standarta ietvaros.

| 6. | Nomas definīcijā ir ietverti aktīva īres līgumi, kuros iekļauts noteikums, kas dod īrētājam iespēju iegūt aktīva īpašuma tiesības, izpildot noteiktus nosacījumus. Šie līgumi dažreiz zināmi kā izpirkumiespējas īres līgumi. |
| --- | --- |

6.

Nomas definīcijā ir ietverti aktīva īres līgumi, kuros iekļauts noteikums, kas dod īrētājam iespēju iegūt aktīva īpašuma tiesības, izpildot noteiktus nosacījumus. Šie līgumi dažreiz zināmi kā izpirkumiespējas īres līgumi.

NOMU KLASIFIKĀCIJA

| 7. | Šajā Standartā pieņemtā nomu klasifikācija pamatojas uz iznomātā aktīva īpašuma tiesībām raksturīgo risku un atlīdzības sadalījumu starp iznomātāju un nomnieku. Riski ietver zaudējumu iespējas dīkstāves vai tehnoloģiskās novecošanās dēļ un iespēju, ka, sakarā ar mainīgiem saimnieciskiem apstākļiem, radīsies atdeves izmaiņas. Atlīdzība atspoguļo paļāvību par to, ka aktīva saimnieciskās izmantošanas laikā tā darbība būs ienesīga, un tā vērtības pieaugums vai atlikušās vērtības realizācija dos peļņu. |
| --- | --- |

7.

Šajā Standartā pieņemtā nomu klasifikācija pamatojas uz iznomātā aktīva īpašuma tiesībām raksturīgo risku un atlīdzības sadalījumu starp iznomātāju un nomnieku. Riski ietver zaudējumu iespējas dīkstāves vai tehnoloģiskās novecošanās dēļ un iespēju, ka, sakarā ar mainīgiem saimnieciskiem apstākļiem, radīsies atdeves izmaiņas. Atlīdzība atspoguļo paļāvību par to, ka aktīva saimnieciskās izmantošanas laikā tā darbība būs ienesīga, un tā vērtības pieaugums vai atlikušās vērtības realizācija dos peļņu.

| 8. | Nomu klasificē par finanšu nomu, ja tā nodod būtībā visus riskus un atlīdzības saistībā ar īpašuma tiesībām. Nomu klasificē par operatīvo nomu, ja tā nenodod būtībā visus riskus un atlīdzības saistībā ar īpašuma tiesībām. |
| --- | --- |

8.

Nomu klasificē par finanšu nomu, ja tā nodod būtībā visus riskus un atlīdzības saistībā ar īpašuma tiesībām. Nomu klasificē par operatīvo nomu, ja tā nenodod būtībā visus riskus un atlīdzības saistībā ar īpašuma tiesībām.

| 9. | Tā kā darījums starp iznomātāju un nomnieku pamatojas uz starp viņiem noslēgto nomas līgumu, ir lietderīgi lietot konsekventas definīcijas. Piemērojot šīs definīcijas iznomātāja un nomnieka atšķirīgiem apstākļiem, vienu un to pašu nomu viņi dažkārt var klasificēt dažādi. Piemēram, tas var būt gadījumā, ja iznomātājs gūst labumu no garantijas atlikušās vērtības, ko sniedz ar nomnieku nesaistīta puse. |
| --- | --- |

9.

Tā kā darījums starp iznomātāju un nomnieku pamatojas uz starp viņiem noslēgto nomas līgumu, ir lietderīgi lietot konsekventas definīcijas. Piemērojot šīs definīcijas iznomātāja un nomnieka atšķirīgiem apstākļiem, vienu un to pašu nomu viņi dažkārt var klasificēt dažādi. Piemēram, tas var būt gadījumā, ja iznomātājs gūst labumu no garantijas atlikušās vērtības, ko sniedz ar nomnieku nesaistīta puse.

| 10. | Darījuma būtība, nevis līguma forma, nosaka vai noma ir finanšu vai operatīvā noma (1). Piemēri, kuri atsevišķi vai apvienojumā, parasti varētu liecināt, ka noma klasificējama par finanšu nomu, ir šādi:






  (a) | ar nomu īpašuma tiesības uz aktīvu tiek nodotas nomniekam līdz nomas termiņa beigām; |
| --- | --- | --- |

10.

Darījuma būtība, nevis līguma forma, nosaka vai noma ir finanšu vai operatīvā noma (1). Piemēri, kuri atsevišķi vai apvienojumā, parasti varētu liecināt, ka noma klasificējama par finanšu nomu, ir šādi:

(a)

ar nomu īpašuma tiesības uz aktīvu tiek nodotas nomniekam līdz nomas termiņa beigām;

| (b) | nomniekam ir iespēja nopirkt aktīvu par cenu, kura varētu būt pietiekami zemāka par patieso vērtību datumā, kad šādu iespēju var izmantot, un nomas sākumā pastāv pietiekošs pamats uzskatīt, ka šī iespēja tiks izmantota; |
| --- | --- |

(b)

nomniekam ir iespēja nopirkt aktīvu par cenu, kura varētu būt pietiekami zemāka par patieso vērtību datumā, kad šādu iespēju var izmantot, un nomas sākumā pastāv pietiekošs pamats uzskatīt, ka šī iespēja tiks izmantota;

| (c) | nomas termiņš ietver aktīva saimnieciskās izmantošanas laika lielāko daļu pat tad, ja īpašuma tiesības netiek nodotas; |
| --- | --- |

(c)

nomas termiņš ietver aktīva saimnieciskās izmantošanas laika lielāko daļu pat tad, ja īpašuma tiesības netiek nodotas;

| (d) | minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtība nomas uzsākšanas brīdī būtībā ir vismaz vienāda ar visu iznomātā aktīva patieso vērtību;
  un |
| --- | --- |

(d)

minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtība nomas uzsākšanas brīdī būtībā ir vismaz vienāda ar visu iznomātā aktīva patieso vērtību;

un

| (e) | iznomātie aktīvi ir tik specifiski, ka tikai nomnieks tos var lietot bez lielu izmaiņu veikšanas. |
| --- | --- |

(e)

iznomātie aktīvi ir tik specifiski, ka tikai nomnieks tos var lietot bez lielu izmaiņu veikšanas.

| 11. | Situācijas, kuras atsevišķi vai apvienojumā arī varētu liecināt, ka noma klasificējama par finanšu nomu, ir:






  (a) | ja nomnieks var atcelt nomu, iznomātāja zaudējumus saistībā ar atcelšanu sedz nomnieks; |
| --- | --- | --- |

11.

Situācijas, kuras atsevišķi vai apvienojumā arī varētu liecināt, ka noma klasificējama par finanšu nomu, ir:

(a)

ja nomnieks var atcelt nomu, iznomātāja zaudējumus saistībā ar atcelšanu sedz nomnieks;

| (b) | ienākumi vai zaudējumi no atlikušās vēretības patiesās vērtības svārstībām ietekmē nomnieku (piemēram, nomas maksas atlaides veidā, kas vienāda ar lielāko daļu pārdošanas ieņēmumu nomas beigās);
  un |
| --- | --- |

(b)

ienākumi vai zaudējumi no atlikušās vēretības patiesās vērtības svārstībām ietekmē nomnieku (piemēram, nomas maksas atlaides veidā, kas vienāda ar lielāko daļu pārdošanas ieņēmumu nomas beigās);

un

| (c) | nomnieks spēj turpināt nomas otru periodu par nomas maksu, kas ir būtiski zemāka par nomas maksu tirgū. |
| --- | --- |

(c)

nomnieks spēj turpināt nomas otru periodu par nomas maksu, kas ir būtiski zemāka par nomas maksu tirgū.

| 12. | 10. un 11. punkta piemēri un norādes ne vienmēr ir pilnīgi. Ja no citām pazīmēm ir skaidrs, ka noma būtiski nepārnes visus riskus un atlīdzības saistībā ar īpašuma tiesībām, noma tiek klasificēta kā operatīvā noma. Piemēram, tas var būt gadījumā, ja aktīva īpašuma tiesības nomas beigās nodod apmaiņā pret mainīgu maksājumu, kas līdzvērtīgs tā patiesai vērtībai vai pastāv mainīgas nomas, kā rezultātā nomniekam būtībā nav visu šo risku un atlīdzības. |
| --- | --- |

12.

10. un 11. punkta piemēri un norādes ne vienmēr ir pilnīgi. Ja no citām pazīmēm ir skaidrs, ka noma būtiski nepārnes visus riskus un atlīdzības saistībā ar īpašuma tiesībām, noma tiek klasificēta kā operatīvā noma. Piemēram, tas var būt gadījumā, ja aktīva īpašuma tiesības nomas beigās nodod apmaiņā pret mainīgu maksājumu, kas līdzvērtīgs tā patiesai vērtībai vai pastāv mainīgas nomas, kā rezultātā nomniekam būtībā nav visu šo risku un atlīdzības.

| 13. | Nomas klasifikāciju veic nomas uzsākšanas brīdī. Ja jebkurā laikā nomnieks un iznomātājs vienojas mainīt nomas noteikums, nevis atjaunojot nomu tādā veidā, kas novestu pie citas nomas klasifikācijas saskaņā ar 7. – 12. punktā dotajiem kritērijiem, ja izmainītie noteikumi būtu bijuši spēkā nomas sākumā, pārskatītais līgums tiek uzskatīts par jaunu līgumu tā termiņa laikā. Tomēr aplēšu izmaiņas (piemēram, saimnieciskās izmantošanas laika aplēšu vai iznomātā īpašuma atlikušās vērtības izmaiņas) vai apstākļu izmaiņas (piemēram, nomnieka saistību neizpilde) neļauj veikt jaunu nomas klasifikāciju grāmatvedības nolūkā. |
| --- | --- |

13.

Nomas klasifikāciju veic nomas uzsākšanas brīdī. Ja jebkurā laikā nomnieks un iznomātājs vienojas mainīt nomas noteikums, nevis atjaunojot nomu tādā veidā, kas novestu pie citas nomas klasifikācijas saskaņā ar 7. – 12. punktā dotajiem kritērijiem, ja izmainītie noteikumi būtu bijuši spēkā nomas sākumā, pārskatītais līgums tiek uzskatīts par jaunu līgumu tā termiņa laikā. Tomēr aplēšu izmaiņas (piemēram, saimnieciskās izmantošanas laika aplēšu vai iznomātā īpašuma atlikušās vērtības izmaiņas) vai apstākļu izmaiņas (piemēram, nomnieka saistību neizpilde) neļauj veikt jaunu nomas klasifikāciju grāmatvedības nolūkā.

| 14. | Zemes un ēku nomu klasificē kā operatīvo vai finanšu nomu tāpat kā citu aktīvu nomu. Tomēr zemei piemīt tāda īpašība, ka parasti tai ir nenoteikts saimnieciskās izmantošanas laiks, un, ja nav gaidāms, ka līdz nomas termiņa beigām īpašuma tiesības pāries nomniekam, nomnieks būtībā parasti nesaņem visus tos riskus un atlīdzību, kas raksturīga īpašuma tiesībām, un šādā gadījumā zemes noma būs uzskatāma par operatīvo nomu. Maksājums, ko veic, lai noslēgtu darījumu par nomas īpašumu vai iegādātos nomātu īpašumu, kas tiek uzskaitīts kā operatīvā noma, ir uzskatāms par iepriekš samaksātu nomas maksājumu, kas tiek amortizēts nomas termiņa laikā saskaņā ar sniegto ieguvumu tendencēm. |
| --- | --- |

14.

Zemes un ēku nomu klasificē kā operatīvo vai finanšu nomu tāpat kā citu aktīvu nomu. Tomēr zemei piemīt tāda īpašība, ka parasti tai ir nenoteikts saimnieciskās izmantošanas laiks, un, ja nav gaidāms, ka līdz nomas termiņa beigām īpašuma tiesības pāries nomniekam, nomnieks būtībā parasti nesaņem visus tos riskus un atlīdzību, kas raksturīga īpašuma tiesībām, un šādā gadījumā zemes noma būs uzskatāma par operatīvo nomu. Maksājums, ko veic, lai noslēgtu darījumu par nomas īpašumu vai iegādātos nomātu īpašumu, kas tiek uzskaitīts kā operatīvā noma, ir uzskatāms par iepriekš samaksātu nomas maksājumu, kas tiek amortizēts nomas termiņa laikā saskaņā ar sniegto ieguvumu tendencēm.

| 15. | Zeme un ēkas – zemes un ēku nomas sastāvdaļas – tiek aplūkotas atsevišķi nomas klasifikācijas ietvaros. Ja sagaidāms, ka abu sastāvdaļu īpašuma tiesības tiks nodotas nomniekam nomas termiņa beigās, abas sastāvdaļas jāklasificē kā finanšu noma, neskatoties uz to, vai tās analizētas kā viena vai divas nomas, ja vien no citām pazīmēm nav skaidrs, ka noma būtiski nenodod visus riskus un atlīdzību, kas raksturīgi vienas vai abu sastāvdaļu īpašuma tiesībām. Ja zemei ir nenoteikts saimnieciskāss izmantošanas laiks, zemes sastāvdaļa parasti tiek klasificēta kā operatīvā noma, ja vien īpašuma tiesības netiek nodotas nomniekam nomas termiņa beigās saskaņā ar 14. punktu. Ēku sastāvdaļa tiek klasificēta kā finanšu vai operatīvā noma saskaņā ar 7. - 13. punktu. |
| --- | --- |

15.

Zeme un ēkas – zemes un ēku nomas sastāvdaļas – tiek aplūkotas atsevišķi nomas klasifikācijas ietvaros. Ja sagaidāms, ka abu sastāvdaļu īpašuma tiesības tiks nodotas nomniekam nomas termiņa beigās, abas sastāvdaļas jāklasificē kā finanšu noma, neskatoties uz to, vai tās analizētas kā viena vai divas nomas, ja vien no citām pazīmēm nav skaidrs, ka noma būtiski nenodod visus riskus un atlīdzību, kas raksturīgi vienas vai abu sastāvdaļu īpašuma tiesībām. Ja zemei ir nenoteikts saimnieciskāss izmantošanas laiks, zemes sastāvdaļa parasti tiek klasificēta kā operatīvā noma, ja vien īpašuma tiesības netiek nodotas nomniekam nomas termiņa beigās saskaņā ar 14. punktu. Ēku sastāvdaļa tiek klasificēta kā finanšu vai operatīvā noma saskaņā ar 7. - 13. punktu.

| 16. | Kad vien nepieciešams klasificēt un uzskaitīt zemes un ēku nomu, minimālie nomas maksājumi (ieskaitot jebkurus tūlītējus vienreizējus maksājumus) tiek attiecināti starp zemes un ēku sastāvdaļām proporcionāli līdzdalības nomā nosacītajai patiesajai vērtībai nomas uzsākšanas brīdī. Ja nomas maksājumus nevar ticami attiecināt starp šīm divām sastāvdaļām, visu nomu klasificē kā finanšu nomu, ja vien nav skaidrs, ka abas sastāvdaļas ir operatīvās nomas, tādā gadījumā visa noma tiek klasificēta kā operatīvā noma. |
| --- | --- |

16.

Kad vien nepieciešams klasificēt un uzskaitīt zemes un ēku nomu, minimālie nomas maksājumi (ieskaitot jebkurus tūlītējus vienreizējus maksājumus) tiek attiecināti starp zemes un ēku sastāvdaļām proporcionāli līdzdalības nomā nosacītajai patiesajai vērtībai nomas uzsākšanas brīdī. Ja nomas maksājumus nevar ticami attiecināt starp šīm divām sastāvdaļām, visu nomu klasificē kā finanšu nomu, ja vien nav skaidrs, ka abas sastāvdaļas ir operatīvās nomas, tādā gadījumā visa noma tiek klasificēta kā operatīvā noma.

| 17. | Zemes un ēku nomai, kurā sākotnēji uzskaitītā summa zemes sastāvdaļai saskaņā ar 20. punktu, ir nebūtiska, zemi un ēku var aplūkot kā vienu veselu vienību nomas klasifikācijas nolūkiem un klasificēt kā finanšu vai operatīvo nomu, saskaņā ar 7. - 13. punktu. Šādā gadījumā ēku saimnieciskās izmantošanas laiks tiek uzskatīts kā visa nomātā aktīva saimnieciskās izmantošanas laiks. |
| --- | --- |

17.

Zemes un ēku nomai, kurā sākotnēji uzskaitītā summa zemes sastāvdaļai saskaņā ar 20. punktu, ir nebūtiska, zemi un ēku var aplūkot kā vienu veselu vienību nomas klasifikācijas nolūkiem un klasificēt kā finanšu vai operatīvo nomu, saskaņā ar 7. - 13. punktu. Šādā gadījumā ēku saimnieciskās izmantošanas laiks tiek uzskatīts kā visa nomātā aktīva saimnieciskās izmantošanas laiks.

| 18. | Atsevišķa zemes un ēku sastāvdaļu novērtēšana nav nepieciešama, ja nomnieka līdzdalības daļa gan zemē, gan ēkās tiek klasificēta kā ieguldījumu īpašums saskaņā ar 40. SGS un tiek piemērots patiesās vērtības modelis. Šim novērtējumam nepieciešams detalizēts aprēķins tikai tad, ja viena vai abu sastāvdaļu klasifikācija citādi nav skaidra. |
| --- | --- |

18.

Atsevišķa zemes un ēku sastāvdaļu novērtēšana nav nepieciešama, ja nomnieka līdzdalības daļa gan zemē, gan ēkās tiek klasificēta kā ieguldījumu īpašums saskaņā ar 40. SGS un tiek piemērots patiesās vērtības modelis. Šim novērtējumam nepieciešams detalizēts aprēķins tikai tad, ja viena vai abu sastāvdaļu klasifikācija citādi nav skaidra.

| 19. | Saskaņā ar 40. SGS nomniekam ir iespējams īpašuma līdzdalības daļu operatīvās nomas ietvaros klasificēt kā ieguldījumu īpašumu. Ja nomnieks tā izdara, īpašuma līdzdalības daļa tiek uzskaitīta kā finanšu noma, unatzītais aktīvs tiek novērtēts, izmantojot patiesās vērtības modeli. Nomniekam jāturpina noma uzskatīt par finanšu nomu pat tad, ja vēlākie notikumi maina nomnieka īpašuma līdzdalības daļas dabu tā, ka to vairs neklasificē kā ieguldījumu īpašumu. Tas būs gadījumā, ja nomnieks, piemēram:






  (a) | pats sāk izmantot īpašumu, kas tā rezultātā tiek pārklasificēts par īpašnieka izmantotu īpašumu, par tā sākotnējām izmaksām pieņemot, kas uzskatāmas par līdzvērtīgu tā patiesajai vērtībai izmantošanas maiņas datumā;
  vai |
| --- | --- | --- |

19.

Saskaņā ar 40. SGS nomniekam ir iespējams īpašuma līdzdalības daļu operatīvās nomas ietvaros klasificēt kā ieguldījumu īpašumu. Ja nomnieks tā izdara, īpašuma līdzdalības daļa tiek uzskaitīta kā finanšu noma, unatzītais aktīvs tiek novērtēts, izmantojot patiesās vērtības modeli. Nomniekam jāturpina noma uzskatīt par finanšu nomu pat tad, ja vēlākie notikumi maina nomnieka īpašuma līdzdalības daļas dabu tā, ka to vairs neklasificē kā ieguldījumu īpašumu. Tas būs gadījumā, ja nomnieks, piemēram:

(a)

pats sāk izmantot īpašumu, kas tā rezultātā tiek pārklasificēts par īpašnieka izmantotu īpašumu, par tā sākotnējām izmaksām pieņemot, kas uzskatāmas par līdzvērtīgu tā patiesajai vērtībai izmantošanas maiņas datumā;

vai

| (b) | noslēdz apakšnomas līgumu, kas būtībā nodod visus riskus un atlīdzību, kas raksturīgi līdzdalības daļas īpašuma tiesībām, nesaistītai trešajai pusei. Šādu apakšnomu nomnieks uzskaita kā finanšu nomu trešajai pusei, lai gan trešā puseto var uzskatīt par operatīvo nomu. |
| --- | --- |

(b)

noslēdz apakšnomas līgumu, kas būtībā nodod visus riskus un atlīdzību, kas raksturīgi līdzdalības daļas īpašuma tiesībām, nesaistītai trešajai pusei. Šādu apakšnomu nomnieks uzskaita kā finanšu nomu trešajai pusei, lai gan trešā puseto var uzskatīt par operatīvo nomu.

NOMAS NOMNIEKU FINANŠU PĀRSKATOS

Finanšu nomas

Sākotnējā atzīšana

| 20. | Nomas termiņa sākumā nomniekiem jāuzskaita finanšu nomas kā aktīvi un saistības to bilancēs, par summu, kas līdzvērtīga nomātā īpašuma patiesai vērtībai vai, ja tā ir zemāka, minimālo nomas maksājumu pašreizējai vērtībai, kas noteikta nomas uzsākšanas brīdī. Diskonta likme minimālo nomas maksājumu pašreizējās vērtības aprēķināšanai, ir nomā ietvertā procentu likme, ja to iespējams noteikt; ja tas nav iespējams, jālieto nomnieka salīdzināmā aizņēmuma likme. Jebkuras nomnieka sākotnējās tiešās izmaksas tiek pievienotas summai, kas atzīta kā aktīvs. |
| --- | --- |

20.

Nomas termiņa sākumā nomniekiem jāuzskaita finanšu nomas kā aktīvi un saistības to bilancēs, par summu, kas līdzvērtīga nomātā īpašuma patiesai vērtībai vai, ja tā ir zemāka, minimālo nomas maksājumu pašreizējai vērtībai, kas noteikta nomas uzsākšanas brīdī. Diskonta likme minimālo nomas maksājumu pašreizējās vērtības aprēķināšanai, ir nomā ietvertā procentu likme, ja to iespējams noteikt; ja tas nav iespējams, jālieto nomnieka salīdzināmā aizņēmuma likme. Jebkuras nomnieka sākotnējās tiešās izmaksas tiek pievienotas summai, kas atzīta kā aktīvs.

| 21. | Darījumus un citus notikumus uzskaita un uzrāda ne tikai pēc to juridiskās formas, bet atbilstoši to būtībai un finansiālajam saturam. Lai gan no nomas līguma juridiskās formas var izrietēt, ka nomnieks nevar iegūt nomātā aktīva juridiskās īpašuma tiesības, finanšu nomas būtība un finansiālais saturs nosaka, ka nomnieks iegūst saimniecisko labumu no nomātā aktīva lietošanas tā saimnieciskās izmantošanas laika lielākajā daļā, apmaiņā pret to uzņemoties pienākumu maksāt par šīm tiesībām summu, kas ir aptuveni vienāda ar aktīva patieso vērtību nomas uzsākšanas brīdī, kā arī attiecīgo finanšu maksu. |
| --- | --- |

21.

Darījumus un citus notikumus uzskaita un uzrāda ne tikai pēc to juridiskās formas, bet atbilstoši to būtībai un finansiālajam saturam. Lai gan no nomas līguma juridiskās formas var izrietēt, ka nomnieks nevar iegūt nomātā aktīva juridiskās īpašuma tiesības, finanšu nomas būtība un finansiālais saturs nosaka, ka nomnieks iegūst saimniecisko labumu no nomātā aktīva lietošanas tā saimnieciskās izmantošanas laika lielākajā daļā, apmaiņā pret to uzņemoties pienākumu maksāt par šīm tiesībām summu, kas ir aptuveni vienāda ar aktīva patieso vērtību nomas uzsākšanas brīdī, kā arī attiecīgo finanšu maksu.

| 22. | Ja šos nomas darījumus neatspoguļo nomnieka bilancē, uzņēmuma saimnieciskie resursi un pienākumu līmenis tiek uzrādīti nepilnīgi, tādējādi izkropļojot finanšu rādītājus. Tādēļ ir pareizi atzīt finanšu nomu nomnieka bilancē gan kā aktīvu, gan kā saistības veikt nākotnes nomas maksājumus. Nomas termiņa sākumā aktīvi un saistības veikt prognozētos nomas maksājumus jāatzīst bilancē vienādās summās, izņemot nomnieka jebkuras sākotnējās tiešās izmaksas, kas tiek pievienotas jau atzītajai aktīva summai. |
| --- | --- |

22.

Ja šos nomas darījumus neatspoguļo nomnieka bilancē, uzņēmuma saimnieciskie resursi un pienākumu līmenis tiek uzrādīti nepilnīgi, tādējādi izkropļojot finanšu rādītājus. Tādēļ ir pareizi atzīt finanšu nomu nomnieka bilancē gan kā aktīvu, gan kā saistības veikt nākotnes nomas maksājumus. Nomas termiņa sākumā aktīvi un saistības veikt prognozētos nomas maksājumus jāatzīst bilancē vienādās summās, izņemot nomnieka jebkuras sākotnējās tiešās izmaksas, kas tiek pievienotas jau atzītajai aktīva summai.

| 23. | Nav pareizi, ja saistības par nomātajiem aktīviem uzrāda finanšu pārskatos kā atskaitījumu no nomātajiem aktīviem. Ja bilancē tiek uzrādītas gan īstermiņa, gan ilgtermiņa saistības, tāpat jāuzrāda arī nomas saistības. |
| --- | --- |

23.

Nav pareizi, ja saistības par nomātajiem aktīviem uzrāda finanšu pārskatos kā atskaitījumu no nomātajiem aktīviem. Ja bilancē tiek uzrādītas gan īstermiņa, gan ilgtermiņa saistības, tāpat jāuzrāda arī nomas saistības.

| 24. | Sākotnējās tiešās izmaksas bieži rodas saistībā ar specifiskām nomas darbībām, piemēram, nomas līguma pārrunāšana un nodrošināšana. Izmaksas, kas tieši attiecināmas uz nomnieka veiktajām darbībām saistībā ar finanšu nomu, pievieno summai, kuru atzīst kā aktīvu saskaņā ar nomu. |
| --- | --- |

24.

Sākotnējās tiešās izmaksas bieži rodas saistībā ar specifiskām nomas darbībām, piemēram, nomas līguma pārrunāšana un nodrošināšana. Izmaksas, kas tieši attiecināmas uz nomnieka veiktajām darbībām saistībā ar finanšu nomu, pievieno summai, kuru atzīst kā aktīvu saskaņā ar nomu.

Turpmāka novērtēšana

| 25. | Minimālie nomas maksājumi jāsadala starp finanšu maksu un nenokārtoto saistību samazinājumu. Finanšu maksa jāsadala pa katru periodu nomas termiņa laikā tā, lai veidotos pastāvīga periodiska procentu likme attiecībā uz saistību atlikumu. Mainīgās nomas tiek uzskatītas par izdevumiem to rašanās periodos. |
| --- | --- |

25.

Minimālie nomas maksājumi jāsadala starp finanšu maksu un nenokārtoto saistību samazinājumu. Finanšu maksa jāsadala pa katru periodu nomas termiņa laikā tā, lai veidotos pastāvīga periodiska procentu likme attiecībā uz saistību atlikumu. Mainīgās nomas tiek uzskatītas par izdevumiem to rašanās periodos.

| 26. | Praksē, attiecinot finanšu maksu uz periodiem nomas termiņa laikā, nomnieks var lietot aptuvenus rādītājus, lai vienkāršotu aprēķinu. |
| --- | --- |

26.

Praksē, attiecinot finanšu maksu uz periodiem nomas termiņa laikā, nomnieks var lietot aptuvenus rādītājus, lai vienkāršotu aprēķinu.

| 27. | Finanšu nomas rezultātā katrā pārskata periodā veidojas nolietojamu aktīvu nolietojuma izmaksas, kā arī finanšu izdevumi. Nolietojamo nomāto aktīvu nolietošanas politikai jāatbilst nolietošanas politikai, ko uzņēmums piemēro attiecībā uz citiem uzņēmuma īpašumā esošiem nolietojamiem aktīviem, un atzītais nolietojums jāaprēķina saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi un 38. SGS Nemateriālie aktīvi. Ja nav pietiekoša pamatota uzskatīt, ka nomnieks iegūs īpašuma tiesības līdz nomas termiņa beigām, aktīvs pilnībā jānolieto īsākajā no nomas termiņa un aktīva lietderīgās lietošanas laika. |
| --- | --- |

27.

Finanšu nomas rezultātā katrā pārskata periodā veidojas nolietojamu aktīvu nolietojuma izmaksas, kā arī finanšu izdevumi. Nolietojamo nomāto aktīvu nolietošanas politikai jāatbilst nolietošanas politikai, ko uzņēmums piemēro attiecībā uz citiem uzņēmuma īpašumā esošiem nolietojamiem aktīviem, un atzītais nolietojums jāaprēķina saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi un 38. SGS Nemateriālie aktīvi. Ja nav pietiekoša pamatota uzskatīt, ka nomnieks iegūs īpašuma tiesības līdz nomas termiņa beigām, aktīvs pilnībā jānolieto īsākajā no nomas termiņa un aktīva lietderīgās lietošanas laika.

| 28. | Nomātā aktīva amortizējamo summu sistemātiski sadala pa pārskata periodiem sagaidāmās lietošanas periodā, saskaņā ar nolietošanas politiku, kādu nomnieks lieto īpašumā esošiem nolietojamiem aktīviem. Ja ir pietiekošs pamats uzskatīt, ka nomnieks iegūs īpašuma tiesības līdz nomas termiņa beigām, sagaidāmās lietošanas periods ir aktīva lietderīgās lietošanas laiks. Citos gadījumos aktīva nolietošanu veic īsākajā no nomas termiņa un lietderīgās lietošanas laikā. |
| --- | --- |

28.

Nomātā aktīva amortizējamo summu sistemātiski sadala pa pārskata periodiem sagaidāmās lietošanas periodā, saskaņā ar nolietošanas politiku, kādu nomnieks lieto īpašumā esošiem nolietojamiem aktīviem. Ja ir pietiekošs pamats uzskatīt, ka nomnieks iegūs īpašuma tiesības līdz nomas termiņa beigām, sagaidāmās lietošanas periods ir aktīva lietderīgās lietošanas laiks. Citos gadījumos aktīva nolietošanu veic īsākajā no nomas termiņa un lietderīgās lietošanas laikā.

| 29. | Aktīva nolietojuma izdevumu un finanšu izdevumu summa periodā parasti nesakrīt ar perioda nomas maksājumiem, tādēļ nav pareizi vienkārši atzīt veicamos nomas maksājumus par izdevumiem peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Tādējādi, aktīva un atbilstošo saistību summa visbiežāk nebūs vienāda pēc nomas termiņa sākuma. |
| --- | --- |

29.

Aktīva nolietojuma izdevumu un finanšu izdevumu summa periodā parasti nesakrīt ar perioda nomas maksājumiem, tādēļ nav pareizi vienkārši atzīt veicamos nomas maksājumus par izdevumiem peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Tādējādi, aktīva un atbilstošo saistību summa visbiežāk nebūs vienāda pēc nomas termiņa sākuma.

| 30. | Lai noteiktu vai nomātā aktīva vērtība nav samazinājusies, uzņēmums lieto 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās. |
| --- | --- |

30.

Lai noteiktu vai nomātā aktīva vērtība nav samazinājusies, uzņēmums lieto 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās.

| 31. | Nomniekiem papildus 32. SGS Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana un sniegšana prasību izpildei jāatklāj šāda informācija par finanšu nomu:










  (a) | par katru aktīva grupu – neto uzskaites vērtība bilances datumā; |
| --- | --- | --- |

31.

Nomniekiem papildus 32. SGS Finanšu instrumenti: informācijas atklāšana un sniegšana prasību izpildei jāatklāj šāda informācija par finanšu nomu:

(a)

par katru aktīva grupu – neto uzskaites vērtība bilances datumā;

| (b) | saskaņošana starp minimālo nomas maksājumu kopsummu bilances datumā un to pašreizējo vērtību. Bez tam uzņēmumam jāatklāj nākotnes minimālo nomas maksājumu kopsumma bilances datumā un to pašreizējā vērtība par katru no šādiem periodiem:










  (i) | līdz vienam gadam; |
| --- | --- | --- |

(b)

saskaņošana starp minimālo nomas maksājumu kopsummu bilances datumā un to pašreizējo vērtību. Bez tam uzņēmumam jāatklāj nākotnes minimālo nomas maksājumu kopsumma bilances datumā un to pašreizējā vērtība par katru no šādiem periodiem:

(i)

līdz vienam gadam;

| (ii) | no viena gada līdz pieciem gadiem; |
| --- | --- |

(ii)

no viena gada līdz pieciem gadiem;

| (iii) | ilgāk par pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(iii)

ilgāk par pieciem gadiem.

| (c) | mainīgas nomas uzskaitītas kā izdevumi attiecīgajā periodā; |
| --- | --- |

(c)

mainīgas nomas uzskaitītas kā izdevumi attiecīgajā periodā;

| (d) | nākotnes minimālo apakšnomas maksājumu kopsumma, kurus paredzēts saņemt, saskaņā ar neatceļamām apakšnomām bilances datumā; |
| --- | --- |

(d)

nākotnes minimālo apakšnomas maksājumu kopsumma, kurus paredzēts saņemt, saskaņā ar neatceļamām apakšnomām bilances datumā;

| (e) | nomnieka būtisko nomas vienošanos vispārīgs apraksts, tajā skaitā vismaz:










  (i) | pamats mainīgo nomas maksas maksājumu noteikšanai; |
| --- | --- | --- |

(e)

nomnieka būtisko nomas vienošanos vispārīgs apraksts, tajā skaitā vismaz:

(i)

pamats mainīgo nomas maksas maksājumu noteikšanai;

| (ii) | atjaunošanas vai pirkšanas iespēju līgumu esamība un noteikumi, un eskalācijas noteikumi; |
| --- | --- |

(ii)

atjaunošanas vai pirkšanas iespēju līgumu esamība un noteikumi, un eskalācijas noteikumi;

| (iii) | nomas vienošanās dokumentos noteiktie ierobežojumi, piemēram, par dividendēm, papildu parādu un turpmāko nomu. |
| --- | --- |

(iii)

nomas vienošanās dokumentos noteiktie ierobežojumi, piemēram, par dividendēm, papildu parādu un turpmāko nomu.

| 32. | Bez tam - informācijas atklāšanas prasības, saskaņā ar 16. SGS, 36. SGS, 38. SGS, 40. SGS un 41. SGS, jāpiemēro nomniekiem, kuri nomā aktīvus saskaņā ar finanšu nomām. |
| --- | --- |

32.

Bez tam - informācijas atklāšanas prasības, saskaņā ar 16. SGS, 36. SGS, 38. SGS, 40. SGS un 41. SGS, jāpiemēro nomniekiem, kuri nomā aktīvus saskaņā ar finanšu nomām.

Operatīvās nomas

| 33. | Nomas maksājumi, saskaņā ar operatīvo nomu, jāatzīst kāizdevumi pēc lineārās metodes nomas termiņa laikā, ja vien kāda cita sistemātiska metode labāk neatspoguļo lietotāja labuma laika tendences

   (2)

  . |
| --- | --- |

33.

Nomas maksājumi, saskaņā ar operatīvo nomu, jāatzīst kāizdevumi pēc lineārās metodes nomas termiņa laikā, ja vien kāda cita sistemātiska metode labāk neatspoguļo lietotāja labuma laika tendences

   (2)

  .

| 34. | Operatīvās nomas maksājumus (izņemot pakalpojumu izmaksas, piemēram, apdrošināšanu un uzturēšanu) atzīst izdevumos pēc lineārās metodes, ja vien kāda cita sistemātiska metode neatspoguļo lietotāja labuma laika tendences, pat tad, ja maksājumus neveic pēc šīs metodes. |
| --- | --- |

34.

Operatīvās nomas maksājumus (izņemot pakalpojumu izmaksas, piemēram, apdrošināšanu un uzturēšanu) atzīst izdevumos pēc lineārās metodes, ja vien kāda cita sistemātiska metode neatspoguļo lietotāja labuma laika tendences, pat tad, ja maksājumus neveic pēc šīs metodes.

| 35. | Nomniekiem, papildus 32. SGS prasību izpildei, jāatklāj šāda informācija par operatīvām nomām:










  (a) | nākotnes minimālo nomas maksājumu kopsumma, saskaņā ar neatceļamām operatīvām nomām, par katru no šādiem periodiem:










  (i) | līdz vienam gadam; |
| --- | --- | --- | --- |

35.

Nomniekiem, papildus 32. SGS prasību izpildei, jāatklāj šāda informācija par operatīvām nomām:

(a)

nākotnes minimālo nomas maksājumu kopsumma, saskaņā ar neatceļamām operatīvām nomām, par katru no šādiem periodiem:

(i)

līdz vienam gadam;

| (ii) | no viena gada līdz pieciem gadiem; |
| --- | --- |

(ii)

no viena gada līdz pieciem gadiem;

| (iii) | ilgāk par pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(iii)

ilgāk par pieciem gadiem.

| (b) | nākotnes minimālo apakšnomas maksājumu kopsumma, kurus paredzēts saņemt saskaņā ar neatceļamām apakšnomām bilances datumā; |
| --- | --- |

(b)

nākotnes minimālo apakšnomas maksājumu kopsumma, kurus paredzēts saņemt saskaņā ar neatceļamām apakšnomām bilances datumā;

| (c) | nomas un apakšnomas maksājumi, kas atzīti par izdevumiem attiecīgā periodā, norādot atsevišķi minimālo nomas maksājumu, mainīgās nomas maksas un apakšnomas maksājumu summas; |
| --- | --- |

(c)

nomas un apakšnomas maksājumi, kas atzīti par izdevumiem attiecīgā periodā, norādot atsevišķi minimālo nomas maksājumu, mainīgās nomas maksas un apakšnomas maksājumu summas;

| (d) | nomnieka nozīmīgo nomas vienošanos vispārīgs apraksts, tajā skaitā vismaz:










  (i) | pamats mainīgo nomas maksas maksājumu noteikšanai; |
| --- | --- | --- |

(d)

nomnieka nozīmīgo nomas vienošanos vispārīgs apraksts, tajā skaitā vismaz:

(i)

pamats mainīgo nomas maksas maksājumu noteikšanai;

| (ii) | atjaunošanas vai pirkšanas iespēju līgumu esamība un noteikumi, un eskalācijas noteikumi;



  un |
| --- | --- |

(ii)

atjaunošanas vai pirkšanas iespēju līgumu esamība un noteikumi, un eskalācijas noteikumi;

| (iii) | nomas vienošanās dokumentos noteiktie ierobežojumi, piemēram, par dividendēm, papildu parādu un turpmāko nomu. |
| --- | --- |

(iii)

nomas vienošanās dokumentos noteiktie ierobežojumi, piemēram, par dividendēm, papildu parādu un turpmāko nomu.

NOMAS IZNOMĀTĀJU FINANŠU PĀRSKATOS

Finanšu nomas

Sākotnējā atzīšana

| 36. | Iznomātājiem jāatzīst bilancēs aktīvi, kurus tur saskaņā ar finanšu nomu, un jāuzrāda tie kā debitoru parāds summā, kas vienāda ar neto ieguldījumu nomā. |
| --- | --- |

36.

Iznomātājiem jāatzīst bilancēs aktīvi, kurus tur saskaņā ar finanšu nomu, un jāuzrāda tie kā debitoru parāds summā, kas vienāda ar neto ieguldījumu nomā.

| 37. | Saskaņā ar finanšu nomu, iznomātājs būtībā nodod visus riskus un atlīdzības, kas raksturīgas īpašuma tiesībām, un tādējādi iznomātājs uzskata saņemamās nomas maksas par pamatsummas atmaksu un finanšu ienākumiem, kā savu atlīdzību un atalgojumu par ieguldījumu un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

37.

Saskaņā ar finanšu nomu, iznomātājs būtībā nodod visus riskus un atlīdzības, kas raksturīgas īpašuma tiesībām, un tādējādi iznomātājs uzskata saņemamās nomas maksas par pamatsummas atmaksu un finanšu ienākumiem, kā savu atlīdzību un atalgojumu par ieguldījumu un pakalpojumiem.

| 38. | Iznomātājiem bieži rodas sākotnējās tiešās izmaksas un tās ietver tādas summas kā komisijas naudas, maksas par juridiskiem pakalpojumiem un iekšējās izmaksas, kas ir salīdzināmas un tieši attiecināmas uz nomas pārrunām un darījuma noslēgšanu. Viņi izslēdz vispārīgāss pieskaitāmas izmaksas, piemēram, tās, kuras radušās pārdošanas vai reklāmas daļai. Finanšu nomas, kurās nav iesaistīti ražotāji vai tirgotāji - iznomātāji, sākotnējās tiešās izmaksas iekļauj sākotnējās saņemamās finanšu nomas summas novērtējumā un tās samazina nomas termiņa laikā atzīstamo ienākumu summu. Nomā ietvertā procentu likme ir definēta tādā veidā, ka sākotnējās tiešās izmaksas ir automātiski iekļautas saņemamajā finanšu nomā; nav nepieciešams tās pievienot atsevišķi. Ražotājam vai tirgotājam - iznomātājam radušās izmaksas saistībā ar nomas pārrunām un nomas darījuma noslēgšanu, tiek izslēgtas no sākotnējo tiešo izmaksu definīcijas. Rezultātā tās tiek izslēgtas no neto ieguldījuma nomā un tiek uzskaitītas kā izdevumi brīdī, kad tiek atzīta peļņa no pārdošanas, kas finanšu nomas gadījumā parasti ir nomas termiņa sākumā. |
| --- | --- |

38.

Iznomātājiem bieži rodas sākotnējās tiešās izmaksas un tās ietver tādas summas kā komisijas naudas, maksas par juridiskiem pakalpojumiem un iekšējās izmaksas, kas ir salīdzināmas un tieši attiecināmas uz nomas pārrunām un darījuma noslēgšanu. Viņi izslēdz vispārīgāss pieskaitāmas izmaksas, piemēram, tās, kuras radušās pārdošanas vai reklāmas daļai. Finanšu nomas, kurās nav iesaistīti ražotāji vai tirgotāji - iznomātāji, sākotnējās tiešās izmaksas iekļauj sākotnējās saņemamās finanšu nomas summas novērtējumā un tās samazina nomas termiņa laikā atzīstamo ienākumu summu. Nomā ietvertā procentu likme ir definēta tādā veidā, ka sākotnējās tiešās izmaksas ir automātiski iekļautas saņemamajā finanšu nomā; nav nepieciešams tās pievienot atsevišķi. Ražotājam vai tirgotājam - iznomātājam radušās izmaksas saistībā ar nomas pārrunām un nomas darījuma noslēgšanu, tiek izslēgtas no sākotnējo tiešo izmaksu definīcijas. Rezultātā tās tiek izslēgtas no neto ieguldījuma nomā un tiek uzskaitītas kā izdevumi brīdī, kad tiek atzīta peļņa no pārdošanas, kas finanšu nomas gadījumā parasti ir nomas termiņa sākumā.

Turpmāka novērtēšana

| 39. | Finanšu ienākumu atzīšana jābalsta uz modeli, kas atspoguļo pastāvīgu, periodisku atdeves likmi attiecībā uz iznomātāja neto ieguldījumu finanšu nomā. |
| --- | --- |

39.

Finanšu ienākumu atzīšana jābalsta uz modeli, kas atspoguļo pastāvīgu, periodisku atdeves likmi attiecībā uz iznomātāja neto ieguldījumu finanšu nomā.

| 40. | Iznomātāja mērķis ir sistemātiski un racionāli sadalīt finanšu ienākumus nomas termiņa laikā. Šī ienākumu sadalīšana tiek balstīta uz modeli, kas atspoguļo pastāvīgu, periodisku atdevi, kāda iznomātājam jāsaņem par neto ieguldījumu finanšu nomā. Nomas maksājumus, kas attiecas uz grāmatvedības periodu, izņemot pakalpojumu izmaksas, attiecina pret bruto ieguldījumu nomā, lai samazinātu gan pamatsummu, gan nenopelnītos finanšu ienākumus. |
| --- | --- |

40.

Iznomātāja mērķis ir sistemātiski un racionāli sadalīt finanšu ienākumus nomas termiņa laikā. Šī ienākumu sadalīšana tiek balstīta uz modeli, kas atspoguļo pastāvīgu, periodisku atdevi, kāda iznomātājam jāsaņem par neto ieguldījumu finanšu nomā. Nomas maksājumus, kas attiecas uz grāmatvedības periodu, izņemot pakalpojumu izmaksas, attiecina pret bruto ieguldījumu nomā, lai samazinātu gan pamatsummu, gan nenopelnītos finanšu ienākumus.

| 41. | Aplēstās negarantētās atlikušās vērtības, kuras lieto, lai aprēķinātu iznomātāja bruto ieguldījumu nomā, regulāri pārskata. Ja aplēstā negarantētā atlikusī vērtība ir samazinājusies, ienākumu sadali nomas termiņa laikā pārskata, un jebkuru samazinājumu attiecībā uz uzkrātajām summām atzīst uzreiz. |
| --- | --- |

41.

Aplēstās negarantētās atlikušās vērtības, kuras lieto, lai aprēķinātu iznomātāja bruto ieguldījumu nomā, regulāri pārskata. Ja aplēstā negarantētā atlikusī vērtība ir samazinājusies, ienākumu sadali nomas termiņa laikā pārskata, un jebkuru samazinājumu attiecībā uz uzkrātajām summām atzīst uzreiz.

| 42. | Ražotājiem vai tirgotājiem – iznomātājiem jāatzīst pārdošanas peļņa vai zaudējumi attiecīgajā periodā saskaņā ar politiku, kuru uzņēmums ievēro attiecībā uz tiešo pārdošanu. Ja nosaka mākslīgi zemas procentu likmes, pārdošanas peļņa jāierobežo līdz tādai, ko iegūtu, ja noteiktu tirgus procentu likmi. Ražotāja vai tirgotāja - iznomātāja radītās izmaksas saistībā ar nomas pārrunām un nomas līguma noslēgšanu jāatzīst izdevumi brīdī, kad tiek atzīta peļņa no pārdošanas. |
| --- | --- |

42.

Ražotājiem vai tirgotājiem – iznomātājiem jāatzīst pārdošanas peļņa vai zaudējumi attiecīgajā periodā saskaņā ar politiku, kuru uzņēmums ievēro attiecībā uz tiešo pārdošanu. Ja nosaka mākslīgi zemas procentu likmes, pārdošanas peļņa jāierobežo līdz tādai, ko iegūtu, ja noteiktu tirgus procentu likmi. Ražotāja vai tirgotāja - iznomātāja radītās izmaksas saistībā ar nomas pārrunām un nomas līguma noslēgšanu jāatzīst izdevumi brīdī, kad tiek atzīta peļņa no pārdošanas.

| 43. | Ražotāji vai tirgotāji bieži piedāvā klientiem izvēli – pirkt vai nomāt aktīvu. Ražotāja vai tirgotāja – iznomātāja aktīva finanšu noma rada divu veidu ienākumus:






  (a) | peļņa vai zaudējumi, kas vienādi ar peļņu vai zaudējumiem, kas rodas no iznomātā aktīva tiešas pārdošanas par parastām pārdošanas cenām, atspoguļojot piemērojamās apjoma vai tirdzniecības atlaides;
  un |
| --- | --- | --- |

43.

Ražotāji vai tirgotāji bieži piedāvā klientiem izvēli – pirkt vai nomāt aktīvu. Ražotāja vai tirgotāja – iznomātāja aktīva finanšu noma rada divu veidu ienākumus:

(a)

peļņa vai zaudējumi, kas vienādi ar peļņu vai zaudējumiem, kas rodas no iznomātā aktīva tiešas pārdošanas par parastām pārdošanas cenām, atspoguļojot piemērojamās apjoma vai tirdzniecības atlaides;

un

| (b) | finanšu ienākumi nomas termiņa laikā. |
| --- | --- |

(b)

finanšu ienākumi nomas termiņa laikā.

| 44. | Pārdošanas ieņēmumi, kurus finanšu nomas sākumā atzinis ražotājs vai tirgotājs – iznomātājs, ir aktīva patiesā vērtība vai, ja tā ir zemāka, minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtība, kuri pienākas iznomātājam, kas aprēķināta pēc tirgus procentu likmes. Pārdošanas izmaksas, kas atzītas nomas termiņa sākumā, ir iznomātā īpašuma izmaksas vai uzskaites vērtība, ja tā ir atšķirīga, no kuras atņemta negarantētās atlikušās vērtības pašreizējā vērtība. Starpība starp pārdošanas ieņēmumiem un pārdošanas izmaksām ir pārdošanas peļņa, kuru atzīst saskaņā ar uzņēmuma politiku, kuru uzņēmums ievēro attiecībā uz tiešo pārdošanu. |
| --- | --- |

44.

Pārdošanas ieņēmumi, kurus finanšu nomas sākumā atzinis ražotājs vai tirgotājs – iznomātājs, ir aktīva patiesā vērtība vai, ja tā ir zemāka, minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtība, kuri pienākas iznomātājam, kas aprēķināta pēc tirgus procentu likmes. Pārdošanas izmaksas, kas atzītas nomas termiņa sākumā, ir iznomātā īpašuma izmaksas vai uzskaites vērtība, ja tā ir atšķirīga, no kuras atņemta negarantētās atlikušās vērtības pašreizējā vērtība. Starpība starp pārdošanas ieņēmumiem un pārdošanas izmaksām ir pārdošanas peļņa, kuru atzīst saskaņā ar uzņēmuma politiku, kuru uzņēmums ievēro attiecībā uz tiešo pārdošanu.

| 45. | Ražotāji vai tirgotāji – iznomātāji dažreiz nosaka mākslīgi zemas procentu likmes, lai piesaistītu klientus. Šīs likmes lietošanas rezultātā pārmērīga kopējo ienākumu daļa no darījuma tiktu atzīta pārdošanas brīdī. Ja nosaka mākslīgi zemas procentu likmes, pārdošanas peļņu ierobežo līdz tādai, ko iegūtu, ja noteiktu tirgus procentu likmi. |
| --- | --- |

45.

Ražotāji vai tirgotāji – iznomātāji dažreiz nosaka mākslīgi zemas procentu likmes, lai piesaistītu klientus. Šīs likmes lietošanas rezultātā pārmērīga kopējo ienākumu daļa no darījuma tiktu atzīta pārdošanas brīdī. Ja nosaka mākslīgi zemas procentu likmes, pārdošanas peļņu ierobežo līdz tādai, ko iegūtu, ja noteiktu tirgus procentu likmi.

| 46. | Ražotāja vai tirgotāja - iznomātāja radītās izmaksas saistībā ar finanšu nomas pārrunām vai finanšu nomas darījuma noslēgšanu uzskaita kā izdevumus nomas termiņa sākumā, jo tie galvenokārt tiek saistīti ar ražotāja vai tirgotāja - iznomātāja peļņas no pārdošanas veidošanu. |
| --- | --- |

46.

Ražotāja vai tirgotāja - iznomātāja radītās izmaksas saistībā ar finanšu nomas pārrunām vai finanšu nomas darījuma noslēgšanu uzskaita kā izdevumus nomas termiņa sākumā, jo tie galvenokārt tiek saistīti ar ražotāja vai tirgotāja - iznomātāja peļņas no pārdošanas veidošanu.

| 47. | Iznomātājiem papildus 32. SGS prasību izpildei jāatklāj šāda informācija par finanšu nomām:










  (a) | saskaņošana starp bruto ieguldījumu nomā bilances datumā un minimālo nomas maksājumu pašreizējo vērtību, kas saņemami bilances datumā. Bez tam - uzņēmumam jāatklāj bruto ieguldījums nomā un minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtība, kas saņemami bilances datumā par katru no šādiem periodiem:










  (i) | līdz vienam gadam; |
| --- | --- | --- | --- |

47.

Iznomātājiem papildus 32. SGS prasību izpildei jāatklāj šāda informācija par finanšu nomām:

(a)

saskaņošana starp bruto ieguldījumu nomā bilances datumā un minimālo nomas maksājumu pašreizējo vērtību, kas saņemami bilances datumā. Bez tam - uzņēmumam jāatklāj bruto ieguldījums nomā un minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtība, kas saņemami bilances datumā par katru no šādiem periodiem:

(i)

līdz vienam gadam;

| (ii) | no viena gada līdz pieciem gadiem; |
| --- | --- |

(ii)

no viena gada līdz pieciem gadiem;

| (iii) | ilgāk par pieciem gadiem; |
| --- | --- |

(iii)

ilgāk par pieciem gadiem;

| (b) | nenopelnītie finanšu ienākumi; |
| --- | --- |

(b)

nenopelnītie finanšu ienākumi;

| (c) | negarantētās atlikušās vērtības, kas pienākas iznomātājam; |
| --- | --- |

(c)

negarantētās atlikušās vērtības, kas pienākas iznomātājam;

| (d) | uzkrātais atskaitījums par neiekasējamiem saņemamiem minimālajiem nomas maksājumiem; |
| --- | --- |

(d)

uzkrātais atskaitījums par neiekasējamiem saņemamiem minimālajiem nomas maksājumiem;

| (e) | mainīgas nomas uzskaitītas kā ienākumi attiecīgajā periodā; |
| --- | --- |

(e)

mainīgas nomas uzskaitītas kā ienākumi attiecīgajā periodā;

| (f) | iznomātāja būtisko nomas vienošanos vispārīgs apraksts. |
| --- | --- |

(f)

iznomātāja būtisko nomas vienošanos vispārīgs apraksts.

| 48. | Kā attīstības rādītāju bieži ir lietderīgi atklāt arī starpību starp bruto ieguldījumiem un nenopelnītajiem ienākumiem jaunā uzņēmējdarbībā, kas radusies grāmatvedības periodā, atskaitot attiecīgās summas par atceltām nomām. |
| --- | --- |

48.

Kā attīstības rādītāju bieži ir lietderīgi atklāt arī starpību starp bruto ieguldījumiem un nenopelnītajiem ienākumiem jaunā uzņēmējdarbībā, kas radusies grāmatvedības periodā, atskaitot attiecīgās summas par atceltām nomām.

Operatīvās nomas

| 49. | Iznomātājiem savās bilancēs jāuzrāda aktīvi, kuri iznomāti saskaņā ar operatīvo nomu pa aktīvu veidiem. |
| --- | --- |

49.

Iznomātājiem savās bilancēs jāuzrāda aktīvi, kuri iznomāti saskaņā ar operatīvo nomu pa aktīvu veidiem.

| 50. | Nomas ienākumi no operatīvām nomām jāatzīst ienākumos pēc lineārās metodes nomas termiņa laikā, ja vien kāda cita sistemātiska metode labāk neatspoguļo laika tendences, kurā samazinās lietošanas labums no iznomātā aktīva

   (3)

  . |
| --- | --- |

50.

Nomas ienākumi no operatīvām nomām jāatzīst ienākumos pēc lineārās metodes nomas termiņa laikā, ja vien kāda cita sistemātiska metode labāk neatspoguļo laika tendences, kurā samazinās lietošanas labums no iznomātā aktīva

   (3)

  .

| 51. | Izmaksas, tajā skaitā nolietojumu, kas rodas, pelnot nomas ienākumus, atzīst par izdevumiem. Nomas ienākumus (izņemot ienākumus par sniegtajiem pakalpojumiem, piemēram, apdrošināšanu un uzturēšanu) atzīst pēc lineārās metodes nomas termiņa laikā pat tad, ja ieņēmumus negūst pēc šīs metodes, ja vien kāda cita sistemātiska metode labāk neatspoguļo laika tendences, kurā samazinās lietošanas labums no iznomātā aktīva. |
| --- | --- |

51.

Izmaksas, tajā skaitā nolietojumu, kas rodas, pelnot nomas ienākumus, atzīst par izdevumiem. Nomas ienākumus (izņemot ienākumus par sniegtajiem pakalpojumiem, piemēram, apdrošināšanu un uzturēšanu) atzīst pēc lineārās metodes nomas termiņa laikā pat tad, ja ieņēmumus negūst pēc šīs metodes, ja vien kāda cita sistemātiska metode labāk neatspoguļo laika tendences, kurā samazinās lietošanas labums no iznomātā aktīva.

| 52. | Iznomātāju segtās sākotnējās tiešās izmaksas operatīvās nomas pārrunās un darījuma noslēgšanā jāpievieno iznomātā aktīva uzskaites vērtībai un jāuzskaita kā izdevumi nomas termiņa laikā tāpat nomas ienākumi. |
| --- | --- |

52.

Iznomātāju segtās sākotnējās tiešās izmaksas operatīvās nomas pārrunās un darījuma noslēgšanā jāpievieno iznomātā aktīva uzskaites vērtībai un jāuzskaita kā izdevumi nomas termiņa laikā tāpat nomas ienākumi.

| 53. | Nolietojuma politikai attiecībā uz nolietojamiem iznomātiem aktīviem, jābūt atbilstošai iznomātāja parastajai nolietojuma politikai līdzīgiem aktīviem, un nolietojums jāaprēķina saskaņā ar 16. SGS un 38. SGS. |
| --- | --- |

53.

Nolietojuma politikai attiecībā uz nolietojamiem iznomātiem aktīviem, jābūt atbilstošai iznomātāja parastajai nolietojuma politikai līdzīgiem aktīviem, un nolietojums jāaprēķina saskaņā ar 16. SGS un 38. SGS.

| 54. | Lai noteiktu, vai nomātā aktīva vērtība nav samazinājusies, uzņēmums lieto 36. SGS. |
| --- | --- |

54.

Lai noteiktu, vai nomātā aktīva vērtība nav samazinājusies, uzņēmums lieto 36. SGS.

| 55. | Ražotājs vai tirgotājs – iznomātājs neatzīst pārdošanas peļņu, uzsākot operatīvo nomu, jo tā nav pārdošanas ekvivalents. |
| --- | --- |

55.

Ražotājs vai tirgotājs – iznomātājs neatzīst pārdošanas peļņu, uzsākot operatīvo nomu, jo tā nav pārdošanas ekvivalents.

| 56. | Iznomātājiem papildus 32. SGS prasību izpildei jāatklāj šāda informācija par operatīvām nomām:










  (a) | nākotnes minimālie nomas maksājumi saskaņā ar neatceļamu operatīvo nomu kopumā un par katru no šādiem periodiem:










  (i) | līdz vienam gadam; |
| --- | --- | --- | --- |

56.

Iznomātājiem papildus 32. SGS prasību izpildei jāatklāj šāda informācija par operatīvām nomām:

(a)

nākotnes minimālie nomas maksājumi saskaņā ar neatceļamu operatīvo nomu kopumā un par katru no šādiem periodiem:

(i)

līdz vienam gadam;

| (ii) | no viena gada līdz pieciem gadiem; |
| --- | --- |

(ii)

no viena gada līdz pieciem gadiem;

| (iii) | ilgāk par pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(iii)

ilgāk par pieciem gadiem.

| (b) | mainīgas nomas kopsumma uzskaitīta kā ienākumi attiecīgajā periodā; |
| --- | --- |

(b)

mainīgas nomas kopsumma uzskaitīta kā ienākumi attiecīgajā periodā;

| (c) | iznomātāja nomas vienošanos vispārīgs apraksts. |
| --- | --- |

(c)

iznomātāja nomas vienošanos vispārīgs apraksts.

| 57. | Bez tam - informācijas atklāšanas prasības 16. SGS, 36. SGS, 38. SGS, 40. SGS un 41. SGS jāpiemēro iznomātājiem attiecībā uz aktīviem, kas tiek nomāti saskaņā ar operatīvām nomām. |
| --- | --- |

57.

Bez tam - informācijas atklāšanas prasības 16. SGS, 36. SGS, 38. SGS, 40. SGS un 41. SGS jāpiemēro iznomātājiem attiecībā uz aktīviem, kas tiek nomāti saskaņā ar operatīvām nomām.

PĀRDOŠANAS DARĪJUMI AR SAŅEMŠANU ATPAKAĻ NOMĀ

| 58. | Pārdošanas darījums ar saņemšanu atpakaļ nomā ir saistīts ar aktīva pārdošanu un šī paša aktīva saņemšanu atpakaļ nomā. Nomas maksa un pārdošanas cena parasti ir savstarpēji atkarīgas, jo par tām veic pārrunas kā par vienu veselu. Grāmatvedības metode, pārdošanas darījumam ar saņemšanu atpakaļ nomā, ir atkarīga no darījuma pamatā esošā nomas veida. |
| --- | --- |

58.

Pārdošanas darījums ar saņemšanu atpakaļ nomā ir saistīts ar aktīva pārdošanu un šī paša aktīva saņemšanu atpakaļ nomā. Nomas maksa un pārdošanas cena parasti ir savstarpēji atkarīgas, jo par tām veic pārrunas kā par vienu veselu. Grāmatvedības metode, pārdošanas darījumam ar saņemšanu atpakaļ nomā, ir atkarīga no darījuma pamatā esošā nomas veida.

| 59. | Ja, pārdošanas darījuma ar saņemšanu atpakaļ nomā rezultātā veidojas finanšu noma, jebkuru pārdošanas ieņēmumu pārsniegumu pār uzskaites vērtību uzreiz nav jāatzīst par pārdevēja – nomnieka ienākumiem. Pārsniegums jāatliek un jāamortizē nomas termiņa laikā. |
| --- | --- |

59.

Ja, pārdošanas darījuma ar saņemšanu atpakaļ nomā rezultātā veidojas finanšu noma, jebkuru pārdošanas ieņēmumu pārsniegumu pār uzskaites vērtību uzreiz nav jāatzīst par pārdevēja – nomnieka ienākumiem. Pārsniegums jāatliek un jāamortizē nomas termiņa laikā.

| 60. | Ja saņemšana atpakaļ nomā ir finanšu noma, ar šā darījuma palīdzību iznomātājs nodrošina finansējumu nomniekam, aktīvam kalpojot par nodrošinājumu. Tādēļ nav pareizi pārdošanas ieņēmumu pārsniegumu pār uzskaites vērtību uzskatīt par ienākumiem. Šo pārsniegumu atliek un amortizē nomas termiņa laikā. |
| --- | --- |

60.

Ja saņemšana atpakaļ nomā ir finanšu noma, ar šā darījuma palīdzību iznomātājs nodrošina finansējumu nomniekam, aktīvam kalpojot par nodrošinājumu. Tādēļ nav pareizi pārdošanas ieņēmumu pārsniegumu pār uzskaites vērtību uzskatīt par ienākumiem. Šo pārsniegumu atliek un amortizē nomas termiņa laikā.

| 61. | Ja pārdošanas ar saņemšanu atpakaļ nomā darījuma rezultātā veidojas operatīvā noma un ir skaidrs, ka darījums noslēgts, pamatojoties uz patieso vērtību, uzreiz jāatzīst jebkura peļņa vai zaudējumi. Ja pārdošanas cena ir zemāka par patieso vērtību, uzreiz jāatzīst jebkura peļņa vai zaudējumi, izņemot gadījumus, kad zaudējumus kompensē nākotnes nomas maksājumi, kas ir zemāki par tirgus cenu, tad tā jāatliek un jāamortizē proporcionāli nomas maksājumiem tajā periodā, kurā aktīvu plāno lietot. Ja pārdošanas cena ir augstāka par patieso vērtību, pārsniegums pār patieso vērtību jāatliek un jāamortizē tajā periodā, kurā aktīvu plāno lietot. |
| --- | --- |

61.

Ja pārdošanas ar saņemšanu atpakaļ nomā darījuma rezultātā veidojas operatīvā noma un ir skaidrs, ka darījums noslēgts, pamatojoties uz patieso vērtību, uzreiz jāatzīst jebkura peļņa vai zaudējumi. Ja pārdošanas cena ir zemāka par patieso vērtību, uzreiz jāatzīst jebkura peļņa vai zaudējumi, izņemot gadījumus, kad zaudējumus kompensē nākotnes nomas maksājumi, kas ir zemāki par tirgus cenu, tad tā jāatliek un jāamortizē proporcionāli nomas maksājumiem tajā periodā, kurā aktīvu plāno lietot. Ja pārdošanas cena ir augstāka par patieso vērtību, pārsniegums pār patieso vērtību jāatliek un jāamortizē tajā periodā, kurā aktīvu plāno lietot.

| 62. | Ja saņemšana atpakaļ nomā ir operatīvā noma un nomas maksājumi un pārdošanas cena ir izteikti patiesajā vērtībā, būtībā ir noticis parasts pārdošanas darījums un jebkuru peļņu vai zaudējumus atzīst uzreiz. |
| --- | --- |

62.

Ja saņemšana atpakaļ nomā ir operatīvā noma un nomas maksājumi un pārdošanas cena ir izteikti patiesajā vērtībā, būtībā ir noticis parasts pārdošanas darījums un jebkuru peļņu vai zaudējumus atzīst uzreiz.

| 63. | Attiecībā uz operatīvo nomu, ja patiesā vērtība – pārdošanas darījuma ar saņemšanu atpakaļ nomā brīdī ir mazāka par aktīva uzskaites vērtību, zaudējumi, kas vienādi ar starpību starp uzskaites vērtību un patieso vērtību, jāatzīst uzreiz. |
| --- | --- |

63.

Attiecībā uz operatīvo nomu, ja patiesā vērtība – pārdošanas darījuma ar saņemšanu atpakaļ nomā brīdī ir mazāka par aktīva uzskaites vērtību, zaudējumi, kas vienādi ar starpību starp uzskaites vērtību un patieso vērtību, jāatzīst uzreiz.

| 64. | Finanšu nomām šī korekcija nav nepieciešama, ja vien vērtība nav samazinājusies, kā rezultātā uzskaites vērtību samazina līdz atgūstamajai summai, saskaņā ar 36. SGS. |
| --- | --- |

64.

Finanšu nomām šī korekcija nav nepieciešama, ja vien vērtība nav samazinājusies, kā rezultātā uzskaites vērtību samazina līdz atgūstamajai summai, saskaņā ar 36. SGS.

| 65. | Informācijas atklāšanas prasības nomniekiem un iznomātājiem attiecībā uz pārdošanas darījumiem ar saņemšanu atpakaļ nomā ir vienādas. Būtisko nomas vienošanos nepieciešamais apraksts noved pie līguma unikālu vai neparastu noteikumu, vai pārdošanas darījumu ar saņemšanu atpakaļ nomā, noteikumu atklāšanas. |
| --- | --- |

65.

Informācijas atklāšanas prasības nomniekiem un iznomātājiem attiecībā uz pārdošanas darījumiem ar saņemšanu atpakaļ nomā ir vienādas. Būtisko nomas vienošanos nepieciešamais apraksts noved pie līguma unikālu vai neparastu noteikumu, vai pārdošanas darījumu ar saņemšanu atpakaļ nomā, noteikumu atklāšanas.

| 66. | Pārdošanas darījumi arsaņemšanu atpakaļ nomā var izraisīt situāciju, kad jāpiemēro atsevišķi informācijas atklāšanas kritēriji saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana. |
| --- | --- |

66.

Pārdošanas darījumi arsaņemšanu atpakaļ nomā var izraisīt situāciju, kad jāpiemēro atsevišķi informācijas atklāšanas kritēriji saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana.

PĀREJAS NOTEIKUMI

| 67. | Saskaņā ar 68. punktu šā Standarta retrospektīva piemērošanair ieteicama, bet nav obligāta. Ja Standartu nepiemēro retrospektīvi, jebkuras iepriekš esošās finanšu nomas atlikums tiek uzskatīts par iznomātāja pienācīgi noteiktu un pēc tam tiek uzskaitīts saskaņā ar šā Standarta noteikumiem. |
| --- | --- |

67.

Saskaņā ar 68. punktu šā Standarta retrospektīva piemērošanair ieteicama, bet nav obligāta. Ja Standartu nepiemēro retrospektīvi, jebkuras iepriekš esošās finanšu nomas atlikums tiek uzskatīts par iznomātāja pienācīgi noteiktu un pēc tam tiek uzskaitīts saskaņā ar šā Standarta noteikumiem.

| 68. | Uzņēmumam, kas iepriekš piemērojis 17. SGS (pārskatīts 1997. gadā), jāpiemēro šī Standarta labojumi retrospektīvi visām nomām vai, ja 17. SGS (pārskatīts 1997. gadā) netika piemērots retrospektīvi, visām nomām, kas uzsāktas kopš šī Standarta ieviešanas. |
| --- | --- |

68.

Uzņēmumam, kas iepriekš piemērojis 17. SGS (pārskatīts 1997. gadā), jāpiemēro šī Standarta labojumi retrospektīvi visām nomām vai, ja 17. SGS (pārskatīts 1997. gadā) netika piemērots retrospektīvi, visām nomām, kas uzsāktas kopš šī Standarta ieviešanas.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 69. | Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts pārskatu periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj. |
| --- | --- |

69.

Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts pārskatu periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj.

17. SGS ATSAUKŠANA (PĀRSKATĪTS 1997. GADĀ)

| 70. | Šis Standarts aizstāj 17. SGS Nomas (pārstrādāts 1997. gadā). |
| --- | --- |

70.

Šis Standarts aizstāj 17. SGS Nomas (pārstrādāts 1997. gadā).

---

(1)  Skat. arī PIK–27 Darījumu būtības novērtēšana, kuri ietver nomas juridisko formu.

(2)  Skat. arī PIK-15 Operatīvās nomas – stimuli.

(3)  Skat. arī PIK-15 Operatīvās nomas – stimuli.

PAPILDINĀJUMS

Grozījumi citos paziņojumos

Šajā papildinājumā ietvertie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz ikgadējiem periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu agrākam periodam, šie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz šo agrāko periodu.

| A1. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.] |
| --- | --- |

A1.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.]

| A2. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.] |
| --- | --- |

A2.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.]

21. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme

SATURS

Mērķis

Darbības joma

Definīcijas

Definīciju papildināšana

Funkcionālā valūta

Neto ieguldījums darbībā ārvalstīs

Monetāri posteņi

Šī standarta pieprasītās pieejas kopsavilkums

Darījumu ārvalstu valūtā uzrādīšana funkcionālajā valūtā

Sākotnējā atzīšana

Uzrādīšana turpmākajos bilances datumos

Valūtas kursa starpību atzīšana

Izmaiņas funkcionālajā valūtā

Uzrādīšanas valūta, kas nav funkcionālā valūta

Pārrēķināšana uzrādīšanas valūtā

Ārvalstu darbības pārrēķināšana

Arvalstu darbības atsavināšana

Visu valūtas kursa starpību ietekme uz nodokļiem

Informācijas atklāšana

Spēkā stāšanās datums un pārejas periods

Citu paziņojumu atsaukšana

Šis Standarts aizstāj 21. SGS (pārstrādāts 1993. gadā) Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme, un tas jāpiemēro pārskatu periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana.

MĒRĶIS

| 1. | Uzņēmums darbību ārvalstīs var īstenot divos veidos. Tam var būt darījumi ārvalstu valūtā vai ārvalstu darbība. Bez tam, uzņēmums var iesniegt savus finanšu pārskatus ārvalstu valūtā. Šā Standarta mērķis ir sniegt vadlīnijas, kā darījumus ārvalstu valūtā un darbības ārvalstīs iekļaut uzņēmuma finanšu pārskatos un kā pārrēķināt finanšu pārskatus uzrādīšanas valūtā. |
| --- | --- |

1.

Uzņēmums darbību ārvalstīs var īstenot divos veidos. Tam var būt darījumi ārvalstu valūtā vai ārvalstu darbība. Bez tam, uzņēmums var iesniegt savus finanšu pārskatus ārvalstu valūtā. Šā Standarta mērķis ir sniegt vadlīnijas, kā darījumus ārvalstu valūtā un darbības ārvalstīs iekļaut uzņēmuma finanšu pārskatos un kā pārrēķināt finanšu pārskatus uzrādīšanas valūtā.

| 2. | Galvenie jautājumi ir saistīti ar to, kuru valūtas kursu(-s) izmantot un kā valūtas kursu izmaiņu ietekmi uzrādīt finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

2.

Galvenie jautājumi ir saistīti ar to, kuru valūtas kursu(-s) izmantot un kā valūtas kursu izmaiņu ietekmi uzrādīt finanšu pārskatos.

DARBĪBAS JOMA

| 3. | Šis Standarts jāpiemēro (1):










  a) | uzskaitot darījumus un atlikumus ārvalstu valūtās, izņemot tos atvasinātos darījumus un atlikumus, kas ietilpst 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana darbības jomā; |
| --- | --- | --- |

3.

Šis Standarts jāpiemēro (1):

a)

uzskaitot darījumus un atlikumus ārvalstu valūtās, izņemot tos atvasinātos darījumus un atlikumus, kas ietilpst 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana darbības jomā;

| b) | pārrēķinot ārvalstu darbību, kas iekļauti uzņēmuma finanšu pārskatos, konsolidējot, proporcionāli konsolidējot vai izmantojot pašu kapitāla metodi, rezultātus un finansiālo stāvokli; |
| --- | --- |

b)

pārrēķinot ārvalstu darbību, kas iekļauti uzņēmuma finanšu pārskatos, konsolidējot, proporcionāli konsolidējot vai izmantojot pašu kapitāla metodi, rezultātus un finansiālo stāvokli;

| c) | pārrēķinot uzņēmuma rezultātus un finansiālo stāvokli uzrādīšanas valūtā. |
| --- | --- |

c)

pārrēķinot uzņēmuma rezultātus un finansiālo stāvokli uzrādīšanas valūtā.

| 4. | 39. SGS piemēro daudziem ārvalstu valūtu atvasinātajiem finanšu instrumentiem, un attiecīgi tie netiek iekļauti šī Standarta darbības jomā. Tomēr tie ārvalstu valūtu atvasinātie finanšu instrumenti, kas neietilpst 39. SGS darbības jomā (piemēram, daži ārvalstu valūtu atvasinātie finanšu instrumenti, kas iegulti citos līgumos), atbilst šī Standarta darbības jomai. Bez tam, šo Standartu piemēro, ja uzņēmums pārrēķina ar atvasinātajiem instrumentiem saistītās summas no to funkcionālās valūtas to uzrādīšanas valūtā. |
| --- | --- |

4.

39. SGS piemēro daudziem ārvalstu valūtu atvasinātajiem finanšu instrumentiem, un attiecīgi tie netiek iekļauti šī Standarta darbības jomā. Tomēr tie ārvalstu valūtu atvasinātie finanšu instrumenti, kas neietilpst 39. SGS darbības jomā (piemēram, daži ārvalstu valūtu atvasinātie finanšu instrumenti, kas iegulti citos līgumos), atbilst šī Standarta darbības jomai. Bez tam, šo Standartu piemēro, ja uzņēmums pārrēķina ar atvasinātajiem instrumentiem saistītās summas no to funkcionālās valūtas to uzrādīšanas valūtā.

| 5. | Šis Standarts neattiecas uz riska ierobežošanas uzskaiti ārvalstu valūtas objektiem, ieskaitot neto ieguldījumu riska ierobežošanu ārvalstu darbībā. 39. SGS attiecas uz riska ierobežošanas uzskaiti. |
| --- | --- |

5.

Šis Standarts neattiecas uz riska ierobežošanas uzskaiti ārvalstu valūtas objektiem, ieskaitot neto ieguldījumu riska ierobežošanu ārvalstu darbībā. 39. SGS attiecas uz riska ierobežošanas uzskaiti.

| 6. | Šis Standarts attiecas uz uzņēmuma finanšu pārskatu sniegšanu ārvalstu valūtā un nosaka prasības attiecībā uz šādi sagatavotiem finanšu pārskatiem, lai tie atbilstu Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Finanšu informācijas pārrēķināšanai ārvalstu valūtā, kas neatbilst šīm prasībām, šis Standarts nosaka nepieciešamo atklājamo informāciju. |
| --- | --- |

6.

Šis Standarts attiecas uz uzņēmuma finanšu pārskatu sniegšanu ārvalstu valūtā un nosaka prasības attiecībā uz šādi sagatavotiem finanšu pārskatiem, lai tie atbilstu Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. Finanšu informācijas pārrēķināšanai ārvalstu valūtā, kas neatbilst šīm prasībām, šis Standarts nosaka nepieciešamo atklājamo informāciju.

| 7. | Šis Standarts neattiecas uz kārtību, kā naudas plūsmas pārskatā uzrādīt naudas plūsmu, kas rodas no darījumiem ārvalstu valūtā, vai to, kā pārrēķināt darbības ārvalstīs naudas plūsmu (sk. 7. SGS Naudas plūsmas pārskati). |
| --- | --- |

7.

Šis Standarts neattiecas uz kārtību, kā naudas plūsmas pārskatā uzrādīt naudas plūsmu, kas rodas no darījumiem ārvalstu valūtā, vai to, kā pārrēķināt darbības ārvalstīs naudas plūsmu (sk. 7. SGS Naudas plūsmas pārskati).

DEFINĪCIJAS

| 8. | Šajā Standartā lietotie termini:



  Beigu kurss ir pašreizējais valūtas kurss bilances datumā.


  Valūtas kursa starpība ir starpība, kas rodas, pārrēķinot noteiktu vienas valūtas vienību skaitu uz citu valūtu pēc atšķirīgiem valūtas kursiem.


  Valūtas kurss ir divu valūtu maiņas attiecība.


  Patiesā vērtība ir summa, pret kuru varētu apmainīt aktīvu vai nokārtot saistības starp informētām, ieinteresētām pusēm nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā.


  Ārvalstu valūta ir valūta, kas nav uzņēmuma funkcionālā valūta.


  Ārvalstu darbība ir pārskatu sniedzēja uzņēmuma meitas uzņēmums, asociētais uzņēmums, kopuzņēmums vai filiāle, kura darbība bāzējas vai tiek veikta ne tajā valstī vai valūtā, kurā atrodas pārskatus sniedzējs uzņēmums.


  Funkcionālā valūta ir primārās saimnieciskās vides valūta, kurā uzņēmums darbojas.


  Koncerns ir mātes uzņēmums un visi tā meitas uzņēmumi.


  Monetārie posteņi ir valūtas vienības un aktīvi un saistības, kas saņemamas vai maksājamas ar fiksētu vai nosakāmu valūtas vienību skaitu.


  Neto ieguldījums darbībā ārvalstīs ir pārskatus sniedzēja uzņēmuma daļas apjoms šīs darbības neto aktīvos.


  Uzrādīšanas valūta ir valūta, kurā iesniedz finanšu pārskatus.


  Pašreizējais valūtas kurss ir valūtas kurss tūlītēju norēķinu veikšanai. |
| --- | --- |

8.

Šajā Standartā lietotie termini:

Definīciju papildināšana

Funkcionālā valūta

| 9. | Primārā saimnieciskā vide, kurā uzņēmums darbojas, parasti ir tā, kurā tas primāri rada un izdod naudu. Nosakot tā funkcionālo valūtu, uzņēmums ņem vērā šādus faktorus:






  a) | valūtu:






  i) | kas galvenokārt ietekmē preču un pakalpojumu pārdošanu (tā bieži būs valūta, kurā tiek noteiktas tā preču un pakalpojumu cenas un kurā tiek veikti norēķini); |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Primārā saimnieciskā vide, kurā uzņēmums darbojas, parasti ir tā, kurā tas primāri rada un izdod naudu. Nosakot tā funkcionālo valūtu, uzņēmums ņem vērā šādus faktorus:

a)

valūtu:

i)

kas galvenokārt ietekmē preču un pakalpojumu pārdošanu (tā bieži būs valūta, kurā tiek noteiktas tā preču un pakalpojumu cenas un kurā tiek veikti norēķini);

| ii) | tajā valstī, kuras konkurences spēki un noteikumi visvairāk ietekmē tā preču un pakalpojumu cenas un realizācijas apjomus. |
| --- | --- |

ii)

tajā valstī, kuras konkurences spēki un noteikumi visvairāk ietekmē tā preču un pakalpojumu cenas un realizācijas apjomus.

| b) | valūtu, kas visvairāk ietekmē darba, izejmateriālu un citas preču vai pakalpojumu nodrošināšanas cenas (tā bieži būs valūta, kurā cenas tiek noteiktas un kurā tiek veikti norēķini). |
| --- | --- |

b)

valūtu, kas visvairāk ietekmē darba, izejmateriālu un citas preču vai pakalpojumu nodrošināšanas cenas (tā bieži būs valūta, kurā cenas tiek noteiktas un kurā tiek veikti norēķini).

| 10. | Sekojoši faktori arī var norādīt uz uzņēmuma funkcionālo valūtu:






  a) | valūta, kurā tiek radīti fondi no finanšu darbībām (piemēram, izdodot parāda vai kapitāla instrumentus); |
| --- | --- | --- |

10.

Sekojoši faktori arī var norādīt uz uzņēmuma funkcionālo valūtu:

a)

valūta, kurā tiek radīti fondi no finanšu darbībām (piemēram, izdodot parāda vai kapitāla instrumentus);

| b) | valūta, kurā parasti tiek saglabāti ar pamatdarbību saistītie norēķinu dokumenti. |
| --- | --- |

b)

valūta, kurā parasti tiek saglabāti ar pamatdarbību saistītie norēķinu dokumenti.

| 11. | Sekojošie papildus faktori tiek ņemti vērā, nosakot ārvalstu darbības funkcionālo valūtu un to, vai tās funkcionālā valūta ir tā pati, kuru izmanto pārskatu sniedzējs uzņēmums (pārskatu sniedzējs uzņēmums šajā kontekstā ir uzņēmums, kurš darbojas ārvalstīs, izmantojot meitas uzņēmumu, filiāli, asociēto uzņēmumu vai kopuzņēmumu):






  a) | vai ārvalstu darbības aktivitātes tiek veiktas kā papildinājums pārskatu sniedzēja uzņēmuma darbībai, vai arī tām ir būtiska autonomijas pakāpe. Pirmajā gadījumā piemērs ir situācija, kurā ārvalstu darbība saistīta tikai ar preču pārdošanu, kas importētas no pārskatu sniedzēja uzņēmuma un ieņēmumu pārskaitīšana tam. Otrajā gadījumā piemērs ir situācija, kurā darbības laikā tiek iegūta nauda un citi monetārie posteņi, segti izdevumi, radīti ieņēmumi un saņemti aizdevumi - viss pamatā vietējā valūtā; |
| --- | --- | --- |

11.

Sekojošie papildus faktori tiek ņemti vērā, nosakot ārvalstu darbības funkcionālo valūtu un to, vai tās funkcionālā valūta ir tā pati, kuru izmanto pārskatu sniedzējs uzņēmums (pārskatu sniedzējs uzņēmums šajā kontekstā ir uzņēmums, kurš darbojas ārvalstīs, izmantojot meitas uzņēmumu, filiāli, asociēto uzņēmumu vai kopuzņēmumu):

a)

vai ārvalstu darbības aktivitātes tiek veiktas kā papildinājums pārskatu sniedzēja uzņēmuma darbībai, vai arī tām ir būtiska autonomijas pakāpe. Pirmajā gadījumā piemērs ir situācija, kurā ārvalstu darbība saistīta tikai ar preču pārdošanu, kas importētas no pārskatu sniedzēja uzņēmuma un ieņēmumu pārskaitīšana tam. Otrajā gadījumā piemērs ir situācija, kurā darbības laikā tiek iegūta nauda un citi monetārie posteņi, segti izdevumi, radīti ieņēmumi un saņemti aizdevumi - viss pamatā vietējā valūtā;

| b) | vai darījumi ar pārskatu sniedzēju uzņēmumu veido lielu vai mazu daļu no ārvalstu darbības apjoma; |
| --- | --- |

b)

vai darījumi ar pārskatu sniedzēju uzņēmumu veido lielu vai mazu daļu no ārvalstu darbības apjoma;

| c) | vai naudas plūsma no ārvalstu darbības aktivitātēm tiešā veidā ietekmē pārskatu sniedzēja uzņēmuma naudas plūsmu un vai tā ir brīvi pieejama pārskatus sniedzējam uzņēmumam; |
| --- | --- |

c)

vai naudas plūsma no ārvalstu darbības aktivitātēm tiešā veidā ietekmē pārskatu sniedzēja uzņēmuma naudas plūsmu un vai tā ir brīvi pieejama pārskatus sniedzējam uzņēmumam;

| d) | vai ārvalstu darbības aktivitāšu naudas plūsma ir pietiekama, lai segtu pastāvošās un parasti sagaidāmās parāda saistības, bez resursu saņemšanas no pārskatu sniedzēja uzņēmuma. |
| --- | --- |

d)

vai ārvalstu darbības aktivitāšu naudas plūsma ir pietiekama, lai segtu pastāvošās un parasti sagaidāmās parāda saistības, bez resursu saņemšanas no pārskatu sniedzēja uzņēmuma.

| 12. | Ja augstāk minētie faktori nav izšķirami un funkcionālā valūta nav skaidri nosakāma, vadība pēc saviem ieskatiem nosaka funkcionālo valūtu, kas vispatiesāk atspoguļo saimniecisko ietekmi uz pamatā esošajiem darījumiem, notikumiem un apstākļiem. Izmantojot šo pieeju, vadība dod prioritāti galvenajiem rādītājiem 9. punktā, un tikai pēc tam izvērtē 10. un 11. punkta rādītājus, kas paredzēti kā papildus apstiprinošs pierādījums uzņēmuma funkcionālās valūtas noteikšanai. |
| --- | --- |

12.

Ja augstāk minētie faktori nav izšķirami un funkcionālā valūta nav skaidri nosakāma, vadība pēc saviem ieskatiem nosaka funkcionālo valūtu, kas vispatiesāk atspoguļo saimniecisko ietekmi uz pamatā esošajiem darījumiem, notikumiem un apstākļiem. Izmantojot šo pieeju, vadība dod prioritāti galvenajiem rādītājiem 9. punktā, un tikai pēc tam izvērtē 10. un 11. punkta rādītājus, kas paredzēti kā papildus apstiprinošs pierādījums uzņēmuma funkcionālās valūtas noteikšanai.

| 13. | Uzņēmuma funkcionālā valūta atspoguļo pamatā esošos darījumus, notikumus un apstākļus, kas ar to saistīti. Attiecīgi - tiklīdz funkcionālā valūta ir noteikta, tā nemainās, ja vien nenotiek izmaiņas šajos pamatā esošos darījumos, notikumos un apstākļos. |
| --- | --- |

13.

Uzņēmuma funkcionālā valūta atspoguļo pamatā esošos darījumus, notikumus un apstākļus, kas ar to saistīti. Attiecīgi - tiklīdz funkcionālā valūta ir noteikta, tā nemainās, ja vien nenotiek izmaiņas šajos pamatā esošos darījumos, notikumos un apstākļos.

| 14. | Ja funkcionālā valūta ir valūta valstī ar hiperinflāciju, uzņēmuma finanšu pārskati tiek pārstrādāti saskaņā ar 29. SGS Finanšu pārskatu sniegšana valstīs ar hiperinflāciju. Uzņēmums nevar izvairīties no labojumiem saskaņā ar 29. SGS, piemēram, pieņemt par funkcionālo valūtu to valūtu, kas nav noteikta saskaņā ar šo Standartu (piemēram, tā mātes uzņēmuma funkcionālo valūtu). |
| --- | --- |

14.

Ja funkcionālā valūta ir valūta valstī ar hiperinflāciju, uzņēmuma finanšu pārskati tiek pārstrādāti saskaņā ar 29. SGS Finanšu pārskatu sniegšana valstīs ar hiperinflāciju. Uzņēmums nevar izvairīties no labojumiem saskaņā ar 29. SGS, piemēram, pieņemt par funkcionālo valūtu to valūtu, kas nav noteikta saskaņā ar šo Standartu (piemēram, tā mātes uzņēmuma funkcionālo valūtu).

Neto ieguldījums darbībā ārvalstīs

| 15. | Uzņēmumam var būt monetārais postenis, kas saņemams no darbības ārvalstīs vai maksājams tai. Postenis, par kuru nav ne plānots norēķināties, ne arī ir ticams, ka tas notiks tuvākajā nākotnē, būtībā ir daļa no uzņēmuma neto ieguldījuma darbībā ārvalstīs, un tas tiek uzskaitīts saskaņā ar 32. un 33. punktu. Šādi monetārie posteņi iekļauj ilgtermiņa debitoru parādus vai aizdevumus. Tajos netiek iekļauti parādi piegādātājiem vai darbuzņēmējiem. |
| --- | --- |

15.

Uzņēmumam var būt monetārais postenis, kas saņemams no darbības ārvalstīs vai maksājams tai. Postenis, par kuru nav ne plānots norēķināties, ne arī ir ticams, ka tas notiks tuvākajā nākotnē, būtībā ir daļa no uzņēmuma neto ieguldījuma darbībā ārvalstīs, un tas tiek uzskaitīts saskaņā ar 32. un 33. punktu. Šādi monetārie posteņi iekļauj ilgtermiņa debitoru parādus vai aizdevumus. Tajos netiek iekļauti parādi piegādātājiem vai darbuzņēmējiem.

Monetāri posteņi

| 16. | Monetārā posteņa svarīga iezīme ir tiesības saņemt (vai apņemšanās piegādāt) fiksētu vai nosakāmu valūtas vienību skaitu. Piemēri: pensijas un citi darbinieku pabalsti, kas maksājami skaidrā naudā; uzkrājumi, par kuriem jānorēķinās skaidrā naudā; un naudā maksājamas dividendes, kas uzskaitītas kā saistības. Līdzīgi līgums, lai saņemtu (vai piegādātu) mainīgu uzņēmuma pašu kapitāla instrumentu skaitu vai mainīgu aktīvu skaitu, kuru saņemamā (vai piegādājamā) patiesā vērtība ir līdzvērtīga fiksētam vai nosakāmam valūtas vienību skaitam, ir monetārs postenis. Un otrādi - nemonetārā posteņa svarīga iezīme ir tiesību neesamība saņemt (vai apņemšanās piegādāt) fiksētu vai nosakāmu valūtas vienību skaitu. Piemēri: priekšapmaksas summas par precēm un pakalpojumiem (piemēram, iepriekš apmaksāta īre); nemateriālā vērtība; nemateriālie aktīvi; krājumi; pamatlīdzekļi; uzkrājumi, par kuriem jānorēķinās, piegādājot nemonetāru aktīvu. |
| --- | --- |

16.

Monetārā posteņa svarīga iezīme ir tiesības saņemt (vai apņemšanās piegādāt) fiksētu vai nosakāmu valūtas vienību skaitu. Piemēri: pensijas un citi darbinieku pabalsti, kas maksājami skaidrā naudā; uzkrājumi, par kuriem jānorēķinās skaidrā naudā; un naudā maksājamas dividendes, kas uzskaitītas kā saistības. Līdzīgi līgums, lai saņemtu (vai piegādātu) mainīgu uzņēmuma pašu kapitāla instrumentu skaitu vai mainīgu aktīvu skaitu, kuru saņemamā (vai piegādājamā) patiesā vērtība ir līdzvērtīga fiksētam vai nosakāmam valūtas vienību skaitam, ir monetārs postenis. Un otrādi - nemonetārā posteņa svarīga iezīme ir tiesību neesamība saņemt (vai apņemšanās piegādāt) fiksētu vai nosakāmu valūtas vienību skaitu. Piemēri: priekšapmaksas summas par precēm un pakalpojumiem (piemēram, iepriekš apmaksāta īre); nemateriālā vērtība; nemateriālie aktīvi; krājumi; pamatlīdzekļi; uzkrājumi, par kuriem jānorēķinās, piegādājot nemonetāru aktīvu.

ŠĪ STANDARTA PIEPRASĪTĀS PIEEJAS KOPSAVILKUMS

| 17. | Sagatavojot finanšu pārskatus, katrs uzņēmums, neskatoties uz to, vai tas ir autonoms uzņēmums, uzņēmums ar darbībām ārvalstīs (piemēram, mātes uzņēmums) vai darbība ārvalstīs (piemēram, meitas uzņēmums vai filiāle), nosaka savu funkcionālo valūtu saskaņā ar 9. - 14. punktu. Uzņēmums pārrēķina ārvalstu valūtas posteņus tā funkcionālajā valūtā un ziņo par šādu pārrēķinu ietekmi saskaņā ar 20. - 37. un 50. punktu. |
| --- | --- |

17.

Sagatavojot finanšu pārskatus, katrs uzņēmums, neskatoties uz to, vai tas ir autonoms uzņēmums, uzņēmums ar darbībām ārvalstīs (piemēram, mātes uzņēmums) vai darbība ārvalstīs (piemēram, meitas uzņēmums vai filiāle), nosaka savu funkcionālo valūtu saskaņā ar 9. - 14. punktu. Uzņēmums pārrēķina ārvalstu valūtas posteņus tā funkcionālajā valūtā un ziņo par šādu pārrēķinu ietekmi saskaņā ar 20. - 37. un 50. punktu.

| 18. | Daudzi pārskatus sniedzoši uzņēmumi sastāv no vairākiem atsevišķiem uzņēmumiem (piemēram, grupa izveidota no mātes uzņēmuma un viena vai vairākiem meitas uzņēmumiem). Dažāda veida uzņēmumiem, vai nu tie ir grupas locekļi vai nē, var būt ieguldījumi asociētajos uzņēmumos vai kopuzņēmumos. Tiem var būt arī filiāles. Pārskatus sniedzēja uzņēmumā katra iekļautā atsevišķā uzņēmuma rezultāti un finansiālais stāvoklis ir jāpārrēķina valūtā, kurā pārskatus sniedzējs uzņēmums sniedz savus finanšu pārskatus. Šis Standarts atļauj pārskatus sniedzēja uzņēmuma uzrādīšanas valūtai būt jebkurai valūtai (vai valūtām). Katra pārskatus sniedzēja uzņēmumā iekļautā atsevišķā uzņēmuma rezultāti un finanšu stāvoklis, ja to funkcionālā valūta atšķiras no uzrādīšanas valūtas, jāpārrēķina saskaņā ar 38. - 50. punktu. |
| --- | --- |

18.

Daudzi pārskatus sniedzoši uzņēmumi sastāv no vairākiem atsevišķiem uzņēmumiem (piemēram, grupa izveidota no mātes uzņēmuma un viena vai vairākiem meitas uzņēmumiem). Dažāda veida uzņēmumiem, vai nu tie ir grupas locekļi vai nē, var būt ieguldījumi asociētajos uzņēmumos vai kopuzņēmumos. Tiem var būt arī filiāles. Pārskatus sniedzēja uzņēmumā katra iekļautā atsevišķā uzņēmuma rezultāti un finansiālais stāvoklis ir jāpārrēķina valūtā, kurā pārskatus sniedzējs uzņēmums sniedz savus finanšu pārskatus. Šis Standarts atļauj pārskatus sniedzēja uzņēmuma uzrādīšanas valūtai būt jebkurai valūtai (vai valūtām). Katra pārskatus sniedzēja uzņēmumā iekļautā atsevišķā uzņēmuma rezultāti un finanšu stāvoklis, ja to funkcionālā valūta atšķiras no uzrādīšanas valūtas, jāpārrēķina saskaņā ar 38. - 50. punktu.

| 19. | Šis Standarts atļauj arī autonomam uzņēmumam, kas sagatavo finanšu pārskatus, vai uzņēmumam, kas sagatavo atsevišķus finanšu pārskatus saskaņā ar 27. SGS Konsolidēti un atsevišķie finanšu pārskati, sniegt finanšu pārskatus jebkurā valūtā (vai valūtās). Ja uzņēmuma uzrādīšanas valūta atšķiras no tā funkcionālās valūtas, tā rezultāti un finansiālais stāvoklis arī tiek pārrēķināti uzrādīšanas valūtā saskaņā ar 38. - 50. punktu. |
| --- | --- |

19.

Šis Standarts atļauj arī autonomam uzņēmumam, kas sagatavo finanšu pārskatus, vai uzņēmumam, kas sagatavo atsevišķus finanšu pārskatus saskaņā ar 27. SGS Konsolidēti un atsevišķie finanšu pārskati, sniegt finanšu pārskatus jebkurā valūtā (vai valūtās). Ja uzņēmuma uzrādīšanas valūta atšķiras no tā funkcionālās valūtas, tā rezultāti un finansiālais stāvoklis arī tiek pārrēķināti uzrādīšanas valūtā saskaņā ar 38. - 50. punktu.

DARĪJUMU ĀRVALSTU VALŪTĀ UZRĀDĪŠANA FUNKCIONĀLAJĀ VALŪTĀ

Sākotnējā atzīšana

| 20. | Darījums ārvalstu valūtā ir darījums, kurš ir izteikts, vai par kuru jānorēķinās ārvalstu valūtā, tajā skaitā darījumi, kuros uzņēmums:






  a) | pērk vai pārdod preces vai pakalpojumus, kuru cena ir izteikta ārvalstu valūtā; |
| --- | --- | --- |

20.

Darījums ārvalstu valūtā ir darījums, kurš ir izteikts, vai par kuru jānorēķinās ārvalstu valūtā, tajā skaitā darījumi, kuros uzņēmums:

a)

pērk vai pārdod preces vai pakalpojumus, kuru cena ir izteikta ārvalstu valūtā;

| b) | aizņemas vai aizdod līdzekļus, kur maksājamās vai saņemamās summas izteiktas ārvalstu valūtā; |
| --- | --- |

b)

aizņemas vai aizdod līdzekļus, kur maksājamās vai saņemamās summas izteiktas ārvalstu valūtā;

| c) | citādā veidā iegādājas vai atsavina aktīvus, vai tam rodas saistības, vai tas norēķinās par saistībām, kuras izteiktas ārvalstu valūtā. |
| --- | --- |

c)

citādā veidā iegādājas vai atsavina aktīvus, vai tam rodas saistības, vai tas norēķinās par saistībām, kuras izteiktas ārvalstu valūtā.

| 21. | Darījums ārvalstu valūtā sākotnēji jāatzīst funkcionālajā valūtā, ārvalstu valūtas summai piemērojot pašreizējo valūtas kursu starp funkcionālo valūtu un ārvalstu valūtu darījuma datumā. |
| --- | --- |

21.

Darījums ārvalstu valūtā sākotnēji jāatzīst funkcionālajā valūtā, ārvalstu valūtas summai piemērojot pašreizējo valūtas kursu starp funkcionālo valūtu un ārvalstu valūtu darījuma datumā.

| 22. | Darījuma datums ir datums, kurā darījums pirmo reizi tiek kvalificēts kā tāds, ka jāiekļauj uzskaitē saskaņā ar Starptautisko finanšu pārskatu standartiem. Praktisku apsvērumu dēļ bieži lieto kursu, kas aptuveni atbilst faktiskajam kursam darījuma datumā, piemēram, varētu lietot vidējo nedēļas vai mēneša kursu visiem darījumiem katrā ārvalstu valūtā, kas veikti konkrētā periodā. Tomēr, ja pastāv būtiskas valūtas kursu svārstības, vidējais perioda kurss nav piemērojams. |
| --- | --- |

22.

Darījuma datums ir datums, kurā darījums pirmo reizi tiek kvalificēts kā tāds, ka jāiekļauj uzskaitē saskaņā ar Starptautisko finanšu pārskatu standartiem. Praktisku apsvērumu dēļ bieži lieto kursu, kas aptuveni atbilst faktiskajam kursam darījuma datumā, piemēram, varētu lietot vidējo nedēļas vai mēneša kursu visiem darījumiem katrā ārvalstu valūtā, kas veikti konkrētā periodā. Tomēr, ja pastāv būtiskas valūtas kursu svārstības, vidējais perioda kurss nav piemērojams.

Uzrādīšana turpmākajos bilances datumos

| 23. | Katrā bilances datumā:










  a) | jāpārrēķina monetārie posteņi ārvalstu valūtā, lietojot beigu kursu; |
| --- | --- | --- |

23.

Katrā bilances datumā:

a)

jāpārrēķina monetārie posteņi ārvalstu valūtā, lietojot beigu kursu;

| b) | nemonetārie posteņi, kuri novērtēti ārvalstu valūtā sākotnējās izmaksās, jāpārrēķina, lietojot valūtas kursu darījuma datumā;



  un |
| --- | --- |

b)

nemonetārie posteņi, kuri novērtēti ārvalstu valūtā sākotnējās izmaksās, jāpārrēķina, lietojot valūtas kursu darījuma datumā;

| c) | nemonetārie posteņi, kas tiek vērtēti ārvalstu valūtā pēc to patiesās vērtības, jāpārrēķina, izmantojot tā datuma valūtas kursus, kurā tika noteikta patiesā vērtība. |
| --- | --- |

c)

nemonetārie posteņi, kas tiek vērtēti ārvalstu valūtā pēc to patiesās vērtības, jāpārrēķina, izmantojot tā datuma valūtas kursus, kurā tika noteikta patiesā vērtība.

| 24. | Posteņa uzskaites vērtību nosaka kopā ar citiem attiecīgajiem Standartiem. Piemēram, pamatlīdzekļus var novērtēt pēc to patiesās vērtības vai sākotnējām izmaksām saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi. Neskatoties uz to, vai uzskaites vērtība noteikta uz sākotnējo izmaksu vai patiesās vērtības pamata, ja summa noteikta ārvalstu valūtā, tā tiek pārrēķināta funkcionālajā valūtā saskaņā ar šo Standartu. |
| --- | --- |

24.

Posteņa uzskaites vērtību nosaka kopā ar citiem attiecīgajiem Standartiem. Piemēram, pamatlīdzekļus var novērtēt pēc to patiesās vērtības vai sākotnējām izmaksām saskaņā ar 16. SGS Pamatlīdzekļi. Neskatoties uz to, vai uzskaites vērtība noteikta uz sākotnējo izmaksu vai patiesās vērtības pamata, ja summa noteikta ārvalstu valūtā, tā tiek pārrēķināta funkcionālajā valūtā saskaņā ar šo Standartu.

| 25. | Dažu posteņu uzskaites vērtību nosaka, salīdzinot divas vai vairāk summas. Piemēram, krājumu uzskaites vērtība ir zemākā no izmaksām un neto pārdošanas vērtību saskaņā ar 2. SGS Krājumi. Līdzīgi, saskaņā ar 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās, aktīva uzskaites vērtība, attiecībā uz kuru pastāv norādes par vērtības samazināšanos, ir zemāka par uzskaites vērtību pirms iespējamās vērtības samazināšanās un tā atgūstamās vērtības izvērtēšanas. Ja tas nav monetārais aktīvs, un tas tiek vērtēts ārvalstu valūtā, uzskaites vērtība tiek noteikta, salīdzinot:






  a) | attiecīgi izmaksas vai uzskaites vērtību, kas pārrēķināta pēc valūtas kursa datumā, kad šī summa tika noteikta (t. i., kurss darījuma datumā postenim, kas novērtēts pēc tā sākotnējām izmaksām);
  un |
| --- | --- | --- |

25.

Dažu posteņu uzskaites vērtību nosaka, salīdzinot divas vai vairāk summas. Piemēram, krājumu uzskaites vērtība ir zemākā no izmaksām un neto pārdošanas vērtību saskaņā ar 2. SGS Krājumi. Līdzīgi, saskaņā ar 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās, aktīva uzskaites vērtība, attiecībā uz kuru pastāv norādes par vērtības samazināšanos, ir zemāka par uzskaites vērtību pirms iespējamās vērtības samazināšanās un tā atgūstamās vērtības izvērtēšanas. Ja tas nav monetārais aktīvs, un tas tiek vērtēts ārvalstu valūtā, uzskaites vērtība tiek noteikta, salīdzinot:

a)

attiecīgi izmaksas vai uzskaites vērtību, kas pārrēķināta pēc valūtas kursa datumā, kad šī summa tika noteikta (t. i., kurss darījuma datumā postenim, kas novērtēts pēc tā sākotnējām izmaksām);

un

| b) | attiecīgi neto pārdošanas vērtību vai atgūstamo summu, kas pārrēķināta pēc valūtas kursa datumā, kurā vērtība tika noteikta (t.i., beigu kurss bilances datumā). |
| --- | --- |

b)

attiecīgi neto pārdošanas vērtību vai atgūstamo summu, kas pārrēķināta pēc valūtas kursa datumā, kurā vērtība tika noteikta (t.i., beigu kurss bilances datumā).

Šī salīdzinājuma ietekme var būt tāda, ka vērtības samazinājums tiek atzīts funkcionālajā valūtā, bet netiks atzīts ārvalstu valūtā, vai otrādi.

| 26. | Ja pieejami vairāki valūtas kursi, tiek izmantots tas kurss, pēc kura pārrēķinot ar darījumu vai bilances posteni saistītās nākotnes naudas plūsmas, varētu norēķināties, ja šī naudas plūsmas rastos vērtējuma dienā. Ja apmaināmība starp divām valūtām īslaicīgi kļūst neiespējama, izmanto pirmo nākamo kursu, kurā var veikt apmaiņu. |
| --- | --- |

26.

Ja pieejami vairāki valūtas kursi, tiek izmantots tas kurss, pēc kura pārrēķinot ar darījumu vai bilances posteni saistītās nākotnes naudas plūsmas, varētu norēķināties, ja šī naudas plūsmas rastos vērtējuma dienā. Ja apmaināmība starp divām valūtām īslaicīgi kļūst neiespējama, izmanto pirmo nākamo kursu, kurā var veikt apmaiņu.

Valūtas kursa starpību atzīšana

| 27. | Kā minēts 3. punktā, 39. SGS attiecas uz riska ierobežošanas uzskaiti ārvalstu valūtas posteņiem. Riska ierobežošanas uzskaites piemērošana prasa uzņēmumam uzskaitīt dažas valūtas kursu starpības atšķirīgi no valūtas kursu starpību uzskaites šajā Standartā. Piemēram, 39. SGS prasīts, lai valūtas kursa starpība monetāriem posteņiem, kas kvalificējas kā riska ierobežošanas instrumenti, naudas plūsmas riska ierobežošanā, sākotnēji tiek uzskaitīti kapitālā, ja riska ierobežošana ir spēkā. |
| --- | --- |

27.

Kā minēts 3. punktā, 39. SGS attiecas uz riska ierobežošanas uzskaiti ārvalstu valūtas posteņiem. Riska ierobežošanas uzskaites piemērošana prasa uzņēmumam uzskaitīt dažas valūtas kursu starpības atšķirīgi no valūtas kursu starpību uzskaites šajā Standartā. Piemēram, 39. SGS prasīts, lai valūtas kursa starpība monetāriem posteņiem, kas kvalificējas kā riska ierobežošanas instrumenti, naudas plūsmas riska ierobežošanā, sākotnēji tiek uzskaitīti kapitālā, ja riska ierobežošana ir spēkā.

| 28. | Valūtas kursa starpības, kas radušās norēķinu rezultātā attiecībā uz monetāriem posteņiem vai pārrēķinot monetāros posteņus pēc kursiem, kas atšķiras no tiem, pēc kuriem tie tika pārrēķināti sākotnējās atzīšanas brīdī attiecīgajā periodā vai iepriekšējos finanšu pārskatos, jāatzīst peļņas vai zaudējuma aprēķinā periodā, kurā tās radušās, izņemot gadījumus, kas aprakstīti 32. punktā. |
| --- | --- |

28.

Valūtas kursa starpības, kas radušās norēķinu rezultātā attiecībā uz monetāriem posteņiem vai pārrēķinot monetāros posteņus pēc kursiem, kas atšķiras no tiem, pēc kuriem tie tika pārrēķināti sākotnējās atzīšanas brīdī attiecīgajā periodā vai iepriekšējos finanšu pārskatos, jāatzīst peļņas vai zaudējuma aprēķinā periodā, kurā tās radušās, izņemot gadījumus, kas aprakstīti 32. punktā.

| 29. | Ja monetārie posteņi rodas no ārvalstu valūtas darījuma, un valūtas kurss mainās laikā starp darījuma datumu un norēķinu datumu, tā rezultātā rodas valūtas kursa starpība. Ja par darījumu norēķinās tajā pašā pārskata periodā, kad darījums noticis, visu valūtas kursa starpību atzīst šajā periodā. Tomēr, ja par darījumu norēķinās nākamajā pārskata periodā, valūtas kursa starpību, kas atzīta katrā starpperiodā līdz norēķina datumam, nosaka valūtas kursu izmaiņas katra perioda laikā. |
| --- | --- |

29.

Ja monetārie posteņi rodas no ārvalstu valūtas darījuma, un valūtas kurss mainās laikā starp darījuma datumu un norēķinu datumu, tā rezultātā rodas valūtas kursa starpība. Ja par darījumu norēķinās tajā pašā pārskata periodā, kad darījums noticis, visu valūtas kursa starpību atzīst šajā periodā. Tomēr, ja par darījumu norēķinās nākamajā pārskata periodā, valūtas kursa starpību, kas atzīta katrā starpperiodā līdz norēķina datumam, nosaka valūtas kursu izmaiņas katra perioda laikā.

| 30. | Ja ieņēmumi vai izdevumi no nemonetāra posteņa ir atzīti pašu kapitālā, jebkura šo ieņēmumu vai izdevumu sastāvdaļa, kas radusies valūtas svārstību rezultātā, arī jāatzīst pašu kapitālā. Un otrādi - ja ieņēmumi vai izdevumi no nemonetāra posteņa tiek atzīti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, jebkura šo ieņēmumu vai izdevumu sastāvdaļa, kas radusies no valūtas svārstību rezultātā, jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā. |
| --- | --- |

30.

Ja ieņēmumi vai izdevumi no nemonetāra posteņa ir atzīti pašu kapitālā, jebkura šo ieņēmumu vai izdevumu sastāvdaļa, kas radusies valūtas svārstību rezultātā, arī jāatzīst pašu kapitālā. Un otrādi - ja ieņēmumi vai izdevumi no nemonetāra posteņa tiek atzīti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, jebkura šo ieņēmumu vai izdevumu sastāvdaļa, kas radusies no valūtas svārstību rezultātā, jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā.

| 31. | Citi Standarti pieprasa dažus ieņēmumus un izdevumus atzīt pašu kapitālā. Piemēram, 16. SGS nosaka, ka atsevišķi ieņēmumi vai zaudējumi no pamatlīdzekļu pārvērtēšanas ir jāatzīst pašu kapitālā. Ja šāds aktīvs ir novērtēts ārvalstu valūtā, šā Standarta 23. punkta c) apakšpunkts nosaka, ka pārvērtēšanas rezultātā iegūtā summa jāpārrēķina, izmantojot to kursu, kas bija spēkā vērtības noteikšanas datumā, kā rezultātā rodas valūtas kursa starpība, kas arī jāatzīst pašu kapitālā. |
| --- | --- |

31.

Citi Standarti pieprasa dažus ieņēmumus un izdevumus atzīt pašu kapitālā. Piemēram, 16. SGS nosaka, ka atsevišķi ieņēmumi vai zaudējumi no pamatlīdzekļu pārvērtēšanas ir jāatzīst pašu kapitālā. Ja šāds aktīvs ir novērtēts ārvalstu valūtā, šā Standarta 23. punkta c) apakšpunkts nosaka, ka pārvērtēšanas rezultātā iegūtā summa jāpārrēķina, izmantojot to kursu, kas bija spēkā vērtības noteikšanas datumā, kā rezultātā rodas valūtas kursa starpība, kas arī jāatzīst pašu kapitālā.

| 32. | Kursu starpība, kas radusies no monetāra posteņa, kurš veido daļu no pārskatu sniedzēja uzņēmuma neto ieguldījuma ārvalstu darbībā (skat. 15. punktu), jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā atsevišķos pārskatu sniedzēja uzņēmuma finanšu pārskatos vai ārvalstu darbības individuālos finanšu pārskatos, kā nepieciešams. Finanšu pārskatos, kuros iekļauti ārvalstu darbības un pārskatu sniedzēja uzņēmumi (piemēram, konsolidētie finanšu pārskati gadījumos, kad ārvalstu darbība ir meitas uzņēmums), šādas valūtas kursu starpības sākotnēji jāatzīst atsevišķā pašu kapitāla sastāvdaļā un pēc tam peļņas vai zaudējumu aprēķinā, neto ieguldījuma atsavināšanas gadījumā saskaņā ar 48. punktu. |
| --- | --- |

32.

Kursu starpība, kas radusies no monetāra posteņa, kurš veido daļu no pārskatu sniedzēja uzņēmuma neto ieguldījuma ārvalstu darbībā (skat. 15. punktu), jāatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā atsevišķos pārskatu sniedzēja uzņēmuma finanšu pārskatos vai ārvalstu darbības individuālos finanšu pārskatos, kā nepieciešams. Finanšu pārskatos, kuros iekļauti ārvalstu darbības un pārskatu sniedzēja uzņēmumi (piemēram, konsolidētie finanšu pārskati gadījumos, kad ārvalstu darbība ir meitas uzņēmums), šādas valūtas kursu starpības sākotnēji jāatzīst atsevišķā pašu kapitāla sastāvdaļā un pēc tam peļņas vai zaudējumu aprēķinā, neto ieguldījuma atsavināšanas gadījumā saskaņā ar 48. punktu.

| 33. | Ja monetārais postenis veido daļu no pārskatu sniedzēja uzņēmuma neto ieguldījuma ārvalstu darbībā un tas izteikts pārskatu sniedzēja uzņēmuma funkcionālajā valūtā, valūtas kursa starpība rodas ārvalstu darbības individuālos finanšu pārskatos saskaņā ar 28. punktu. Līdzīgi, ja šāds postenis ir izteikts ārvalstu darbības funkcionālajā valūtā, valūtas kursa starpība rodas pārskatu sniedzēja uzņēmuma atsevišķos finanšu pārskatos saskaņā ar 28. punktu. Šādas valūtas kursa starpības pārklasificē uz atsevišķām pašu kapitāla sastāvdaļām finanšu pārskatos, kas ietver ārvalstu darbības un pārskatu sniedzēja uzņēmuma informāciju (t. i., finanšu pārskati, kuros ārvalstu darbība ir konsolidēta, proporcionāli konsolidēta vai uzskaitīta saskaņā ar pašu kapitāla metodi). Tomēr monetārs postenis, kas veido daļu no pārskatu sniedzēja uzņēmuma ieguldījuma ārvalstu darbībā, var būt izteikts citā valūtā, nevis pārskatu sniedzēja uzņēmuma vai ārvalstu darbības funkcionālajā valūtā. Valūtas kursa starpības, kas rodas, pārrēķinot monetāro posteni pārskatu sniedzēja uzņēmuma un ārvalstu darbības funkcionālajās valūtās, netiek pārklasificētas uz atsevišķu pašu kapitāla sastāvdaļu finanšu pārskatos, kas iekļauj ārvalstu darbības un pārskatu sniedzēja uzņēmuma informāciju (t. i., tās tiek atzītas peļņas vai zaudējumu aprēķinā). |
| --- | --- |

33.

Ja monetārais postenis veido daļu no pārskatu sniedzēja uzņēmuma neto ieguldījuma ārvalstu darbībā un tas izteikts pārskatu sniedzēja uzņēmuma funkcionālajā valūtā, valūtas kursa starpība rodas ārvalstu darbības individuālos finanšu pārskatos saskaņā ar 28. punktu. Līdzīgi, ja šāds postenis ir izteikts ārvalstu darbības funkcionālajā valūtā, valūtas kursa starpība rodas pārskatu sniedzēja uzņēmuma atsevišķos finanšu pārskatos saskaņā ar 28. punktu. Šādas valūtas kursa starpības pārklasificē uz atsevišķām pašu kapitāla sastāvdaļām finanšu pārskatos, kas ietver ārvalstu darbības un pārskatu sniedzēja uzņēmuma informāciju (t. i., finanšu pārskati, kuros ārvalstu darbība ir konsolidēta, proporcionāli konsolidēta vai uzskaitīta saskaņā ar pašu kapitāla metodi). Tomēr monetārs postenis, kas veido daļu no pārskatu sniedzēja uzņēmuma ieguldījuma ārvalstu darbībā, var būt izteikts citā valūtā, nevis pārskatu sniedzēja uzņēmuma vai ārvalstu darbības funkcionālajā valūtā. Valūtas kursa starpības, kas rodas, pārrēķinot monetāro posteni pārskatu sniedzēja uzņēmuma un ārvalstu darbības funkcionālajās valūtās, netiek pārklasificētas uz atsevišķu pašu kapitāla sastāvdaļu finanšu pārskatos, kas iekļauj ārvalstu darbības un pārskatu sniedzēja uzņēmuma informāciju (t. i., tās tiek atzītas peļņas vai zaudējumu aprēķinā).

| 34. | Ja uzņēmuma uzskaite un reģistri tiek glabāti valūtā, kas nav tās funkcionālā valūta, sagatavojot finanšu pārskatus, visas summas tiek pārrēķinātas funkcionālajā valūtā saskaņā ar 20. - 26. punktu. Tā rezultātā funkcionālajā valūtā rodas tās pašas summas, kas rastos, ja posteņi jau sākotnēji tiktu iegrāmatoti funkcionālajā valūtā. Piemēram, monetārie posteņi tiek pārrēķināti funkcionālajā valūtā, izmantojot beigu kursu, un nemonetārie posteņi, kas tiek vērtēti pēc to sākotnējām izmaksām, tiek pārrēķināti, izmantojot valūtas kursu, kāds bija datumā, kurā šie posteņi tika atzīti uzskaitē. |
| --- | --- |

34.

Ja uzņēmuma uzskaite un reģistri tiek glabāti valūtā, kas nav tās funkcionālā valūta, sagatavojot finanšu pārskatus, visas summas tiek pārrēķinātas funkcionālajā valūtā saskaņā ar 20. - 26. punktu. Tā rezultātā funkcionālajā valūtā rodas tās pašas summas, kas rastos, ja posteņi jau sākotnēji tiktu iegrāmatoti funkcionālajā valūtā. Piemēram, monetārie posteņi tiek pārrēķināti funkcionālajā valūtā, izmantojot beigu kursu, un nemonetārie posteņi, kas tiek vērtēti pēc to sākotnējām izmaksām, tiek pārrēķināti, izmantojot valūtas kursu, kāds bija datumā, kurā šie posteņi tika atzīti uzskaitē.

Izmaiņas funkcionālajā valūtā

| 35. | Ja uzņēmuma funkcionālā valūta mainās, uzņēmumam jāpiemēro pārrēķināšanas procedūras, kas atbilst jaunajai funkcionālajai valūtai perspektīvi, sākot ar izmaiņu datumu. |
| --- | --- |

35.

Ja uzņēmuma funkcionālā valūta mainās, uzņēmumam jāpiemēro pārrēķināšanas procedūras, kas atbilst jaunajai funkcionālajai valūtai perspektīvi, sākot ar izmaiņu datumu.

| 36. | Kā minēts 13. punktā, uzņēmuma funkcionālā valūta atspoguļo pamatā esošos darījumus, notikumus un apstākļus, kas saistīti ar uzņēmumu. Attiecīgi - ja funkcionālā valūta ir noteikta, to var mainīt tikai tad, ja notiek izmaiņas šajos pamatā esošajos darījumos, notikumos un apstākļos. Piemēram, izmaiņas valūtā, kas visvairāk ietekmē preču un pakalpojumu pārdošanas cenas, var novest pie uzņēmuma funkcionālās valūtas maiņas. |
| --- | --- |

36.

Kā minēts 13. punktā, uzņēmuma funkcionālā valūta atspoguļo pamatā esošos darījumus, notikumus un apstākļus, kas saistīti ar uzņēmumu. Attiecīgi - ja funkcionālā valūta ir noteikta, to var mainīt tikai tad, ja notiek izmaiņas šajos pamatā esošajos darījumos, notikumos un apstākļos. Piemēram, izmaiņas valūtā, kas visvairāk ietekmē preču un pakalpojumu pārdošanas cenas, var novest pie uzņēmuma funkcionālās valūtas maiņas.

| 37. | Funkcionālās valūtas izmaiņu ietekmi uzskaita perspektīvi. Citiem vārdiem, uzņēmums pārrēķina visus posteņus jaunajā funkcionālajā valūtā, izmantojot valūtas kursu izmaiņu datumā. Pārrēķina rezultātā iegūtās nemonetāro posteņu summas tiek uzskatītas par to sākotnējām izmaksām. Valūtas kursa starpības, kas radušās no ārvalstu darbības pārrēķināšanas, kura iepriekš klasificēta pašu kapitālā saskaņā ar 32. punktu un 39. punkta c) apakšpunktu, netiek atzītas peļņas vai zaudējumu aprēķinā līdz darbības atsavināšanai. |
| --- | --- |

37.

Funkcionālās valūtas izmaiņu ietekmi uzskaita perspektīvi. Citiem vārdiem, uzņēmums pārrēķina visus posteņus jaunajā funkcionālajā valūtā, izmantojot valūtas kursu izmaiņu datumā. Pārrēķina rezultātā iegūtās nemonetāro posteņu summas tiek uzskatītas par to sākotnējām izmaksām. Valūtas kursa starpības, kas radušās no ārvalstu darbības pārrēķināšanas, kura iepriekš klasificēta pašu kapitālā saskaņā ar 32. punktu un 39. punkta c) apakšpunktu, netiek atzītas peļņas vai zaudējumu aprēķinā līdz darbības atsavināšanai.

UZRĀDĪŠANAS VALŪTA, KAS NAV FUNKCIONĀLĀ VALŪTA

Pārrēķināšana uzrādīšanas valūtā

| 38. | Uzņēmums var sniegt finanšu pārskatus jebkurā valūtā (vai valūtās). Ja uzrādīšanas valūta atšķiras no uzņēmuma funkcionālās valūtas, tas pārrēķina tā rezultātus un finansiālo stāvokli uzrādīšanas valūtā. Piemēram, ja grupā ir iekļauti individuāli uzņēmumi ar atšķirīgām funkcionālajām valūtām, katra uzņēmuma rezultāti un finansiālais stāvoklis tiek izteikti kopējā valūtā, lai varētu iesniegt konsolidētus finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

38.

Uzņēmums var sniegt finanšu pārskatus jebkurā valūtā (vai valūtās). Ja uzrādīšanas valūta atšķiras no uzņēmuma funkcionālās valūtas, tas pārrēķina tā rezultātus un finansiālo stāvokli uzrādīšanas valūtā. Piemēram, ja grupā ir iekļauti individuāli uzņēmumi ar atšķirīgām funkcionālajām valūtām, katra uzņēmuma rezultāti un finansiālais stāvoklis tiek izteikti kopējā valūtā, lai varētu iesniegt konsolidētus finanšu pārskatus.

| 39. | Uzņēmuma rezultātus un finansiālo stāvokli, kura funkcionālā valūta nav valsts ar hiperinflāciju valūta, jālabo citā uzrādīšanas valūtā, izmantojot šādu procesu:










  a) | aktīvi un saistības par visām sniegtajām bilancēm (t. i., ieskaitot salīdzināmo informāciju) jāpārrēķina pēc beigu kursa pēdējās uzrādītās bilances datumā; |
| --- | --- | --- |

39.

Uzņēmuma rezultātus un finansiālo stāvokli, kura funkcionālā valūta nav valsts ar hiperinflāciju valūta, jālabo citā uzrādīšanas valūtā, izmantojot šādu procesu:

a)

aktīvi un saistības par visām sniegtajām bilancēm (t. i., ieskaitot salīdzināmo informāciju) jāpārrēķina pēc beigu kursa pēdējās uzrādītās bilances datumā;

| b) | ienākumi un izdevumi par katru peļņas vai zaudējumu pārskatu (t. i., ieskaitot salīdzināmo informāciju) jāpārrēķina pēc valūtas kursa darījumu datumā; |
| --- | --- |

b)

ienākumi un izdevumi par katru peļņas vai zaudējumu pārskatu (t. i., ieskaitot salīdzināmo informāciju) jāpārrēķina pēc valūtas kursa darījumu datumā;

| c) | visas rezultātā radušās valūtas kursa starpības jāatzīst kā atsevišķa pašu kapitāla sastāvdaļa. |
| --- | --- |

c)

visas rezultātā radušās valūtas kursa starpības jāatzīst kā atsevišķa pašu kapitāla sastāvdaļa.

| 40. | Praktisku apsvērumu dēļ, lai pārrēķinātu ienākumu un izdevumu posteņus, bieži lieto kursu, kas aptuveni atbilst darījumu datumiem, piemēram, perioda vidējo kursu. Tomēr, ja pastāv būtiskas valūtas kursu svārstības, vidējais perioda kurss nav piemērojams. |
| --- | --- |

40.

Praktisku apsvērumu dēļ, lai pārrēķinātu ienākumu un izdevumu posteņus, bieži lieto kursu, kas aptuveni atbilst darījumu datumiem, piemēram, perioda vidējo kursu. Tomēr, ja pastāv būtiskas valūtas kursu svārstības, vidējais perioda kurss nav piemērojams.

| 41. | Valūtas kursa starpības, kas apskatītas 39. punkta c) apakšpunktā, rodas:






  a) | pārrēķinot ienākumus un izdevumus pēc valūtas kursiem darījumu datumos, kā arī aktīvus un saistības – pēc beigu kursa. Šādas valūtas kursa starpības rodas gan no ienākumu un izdevumu posteņiem, kas atzīti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, gan tiem, kas atzīti pašu kapitālā; |
| --- | --- | --- |

41.

Valūtas kursa starpības, kas apskatītas 39. punkta c) apakšpunktā, rodas:

a)

pārrēķinot ienākumus un izdevumus pēc valūtas kursiem darījumu datumos, kā arī aktīvus un saistības – pēc beigu kursa. Šādas valūtas kursa starpības rodas gan no ienākumu un izdevumu posteņiem, kas atzīti peļņas vai zaudējumu aprēķinā, gan tiem, kas atzīti pašu kapitālā;

| b) | pārrēķinot sākuma neto aktīvus pēc beigu kursa, kas atšķiras no iepriekšējā beigu kursa. |
| --- | --- |

b)

pārrēķinot sākuma neto aktīvus pēc beigu kursa, kas atšķiras no iepriekšējā beigu kursa.

Šīs valūtas kursa starpības netiek atzītas peļņas vai zaudējumu aprēķinā, jo izmaiņām valūtas kursā ir maza vai vispār nav tiešas ietekmes uz pašreizējām vai nākotnes naudas plūsmām no uzņēmuma darbības. Ja valūtas kursa starpības attiecas uz ārvalstu darbību, kas ir konsolidēta, bet pilnībā neatrodas kāda īpašumā, uzkrātās valūtas kursa starpības, kas radušās pārrēķināšanas rezultātā un attiecināmas uz mazākuma līdzdalību, tiek nodalītas un atzītas kā mazākuma līdzdalības daļa konsolidētajā bilancē.

| 42. | Uzņēmuma rezultātus un finansiālo stāvokli, kura funkcionālā valūta ir valsts ar hiperinflāciju valūta, jāpārrēķina citā uzrādīšanas valūtā, izmantojot šādu procesu:










  a) | visas summas (t. i., aktīvi, saistības, kapitāla posteņi, ienākumi un izdevumi, ieskaitot salīdzināmo informāciju) jāpārrēķina pēc beigu kursa pēdējās bilances datumā,



  izņemot, |
| --- | --- | --- |

42.

Uzņēmuma rezultātus un finansiālo stāvokli, kura funkcionālā valūta ir valsts ar hiperinflāciju valūta, jāpārrēķina citā uzrādīšanas valūtā, izmantojot šādu procesu:

a)

visas summas (t. i., aktīvi, saistības, kapitāla posteņi, ienākumi un izdevumi, ieskaitot salīdzināmo informāciju) jāpārrēķina pēc beigu kursa pēdējās bilances datumā,

| b) | ja summas pārrēķina valsts bez hiperinflācijas valūtā, salīdzināmām summām jābūt tām, kas tika uzrādītas kā pārskata gada summas atbilstošā iepriekšējā gada finanšu pārskatā (t. i., nepielāgots turpmākām cenu līmeņa izmaiņām vai turpmākām valūtas kursa izmaiņām). |
| --- | --- |

b)

ja summas pārrēķina valsts bez hiperinflācijas valūtā, salīdzināmām summām jābūt tām, kas tika uzrādītas kā pārskata gada summas atbilstošā iepriekšējā gada finanšu pārskatā (t. i., nepielāgots turpmākām cenu līmeņa izmaiņām vai turpmākām valūtas kursa izmaiņām).

| 43. | Ja uzņēmuma funkcionālā valūta ir valsts ar hiperinflāciju valūta, uzņēmumam jāpārveido tā finanšu pārskati saskaņā ar 29. SGS Finanšu pārskati valstīs ar hiperinflāciju, pirms pārrēķināšanas metodes piemērošanas, kas noteikta 42. punktā, izņemot salīdzināmās summas, kas tiek pārrēķinātas valsts bez hiperinflācijas valūtā (skat. 42. punkta b) apakšpunktu). Ja valstī vairs nav hiperinflācijas, un uzņēmums vairs nepārveido savus finanšu pārskatus saskaņā ar 29. SGS, lai veiktu pārrēķināšanu funkcionālajā valūtā, tam par sākotnējām izmaksām jāizmanto tās summas, kas pārrēķinātas uz cenu līmeni datumā, kad uzņēmums pārtrauca pārveidot savus finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

43.

Ja uzņēmuma funkcionālā valūta ir valsts ar hiperinflāciju valūta, uzņēmumam jāpārveido tā finanšu pārskati saskaņā ar 29. SGS Finanšu pārskati valstīs ar hiperinflāciju, pirms pārrēķināšanas metodes piemērošanas, kas noteikta 42. punktā, izņemot salīdzināmās summas, kas tiek pārrēķinātas valsts bez hiperinflācijas valūtā (skat. 42. punkta b) apakšpunktu). Ja valstī vairs nav hiperinflācijas, un uzņēmums vairs nepārveido savus finanšu pārskatus saskaņā ar 29. SGS, lai veiktu pārrēķināšanu funkcionālajā valūtā, tam par sākotnējām izmaksām jāizmanto tās summas, kas pārrēķinātas uz cenu līmeni datumā, kad uzņēmums pārtrauca pārveidot savus finanšu pārskatus.

Ārvalstu darbības pārrēķināšana

| 44. | Papildus 38. - 43. punktam, 45. - 47. punkts jāpiemēro gadījumos, kad ārvalstu darbības rezultātus un finansiālo stāvokli pārrēķina uzrādīšanas valūtā, lai ārvalstu darbību iekļautu pārskatu sniedzēja uzņēmuma finanšu pārskatos, tos konsolidējot, proporcionāli konsolidējot vai saskaņā ar pašu kapitāla metodi. |
| --- | --- |

44.

Papildus 38. - 43. punktam, 45. - 47. punkts jāpiemēro gadījumos, kad ārvalstu darbības rezultātus un finansiālo stāvokli pārrēķina uzrādīšanas valūtā, lai ārvalstu darbību iekļautu pārskatu sniedzēja uzņēmuma finanšu pārskatos, tos konsolidējot, proporcionāli konsolidējot vai saskaņā ar pašu kapitāla metodi.

| 45. | Ārvalstu darbības rezultātu un finansiālā stāvokļa apvienošana ar pārskatu sniedzēja uzņēmuma rezultātiem un finansiālo stāvokli tiek veikta, ievērojot parastas konsolidācijas kārtību, piemēram, koncerna savstarpējo atlikumu un darījumu izslēgšana (skatīt 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati un 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos). Tomēr savstarpējos monetāros aktīvus (vai saistības), vai nu īstermiņa vai ilgtermiņa, nevar izslēgt attiecībā pret attiecīgo savstarpējo saistību (vai aktīvu), neparādot valūtas kursa svārstību rezultātus konsolidētajos finanšu pārskatos. Tas ir tāpēc, ka monetārs postenis parāda apņemšanos pārveidot vienu valūtu citā un rada pārskatu sniedzējam uzņēmumam ienākumus vai zaudējumus no valūtas kursa svārstībām. Tādējādi, pārskatus sniedzēja uzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos šo valūtas kursa starpību turpina atzīt peļņas vai zaudējumu aprēķinā, vai, ja tā rodas 32. punktā minēto apstākļu dēļ, to klasificē par pašu kapitālu līdz ārvalstu darbības atsavināšanai. |
| --- | --- |

45.

Ārvalstu darbības rezultātu un finansiālā stāvokļa apvienošana ar pārskatu sniedzēja uzņēmuma rezultātiem un finansiālo stāvokli tiek veikta, ievērojot parastas konsolidācijas kārtību, piemēram, koncerna savstarpējo atlikumu un darījumu izslēgšana (skatīt 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati un 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos). Tomēr savstarpējos monetāros aktīvus (vai saistības), vai nu īstermiņa vai ilgtermiņa, nevar izslēgt attiecībā pret attiecīgo savstarpējo saistību (vai aktīvu), neparādot valūtas kursa svārstību rezultātus konsolidētajos finanšu pārskatos. Tas ir tāpēc, ka monetārs postenis parāda apņemšanos pārveidot vienu valūtu citā un rada pārskatu sniedzējam uzņēmumam ienākumus vai zaudējumus no valūtas kursa svārstībām. Tādējādi, pārskatus sniedzēja uzņēmuma konsolidētajos finanšu pārskatos šo valūtas kursa starpību turpina atzīt peļņas vai zaudējumu aprēķinā, vai, ja tā rodas 32. punktā minēto apstākļu dēļ, to klasificē par pašu kapitālu līdz ārvalstu darbības atsavināšanai.

| 46. | Ja ārvalstu darbības un pārskatus sniedzēja uzņēmuma finanšu pārskatus sagatavo atšķirīgos pārskata datumos, tad bieži vien tiek sagatavoti papildus ārvalstu darbības pārskati tajā pašā datumā, kad pārskatus sniedzēja uzņēmuma pārskati. Ja tas nav tā izdarīts, 27. SGS ļauj izmantot citu pārskata sagatavošanas datumu, ar noteikumu, ka starpība nav lielāka kā trīs mēneši un labojumi veikti jebkuru darījumu vai citu notikumu ietekmes uzrādīšanai, kas radusies laikā starp dažādiem datumiem. Tādā gadījumā ārvalstu darbības aktīvus un saistības pārrēķina pēc valūtas kursa ārvalstu darbības bilances datumā. Labojumi tiek veikti valūtas kursa nozīmīgu izmaiņu gadījumā, laikā līdz pārskatu sniedzēja uzņēmuma bilances datumam saskaņā ar 27. SGS. Šādu pieeju izmanto, piemērojot pašu kapitāla metodi asociētajiem uzņēmumiem un kopuzņēmumiem, un, piemērojot proporcionālo konsolidāciju kopuzņēmumiem saskaņā ar 28. SGS Ieguldījumi asociētos uzņēmumos un 31. SGS. |
| --- | --- |

46.

Ja ārvalstu darbības un pārskatus sniedzēja uzņēmuma finanšu pārskatus sagatavo atšķirīgos pārskata datumos, tad bieži vien tiek sagatavoti papildus ārvalstu darbības pārskati tajā pašā datumā, kad pārskatus sniedzēja uzņēmuma pārskati. Ja tas nav tā izdarīts, 27. SGS ļauj izmantot citu pārskata sagatavošanas datumu, ar noteikumu, ka starpība nav lielāka kā trīs mēneši un labojumi veikti jebkuru darījumu vai citu notikumu ietekmes uzrādīšanai, kas radusies laikā starp dažādiem datumiem. Tādā gadījumā ārvalstu darbības aktīvus un saistības pārrēķina pēc valūtas kursa ārvalstu darbības bilances datumā. Labojumi tiek veikti valūtas kursa nozīmīgu izmaiņu gadījumā, laikā līdz pārskatu sniedzēja uzņēmuma bilances datumam saskaņā ar 27. SGS. Šādu pieeju izmanto, piemērojot pašu kapitāla metodi asociētajiem uzņēmumiem un kopuzņēmumiem, un, piemērojot proporcionālo konsolidāciju kopuzņēmumiem saskaņā ar 28. SGS Ieguldījumi asociētos uzņēmumos un 31. SGS.

| 47. | Jebkuru nemateriālo vērtību, kas rodas, iegādājoties ārvalstu darbību, kā arī patiesās vērtības korekcijas līdz aktīvu un saistību uzskaites vērtībām, kas rodas, iegādājoties šo ārvalstu darbību, uzskata par ārvalstu darbības aktīviem un saistībām. Tādējādi, tie tiek uzrādīti ārvalstu darbības funkcionālajā valūtā un pārrēķināti pēc beigu kursa saskaņā ar 39. un 42. punktu. |
| --- | --- |

47.

Jebkuru nemateriālo vērtību, kas rodas, iegādājoties ārvalstu darbību, kā arī patiesās vērtības korekcijas līdz aktīvu un saistību uzskaites vērtībām, kas rodas, iegādājoties šo ārvalstu darbību, uzskata par ārvalstu darbības aktīviem un saistībām. Tādējādi, tie tiek uzrādīti ārvalstu darbības funkcionālajā valūtā un pārrēķināti pēc beigu kursa saskaņā ar 39. un 42. punktu.

Arvalstu darbības atsavināšana

| 48. | Atsavinot ārvalstu darbību, valūtas kursa starpības kumulatīvā summa, kas tikusi atzīta kā atsevišķa pašu kapitāla sastāvdaļa un kas attiecas uz šo ārvalstu darbību, jāatzīst par peļņu vai zaudējumiem tajā pašā periodā, kurā atzīti peļņa vai zaudējumi no atzītās atsavināšanas. |
| --- | --- |

48.

Atsavinot ārvalstu darbību, valūtas kursa starpības kumulatīvā summa, kas tikusi atzīta kā atsevišķa pašu kapitāla sastāvdaļa un kas attiecas uz šo ārvalstu darbību, jāatzīst par peļņu vai zaudējumiem tajā pašā periodā, kurā atzīti peļņa vai zaudējumi no atzītās atsavināšanas.

| 49. | Uzņēmums var atsavināt līdzdalību ārvalstu darbībā, to pārdodot, likvidējot, atmaksājot pamatkapitālu vai atsakoties no visas šīs darbības vai tās daļas. Dividenžu maksājums ir daļa no atsavināšanas tikai tad, ja tas veido atdevi no ieguldījuma, piemēram, ja dividendi maksā no pirmsiegādes peļņas. Daļējas atsavināšanas gadījumā tikai proporcionālu daļu no attiecīgās uzkrātās valūtas kursa starpības iekļauj ieņēmumos vai izdevumos. Ārvalstu darbības uzskaites vērtības daļēja norakstīšana nenozīmē daļēju atsavināšanu. Tādējādi, nevienu daļu no uzkrātajiem ieņēmumiem vai izdevumiem no ārvalstu valūtu kursa svārstībām neatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā tad, kad veic vērtības daļēju norakstīšanu. |
| --- | --- |

49.

Uzņēmums var atsavināt līdzdalību ārvalstu darbībā, to pārdodot, likvidējot, atmaksājot pamatkapitālu vai atsakoties no visas šīs darbības vai tās daļas. Dividenžu maksājums ir daļa no atsavināšanas tikai tad, ja tas veido atdevi no ieguldījuma, piemēram, ja dividendi maksā no pirmsiegādes peļņas. Daļējas atsavināšanas gadījumā tikai proporcionālu daļu no attiecīgās uzkrātās valūtas kursa starpības iekļauj ieņēmumos vai izdevumos. Ārvalstu darbības uzskaites vērtības daļēja norakstīšana nenozīmē daļēju atsavināšanu. Tādējādi, nevienu daļu no uzkrātajiem ieņēmumiem vai izdevumiem no ārvalstu valūtu kursa svārstībām neatzīst peļņas vai zaudējumu aprēķinā tad, kad veic vērtības daļēju norakstīšanu.

VISU VALŪTAS KURSA STARPĪBU IETEKME UZ NODOKĻIEM

| 50. | Ieņēmumiem un izdevumiem no ārvalstu valūtas darījumiem un valūtas kursa starpībām, kas rodas no uzņēmuma (ieskaitot ārvalstu darbības) rezultātu un finansiālā stāvokļa pārrēķināšanas citā valūtā, var būt ietekme uz nodokļiem. 12. SGS Ienākuma nodokļi ir piemērojams attiecībā uz šādu ietekmi uz nodokļiem. |
| --- | --- |

50.

Ieņēmumiem un izdevumiem no ārvalstu valūtas darījumiem un valūtas kursa starpībām, kas rodas no uzņēmuma (ieskaitot ārvalstu darbības) rezultātu un finansiālā stāvokļa pārrēķināšanas citā valūtā, var būt ietekme uz nodokļiem. 12. SGS Ienākuma nodokļi ir piemērojams attiecībā uz šādu ietekmi uz nodokļiem.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

| 51. | 53. punkta un 55. - 57. punkta atsauces uz “funkcionālo valūtu” koncerna gadījumā attiecas uz mātes uzņēmuma funkcionālo valūtu. |
| --- | --- |

51.

53. punkta un 55. - 57. punkta atsauces uz “funkcionālo valūtu” koncerna gadījumā attiecas uz mātes uzņēmuma funkcionālo valūtu.

| 52. | Uzņēmums atklāj:










  a) | valūtas kursa starpību summu, kas atzīta peļņas vai zaudējumu aprēķinā, izņemot to, kas radusies no finanšu instrumentiem, kuri novērtēti pēc to patiesās vērtības, izmantojot peļņas vai zaudējumu aprēķinu saskaņā ar 39. SGS; |
| --- | --- | --- |

52.

Uzņēmums atklāj:

a)

valūtas kursa starpību summu, kas atzīta peļņas vai zaudējumu aprēķinā, izņemot to, kas radusies no finanšu instrumentiem, kuri novērtēti pēc to patiesās vērtības, izmantojot peļņas vai zaudējumu aprēķinu saskaņā ar 39. SGS;

| b) | neto valūtas kursa starpības, kas klasificētas par pašu kapitālu, pašu kapitāla atsevišķu sastāvdaļu, un šo valūtas kursa starpību summas saskaņošana perioda sākumā un beigās. |
| --- | --- |

b)

neto valūtas kursa starpības, kas klasificētas par pašu kapitālu, pašu kapitāla atsevišķu sastāvdaļu, un šo valūtas kursa starpību summas saskaņošana perioda sākumā un beigās.

| 53. | Ja pārskata valūta atšķiras no funkcionālās valūtas, šis fakts jāatklāj kopā ar informāciju par funkcionālo valūtu un citas uzrādīšanas valūtas lietošanas iemeslu. |
| --- | --- |

53.

Ja pārskata valūta atšķiras no funkcionālās valūtas, šis fakts jāatklāj kopā ar informāciju par funkcionālo valūtu un citas uzrādīšanas valūtas lietošanas iemeslu.

| 54. | Ja ir izmaiņas vai nu pārskatus sniedzēja vai nozīmīgas ārvalstu darbības funkcionālajā valūtā, ir jāatklāj šis fakts un iemesls funkcionālās valūtas izmaiņām. |
| --- | --- |

54.

Ja ir izmaiņas vai nu pārskatus sniedzēja vai nozīmīgas ārvalstu darbības funkcionālajā valūtā, ir jāatklāj šis fakts un iemesls funkcionālās valūtas izmaiņām.

| 55. | Ja uzņēmums uzrāda tā finanšu pārskatus valūtā, kas atšķiras no tā funkcionālās valūtas, tam jāraksturo finanšu pārskati kā atbilstoši Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem tikai tad, ja tie atbilst katra piemērojamā Standarta visām prasībām un katras šo Standartu piemērojamās interpretācijas visām prasībām, ieskaitot pārrēķināšanas metodi, kas noteikta 39. un 42. punktā. |
| --- | --- |

55.

Ja uzņēmums uzrāda tā finanšu pārskatus valūtā, kas atšķiras no tā funkcionālās valūtas, tam jāraksturo finanšu pārskati kā atbilstoši Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem tikai tad, ja tie atbilst katra piemērojamā Standarta visām prasībām un katras šo Standartu piemērojamās interpretācijas visām prasībām, ieskaitot pārrēķināšanas metodi, kas noteikta 39. un 42. punktā.

| 56. | Uzņēmums dažreiz iesniedz savus finanšu pārskatus vai citu finanšu informāciju valūtā, kas nav tā funkcionālā valūta, neizpildot 55. punkta prasības. Piemēram, uzņēmums citā valūtā maina tikai atsevišķus posteņus savos finanšu pārskatos. Vai arī uzņēmums, kura funkcionālā valūta nav valsts ar hiperinflāciju valūta, var mainīt finanšu pārskatus citā valūtā, pārrēķinot visus posteņus pēc pēdējā beigu kursa. Šāda pārrēķināšana nav saskaņā ar Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem un ir nepieciešams atklāt 57. punktā noteikto informāciju. |
| --- | --- |

56.

Uzņēmums dažreiz iesniedz savus finanšu pārskatus vai citu finanšu informāciju valūtā, kas nav tā funkcionālā valūta, neizpildot 55. punkta prasības. Piemēram, uzņēmums citā valūtā maina tikai atsevišķus posteņus savos finanšu pārskatos. Vai arī uzņēmums, kura funkcionālā valūta nav valsts ar hiperinflāciju valūta, var mainīt finanšu pārskatus citā valūtā, pārrēķinot visus posteņus pēc pēdējā beigu kursa. Šāda pārrēķināšana nav saskaņā ar Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem un ir nepieciešams atklāt 57. punktā noteikto informāciju.

| 57. | Ja uzņēmums iesniedz savus finanšu pārskatus vai citu finanšu informāciju valūtā, kas atšķiras vai nu no tā funkcionālās valūtas, vai uzrādīšanas valūtas, un neizpilda 55. punkta prasības, uzņēmumam:










  a) | skaidri jāidentificē informācija kā papildus informācija, lai nošķirtu to no informācijas, kas atbilst Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem; |
| --- | --- | --- |

57.

Ja uzņēmums iesniedz savus finanšu pārskatus vai citu finanšu informāciju valūtā, kas atšķiras vai nu no tā funkcionālās valūtas, vai uzrādīšanas valūtas, un neizpilda 55. punkta prasības, uzņēmumam:

a)

skaidri jāidentificē informācija kā papildus informācija, lai nošķirtu to no informācijas, kas atbilst Starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem;

| b) | jāatklāj valūta, kurā tiek uzrādīta papildu informācija; |
| --- | --- |

b)

jāatklāj valūta, kurā tiek uzrādīta papildu informācija;

| c) | jāatklāj uzņēmuma funkcionālā valūta un pārrēķināšanas metode, kas izmantota, lai noteiktu papildus informāciju. |
| --- | --- |

c)

jāatklāj uzņēmuma funkcionālā valūta un pārrēķināšanas metode, kas izmantota, lai noteiktu papildus informāciju.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS UN PĀREJAS PERIODS

| 58. | Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts pārskata periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj. |
| --- | --- |

58.

Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts pārskata periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj.

| 59. | Uzņēmumam jāpiemēro 47. punkts perspektīvi uz visām iegādēm, kas notikušas pēc finanšu pārskata perioda sākuma, kurā šis Standarts pirmo reizi piemērots. Ir atļauta 47. punkta piemērošana ar atpakaļejošu spēku agrākām iegādēm. Lai ārvalstu darbības iegādi aplūkotu perspektīvi, kaut gan tā veikta pirms šī Standarta piemērošanas pirmo reizi, uzņēmumam nav jālabo iepriekšējo gadu informācija, un attiecīgi tas var, ja nepieciešams, aplūkot nemateriālo vērtību un patiesās vērtības korekcijas, kas veiktas šīs iegādes rezultātā, kā uzņēmuma aktīvus un saistības, nevis kā ārvalstu darbības aktīvus un saistības. Tāpēc šīs nemateriālās vērtības un patiesās vērtības korekcijas, vai nu jau ir izteiktas uzņēmuma funkcionālajā valūtā vai ir nemonetāri ārvalstu valūtas posteņi, kurus uzrāda, izmantojot valūtas kursu darījuma datumā. |
| --- | --- |

59.

Uzņēmumam jāpiemēro 47. punkts perspektīvi uz visām iegādēm, kas notikušas pēc finanšu pārskata perioda sākuma, kurā šis Standarts pirmo reizi piemērots. Ir atļauta 47. punkta piemērošana ar atpakaļejošu spēku agrākām iegādēm. Lai ārvalstu darbības iegādi aplūkotu perspektīvi, kaut gan tā veikta pirms šī Standarta piemērošanas pirmo reizi, uzņēmumam nav jālabo iepriekšējo gadu informācija, un attiecīgi tas var, ja nepieciešams, aplūkot nemateriālo vērtību un patiesās vērtības korekcijas, kas veiktas šīs iegādes rezultātā, kā uzņēmuma aktīvus un saistības, nevis kā ārvalstu darbības aktīvus un saistības. Tāpēc šīs nemateriālās vērtības un patiesās vērtības korekcijas, vai nu jau ir izteiktas uzņēmuma funkcionālajā valūtā vai ir nemonetāri ārvalstu valūtas posteņi, kurus uzrāda, izmantojot valūtas kursu darījuma datumā.

| 60. | Visas citas izmaiņas, kas radušās šī Standarta piemērošanas rezultātā, jāuzskaita saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politika, izmaiņas attiecībā uz grāmatvedības aplēsēm un kļūdām prasībām. |
| --- | --- |

60.

Visas citas izmaiņas, kas radušās šī Standarta piemērošanas rezultātā, jāuzskaita saskaņā ar 8. SGS Grāmatvedības politika, izmaiņas attiecībā uz grāmatvedības aplēsēm un kļūdām prasībām.

CITU PAZIŅOJUMU ATSAUKŠANA

| 61. | Šis Standarts aizstāj 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme (pārskatīts 1993. gadā). |
| --- | --- |

61.

Šis Standarts aizstāj 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme (pārskatīts 1993. gadā).

| 62. | Šis Standarts aizstāj sekojošas interpretācijas:






  a) | PIK-11 Ārvalstu valūta – zaudējumu kapitalizācija valūtas krasas devalvācijas rezultātā; |
| --- | --- | --- |

62.

Šis Standarts aizstāj sekojošas interpretācijas:

a)

PIK-11 Ārvalstu valūta – zaudējumu kapitalizācija valūtas krasas devalvācijas rezultātā;

| b) | PIK-19 Uzrādīšanas valūta – novērtēšana un finanšu pārskatu sniegšana saskaņā ar 21. SGS un 29. SGS; |
| --- | --- |

b)

PIK-19 Uzrādīšanas valūta – novērtēšana un finanšu pārskatu sniegšana saskaņā ar 21. SGS un 29. SGS;

| c) | PIK–30 Uzrādīšanas valūta – pārrēķināšana no novērtēšanas valūtas uzrādīšanas valūtā. |
| --- | --- |

c)

PIK–30 Uzrādīšanas valūta – pārrēķināšana no novērtēšanas valūtas uzrādīšanas valūtā.

---

(1)  Sk. arī PIK–7 Eiro ieviešana.

PIELIKUMS

Grozījumi citos paziņojumos

Šajā papildinājumā ietvertie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz pārskata periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu agrākam periodam, šie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz šo agrāko periodu.

| A1. | 7. SGS Naudas plūsmas pārskati 25. punkts un 26. punkts tiek mainīts šādi:






  25. | Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā jāgrāmato uzņēmuma funkcionālajā valūtā, summai ārvalstu valūtā piemērojot maiņas kursu starp funkcionālo valūtu un attiecīgo ārvalstu valūtu naudas plūsmas datumā. |
| --- | --- | --- |

A1.

7. SGS Naudas plūsmas pārskati 25. punkts un 26. punkts tiek mainīts šādi:

25.

Naudas plūsmas no darījumiem ārvalstu valūtā jāgrāmato uzņēmuma funkcionālajā valūtā, summai ārvalstu valūtā piemērojot maiņas kursu starp funkcionālo valūtu un attiecīgo ārvalstu valūtu naudas plūsmas datumā.

| 26. | Ārvalstu meitas uzņēmuma naudas plūsmas jāpārrēķina pēc valūtas maiņas kursa starp funkcionālo valūtu un attiecīgo ārvalstu valūtu naudas plūsmu datumā. |
| --- | --- |

26.

Ārvalstu meitas uzņēmuma naudas plūsmas jāpārrēķina pēc valūtas maiņas kursa starp funkcionālo valūtu un attiecīgo ārvalstu valūtu naudas plūsmu datumā.

| A2. | 12. SGS Ienākuma nodokļi tiek mainīts kā aprakstīts zemāk:
  Ievada 1. punkts (tagad numurēts kā IN 2. punkts) tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:






  IN2. | ... |
| --- | --- | --- |

A2.

12. SGS Ienākuma nodokļi tiek mainīts kā aprakstīts zemāk:

Ievada 1. punkts (tagad numurēts kā IN 2. punkts) tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

IN2.

...

Turklāt ir dažas pagaidu starpības, kas nav laika starpības, piemēram, tās pagaidu starpības, kas rodas, kad:

| (a) | uzņēmuma nemonetāros aktīvus un saistības vērtē to funkcionālajā valūtā, bet ar nodokli apliekamo peļņu vai nodokļu zaudējumus (un tādējādi to nemonetāro aktīvu un saistību nodokļu bāzi nosaka starpības valūtā); |
| --- | --- |

(a)

uzņēmuma nemonetāros aktīvus un saistības vērtē to funkcionālajā valūtā, bet ar nodokli apliekamo peļņu vai nodokļu zaudējumus (un tādējādi to nemonetāro aktīvu un saistību nodokļu bāzi nosaka starpības valūtā);

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

41. un 62. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

| 41. | Uzņēmuma nemonetāros aktīvus un saistības novērtē to funkcionālajā valūtā (skatīt 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme). Ja uzņēmuma ar nodokli apliekamo peļņu vai nodokļa zaudējumus (un tātad tā nemonetāro aktīvu un saistību nodokļa bāzi) nosaka citā valūtā, valūtas kursa izmaiņas rada pagaidu starpības, kā rezultātā veidojas atzītas atliktā nodokļa saistības vai (saskaņā ar 24. punktu) aktīvs. Par rezultātā radušos atlikto nodokli debetē vai kreditē peļņas vai zaudējumu aprēķinu (skatīt 58. punktu). |
| --- | --- |

41.

Uzņēmuma nemonetāros aktīvus un saistības novērtē to funkcionālajā valūtā (skatīt 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme). Ja uzņēmuma ar nodokli apliekamo peļņu vai nodokļa zaudējumus (un tātad tā nemonetāro aktīvu un saistību nodokļa bāzi) nosaka citā valūtā, valūtas kursa izmaiņas rada pagaidu starpības, kā rezultātā veidojas atzītas atliktā nodokļa saistības vai (saskaņā ar 24. punktu) aktīvs. Par rezultātā radušos atlikto nodokli debetē vai kreditē peļņas vai zaudējumu aprēķinu (skatīt 58. punktu).

| 62. | Starptautiskie finanšu pārskatu standarti pieprasa vai pieļauj, ka par dažiem posteņiem tieši kreditē vai debetē pašu kapitālu. Šādi posteņi ir, piemēram:
  ...






  c) | valūtas kursa starpība, kas radusies no ārvalstu darbības finanšu pārskatu pārrēķināšanas (skatīt 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme); |
| --- | --- | --- |

62.

Starptautiskie finanšu pārskatu standarti pieprasa vai pieļauj, ka par dažiem posteņiem tieši kreditē vai debetē pašu kapitālu. Šādi posteņi ir, piemēram:

...

c)

valūtas kursa starpība, kas radusies no ārvalstu darbības finanšu pārskatu pārrēķināšanas (skatīt 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme);

...

| A3. | 29. SGS Finanšu pārskati valstīs ar hiperinflāciju tiek labots šādi:
  1. punkts tiek mainīts šādi:






  1. | Šis Standarts jāpiemēro individuāliem finanšu pārskatiem, tostarp konsolidētiem finanšu pārskatiem, jebkuram uzņēmumam, kura funkcionālā valūta ir valsts valūta, kurā pastāv hiperinflācija. |
| --- | --- | --- |

A3.

29. SGS Finanšu pārskati valstīs ar hiperinflāciju tiek labots šādi:

1. punkts tiek mainīts šādi:

1.

Šis Standarts jāpiemēro individuāliem finanšu pārskatiem, tostarp konsolidētiem finanšu pārskatiem, jebkuram uzņēmumam, kura funkcionālā valūta ir valsts valūta, kurā pastāv hiperinflācija.

8. punkts tiek mainīts šādi:

| 8. | Tāda uzņēmuma finanšu pārskatiem, kurš sniedz tos tādas valsts valūtā, kurā pastāv hiperinflācija, neatkarīgi no tā, vai tie pamatojas uz sākotnējo izmaksu metodi vai kārtējo izmaksu metodi, jābūt izteiktiem bilances datumā pastāvošajā mērvienībā. Iepriekšējā perioda atbilstošie skaitļi, kuri pieprasīti saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana, un jebkura informācija par iepriekšējiem periodiem arī jāsniedz bilances datumā pastāvošajā mērvienībā. Lai uzrādītu salīdzināmās summas citā uzrādīšanas valūtā, jāpiemēro 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme (pārskatīts 2003. gadā) 42. punkta b) apakšpunkts un 43. punkts. |
| --- | --- |

8.

Tāda uzņēmuma finanšu pārskatiem, kurš sniedz tos tādas valsts valūtā, kurā pastāv hiperinflācija, neatkarīgi no tā, vai tie pamatojas uz sākotnējo izmaksu metodi vai kārtējo izmaksu metodi, jābūt izteiktiem bilances datumā pastāvošajā mērvienībā. Iepriekšējā perioda atbilstošie skaitļi, kuri pieprasīti saskaņā ar 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana, un jebkura informācija par iepriekšējiem periodiem arī jāsniedz bilances datumā pastāvošajā mērvienībā. Lai uzrādītu salīdzināmās summas citā uzrādīšanas valūtā, jāpiemēro 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme (pārskatīts 2003. gadā) 42. punkta b) apakšpunkts un 43. punkts.

17. punkts tiek mainīts šādi:

| 17. | Vispārīgais cenu indekss var nebūt pieejams par periodiem, par kuriem saskaņā ar šo Standartu nepieciešama pamatlīdzekļu pārrēķināšana. Šajos gadījumos var būt jālieto aplēse, kas balstīta, piemēram, uz funkcionālās valūtas un relatīvi stabilas ārvalstu valūtas svārstību attiecību. |
| --- | --- |

17.

Vispārīgais cenu indekss var nebūt pieejams par periodiem, par kuriem saskaņā ar šo Standartu nepieciešama pamatlīdzekļu pārrēķināšana. Šajos gadījumos var būt jālieto aplēse, kas balstīta, piemēram, uz funkcionālās valūtas un relatīvi stabilas ārvalstu valūtas svārstību attiecību.

23. punkts tiek svītrots.

31. punkts tiek mainīts šādi:

| 31. | Neto monetārās pozīcijas ieņēmumi vai zaudējumi jāatzīst saskaņā ar 27. un 28. punktu. |
| --- | --- |

31.

Neto monetārās pozīcijas ieņēmumi vai zaudējumi jāatzīst saskaņā ar 27. un 28. punktu.

34. punkts tiek mainīts šādi:

| 34. | Iepriekšējā pārskata perioda atbilstošos skaitļus, neatkarīgi no tā, vai tie pamatojas uz sākotnējo izmaksu metodi vai kārtējo izmaksu metodi, pārrēķina, piemērojot vispārīgo cenu indeksu tā, lai salīdzināmie finanšu pārskati tiktu sniegti pārskata perioda beigās pastāvošajā mērvienībā. Informāciju, kuru atklāj par iepriekšējiem periodiem, arī izsaka pārskata perioda beigās pastāvošajā mērvienībā. Lai uzrādītu salīdzināmās summas citā uzrādīšanas valūtā, jāpiemēro 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme (pārskatīts 2003. gadā) 42. punkta b) apakšpunkts un 43. punkts. |
| --- | --- |

34.

Iepriekšējā pārskata perioda atbilstošos skaitļus, neatkarīgi no tā, vai tie pamatojas uz sākotnējo izmaksu metodi vai kārtējo izmaksu metodi, pārrēķina, piemērojot vispārīgo cenu indeksu tā, lai salīdzināmie finanšu pārskati tiktu sniegti pārskata perioda beigās pastāvošajā mērvienībā. Informāciju, kuru atklāj par iepriekšējiem periodiem, arī izsaka pārskata perioda beigās pastāvošajā mērvienībā. Lai uzrādītu salīdzināmās summas citā uzrādīšanas valūtā, jāpiemēro 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme (pārskatīts 2003. gadā) 42. punkta b) apakšpunkts un 43. punkts.

39. punkts tiek mainīts šādi:

| 39. | Jāatklāj šāda informācija:










  a) | fakts, ka finanšu pārskati un iepriekšējo periodu atbilstošie skaitļi ir pārrēķināti, ņemot vērā funkcionālās valūtas vispārīgās pirktspējas izmaiņas, un tā rezultātā sniegti bilances datumā pastāvošajā mērvienībā; |
| --- | --- | --- |

39.

Jāatklāj šāda informācija:

a)

fakts, ka finanšu pārskati un iepriekšējo periodu atbilstošie skaitļi ir pārrēķināti, ņemot vērā funkcionālās valūtas vispārīgās pirktspējas izmaiņas, un tā rezultātā sniegti bilances datumā pastāvošajā mērvienībā;

| A4. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.] |
| --- | --- |

A4.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.]

| A5. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.] |
| --- | --- |

A5.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.]

| A6. | 38. SGS Nemateriālie aktīvi, 107. punkts tiek mainīts šādi:






  107. | Finanšu pārskatos par katru nemateriālo aktīvu grupu jāatklāj šāda informācija, atsevišķi izdalot uzņēmumā radītos nemateriālos aktīvus un citus nemateriālos aktīvus:



  ...









  e) | uzskaites vērtības saskaņošana perioda sākumā un beigās, norādot:



  ...









  vii) | neto valūtas kursa starpības, kas rodas, pārrēķinot finanšu pārskatus no funkcionālās valūtas uz citu uzrādīšanas valūtu, ieskaitot ārvalstu darbības pārrēķināšanu pārskatus sniedzēja uzņēmuma uzrādīšanas valūtā;



  ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |

A6.

38. SGS Nemateriālie aktīvi, 107. punkts tiek mainīts šādi:

107.

Finanšu pārskatos par katru nemateriālo aktīvu grupu jāatklāj šāda informācija, atsevišķi izdalot uzņēmumā radītos nemateriālos aktīvus un citus nemateriālos aktīvus:

e)

uzskaites vērtības saskaņošana perioda sākumā un beigās, norādot:

vii)

neto valūtas kursa starpības, kas rodas, pārrēķinot finanšu pārskatus no funkcionālās valūtas uz citu uzrādīšanas valūtu, ieskaitot ārvalstu darbības pārrēķināšanu pārskatus sniedzēja uzņēmuma uzrādīšanas valūtā;

| A7. | 41. SGS Lauksaimniecība 50. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:






  50. | Uzņēmumam jāuzrāda bioloģisko aktīvu uzskaites vērtības izmaiņu saskaņošana pārskata perioda sākumā un beigās. Saskaņošanā jāiekļauj:



  ...









  f) | neto valūtas kursa starpības, kas rodas, pārrēķinot finanšu pārskatus no funkcionālās valūtas uz citu uzrādīšanas valūtu, ieskaitot ārvalstu darbības pārrēķināšanu pārskatus sniedzēja uzņēmuma uzrādīšanas valūtā;



  ... |
| --- | --- | --- | --- |

A7.

41. SGS Lauksaimniecība 50. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

50.

Uzņēmumam jāuzrāda bioloģisko aktīvu uzskaites vērtības izmaiņu saskaņošana pārskata perioda sākumā un beigās. Saskaņošanā jāiekļauj:

f)

neto valūtas kursa starpības, kas rodas, pārrēķinot finanšu pārskatus no funkcionālās valūtas uz citu uzrādīšanas valūtu, ieskaitot ārvalstu darbības pārrēķināšanu pārskatus sniedzēja uzņēmuma uzrādīšanas valūtā;

| A8. | PIK-7 Eiro ieviešana mainīts kā aprakstīts zemāk.
  4. punkts tiek mainīts šādi:






  4. | Tas nozīmē, ka, konkrēti:






  a) | ārvalstu valūtas monetārie aktīvi un saistības darījumu rezultātā jāturpina pārrēķināt funkcionālajā valūtā pēc beigu kursa. Rezultātā radušās valūtas kursa starpības nekavējoties jāatzīst par ienākumiem vai izdevumiem, izņemot, ja uzņēmumam jāturpina piemērot esošā grāmatvedības politika par ieņēmumiem un zaudējumiem no valūtas maiņas saistībā ar nākotnes darījumu valūtas maiņas risku ierobežošanu. |
| --- | --- | --- | --- |

A8.

PIK-7 Eiro ieviešana mainīts kā aprakstīts zemāk.

4. punkts tiek mainīts šādi:

4.

Tas nozīmē, ka, konkrēti:

a)

ārvalstu valūtas monetārie aktīvi un saistības darījumu rezultātā jāturpina pārrēķināt funkcionālajā valūtā pēc beigu kursa. Rezultātā radušās valūtas kursa starpības nekavējoties jāatzīst par ienākumiem vai izdevumiem, izņemot, ja uzņēmumam jāturpina piemērot esošā grāmatvedības politika par ieņēmumiem un zaudējumiem no valūtas maiņas saistībā ar nākotnes darījumu valūtas maiņas risku ierobežošanu.

| b) | kumulatīvas valūtas kursa starpības saistībā ar ārvalstu darbības finanšu pārskatu pārrēķināšanu jāturpina klasificēt par pašu kapitālu un jāatzīst par ienākumiem vai izdevumiem tikai, atsavinot neto ieguldījumus ārvalstu darbībā. |
| --- | --- |

b)

kumulatīvas valūtas kursa starpības saistībā ar ārvalstu darbības finanšu pārskatu pārrēķināšanu jāturpina klasificēt par pašu kapitālu un jāatzīst par ienākumiem vai izdevumiem tikai, atsavinot neto ieguldījumus ārvalstu darbībā.

...

Spēkā stāšanās datuma teikums tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

Spēkā stāšanās datums: Šī interpretācija stājas spēkā 1998. gada 1. jūnijā. Grāmatvedības politikas izmaiņas tiek ņemtas vērā saskaņā ar 8. SGS prasībām.

| A9. | 1. SFPS Starptautisko Finanšu pārskatu Standartu pirmā pieņemšana maina kā aprakstīts zemāk.
  B pielikumā tiek pievienoti B1A un B1B punkti:






  B1A | Uzņēmumam nepieciešams piemērot 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme ar atpakaļejošu spēku patiesās vērtības korekcijām un nemateriālai vērtībai, kas veidojušās uzņēmējdarbības apvienošanās, kas notikušas pirms pārejas datuma uz SFPS. Ja uzņēmums nepiemēro 21. SGS ar atpakaļejošu spēku šīm patiesās vērtības korekcijām un nemateriālai vērtībai, tam jāaplūko tie kā uzņēmuma aktīvi un saistības, nevis kā iegādātā uzņēmuma aktīvi un saistības. Tāpēc šīs nemateriālās vērtības un patiesās vērtības korekcijas, vai nu kas jau ir izteiktas uzņēmuma pārskata valūtā vai kas ir nemonetāri ārvalstu valūtas posteņi, kurus uzrāda, lietojot valūtas kursu, kas piemērots saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem. |
| --- | --- | --- |

A9.

1. SFPS Starptautisko Finanšu pārskatu Standartu pirmā pieņemšana maina kā aprakstīts zemāk.

B pielikumā tiek pievienoti B1A un B1B punkti:

B1A

Uzņēmumam nepieciešams piemērot 21. SGS Ārvalstu valūtas kursu izmaiņu ietekme ar atpakaļejošu spēku patiesās vērtības korekcijām un nemateriālai vērtībai, kas veidojušās uzņēmējdarbības apvienošanās, kas notikušas pirms pārejas datuma uz SFPS. Ja uzņēmums nepiemēro 21. SGS ar atpakaļejošu spēku šīm patiesās vērtības korekcijām un nemateriālai vērtībai, tam jāaplūko tie kā uzņēmuma aktīvi un saistības, nevis kā iegādātā uzņēmuma aktīvi un saistības. Tāpēc šīs nemateriālās vērtības un patiesās vērtības korekcijas, vai nu kas jau ir izteiktas uzņēmuma pārskata valūtā vai kas ir nemonetāri ārvalstu valūtas posteņi, kurus uzrāda, lietojot valūtas kursu, kas piemērots saskaņā ar iepriekšējiem vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem.

| B1B | Uzņēmums var piemērot 21. SGS ar atpakaļejošu spēku patiesās vērtības korekcijām un nemateriālai vērtībai, kas radusies:






  a) | visas uzņēmējdarbības apvienošanās, kas radušās pirms pārejas datuma uz SFPS; |
| --- | --- | --- |

B1B

Uzņēmums var piemērot 21. SGS ar atpakaļejošu spēku patiesās vērtības korekcijām un nemateriālai vērtībai, kas radusies:

a)

visas uzņēmējdarbības apvienošanās, kas radušās pirms pārejas datuma uz SFPS;

| b) | visas uzņēmējdarbības apvienošanās, ko uzņēmums vēlas mainīt, lai izpildītu 22. SGS prasības, kā atļauts augstāk esošā B1 punktā. |
| --- | --- |

b)

visas uzņēmējdarbības apvienošanās, ko uzņēmums vēlas mainīt, lai izpildītu 22. SGS prasības, kā atļauts augstāk esošā B1 punktā.

24. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Informācijas atklāšana par saistītām pusēm

SATURS

Mērķis

Darbības joma

Informācijas atklāšanas par saistītām pusēm nolūks

Definīcijas

Informācijas atklāšana

Spēkā stāšanās datums

24. SGS atsaukšana (pārveidots 1994. gadā)

Šis Standarts aizstāj 24. SGS (pārstrādāts 1994.gadā) Informācijas atklāšana par saistītām pusēm un tas jāpiemēro pārskataperiodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana.

MĒRĶIS

| 1. | Šī Standarta mērķis ir nodrošināt, lai sabiedrības finanšu pārskati ietvertu informācijas atklāšanu, kas nepieciešama, lai norādītu uz iespēju, ka tās finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumus var ietekmēt saistītās pusesun darījumi un savstarpējie ar šādām pusēm. |
| --- | --- |

1.

Šī Standarta mērķis ir nodrošināt, lai sabiedrības finanšu pārskati ietvertu informācijas atklāšanu, kas nepieciešama, lai norādītu uz iespēju, ka tās finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumus var ietekmēt saistītās pusesun darījumi un savstarpējie ar šādām pusēm.

DARBĪBAS JOMA

| 2. | Šis Standarts jāpiemēro:










  a) | lai identificētu saistīto pušu attiecības un darījumus; |
| --- | --- | --- |

2.

Šis Standarts jāpiemēro:

a)

lai identificētu saistīto pušu attiecības un darījumus;

| b) | lai identificētu savstarpējos atlikumus starp sabiedrībuun ar to saistītajām pusēm; |
| --- | --- |

b)

lai identificētu savstarpējos atlikumus starp sabiedrībuun ar to saistītajām pusēm;

| c) | lai identificētu apstākļus, kuros nepieciešama informācijas atklāšana par posteņiem a) un b);



  un |
| --- | --- |

c)

lai identificētu apstākļus, kuros nepieciešama informācijas atklāšana par posteņiem a) un b);

| d) | lai noteiktu, kāda informācija ir jāatklāj par šiem posteņiem. |
| --- | --- |

d)

lai noteiktu, kāda informācija ir jāatklāj par šiem posteņiem.

| 3. | Šis Standarts pieprasa informācijas atklāšanu par saistīto pušu darījumiem un savstarpējiem atlikumiem atsevišķos mātes uzņēmuma, kopuzņēmuma vai ieguldītāja finanšu pārskatos, kas sniegti saskaņā ar 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati. |
| --- | --- |

3.

Šis Standarts pieprasa informācijas atklāšanu par saistīto pušu darījumiem un savstarpējiem atlikumiem atsevišķos mātes uzņēmuma, kopuzņēmuma vai ieguldītāja finanšu pārskatos, kas sniegti saskaņā ar 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati.

| 4. | Saistīto pušu darījumi un savstarpējie atlikumi ar citiem grupas uzņēmumiem tiek atklāti uzņēmuma finanšu pārskatos. Sagatavojot koncerna konsolidētos finanšu pārskatus, no tiem tiek izslēgti saistīto pušu savstarpējie darījumi un atlikumi. |
| --- | --- |

4.

Saistīto pušu darījumi un savstarpējie atlikumi ar citiem grupas uzņēmumiem tiek atklāti uzņēmuma finanšu pārskatos. Sagatavojot koncerna konsolidētos finanšu pārskatus, no tiem tiek izslēgti saistīto pušu savstarpējie darījumi un atlikumi.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANAS PAR SAISTĪTĀM PUSĒM NOLŪKS

| 5. | Saistīto pušu attiecības ir parasta komercdarbības un uzņēmējdarbības pazīme. Piemēram, sabiedrības bieži īsteno daļu savas darbības ar meitas uzņēmumu, kopuzņēmumu vai asociēto uzņēmumu starpniecību. Šādos apstākļos sabiedrība var ietekmēt ieguldījumu saņēmēja finansiālo un pamatdarbības politiku, izmantojot kontroli, kopīgu kontroli vai būtisku ietekmi. |
| --- | --- |

5.

Saistīto pušu attiecības ir parasta komercdarbības un uzņēmējdarbības pazīme. Piemēram, sabiedrības bieži īsteno daļu savas darbības ar meitas uzņēmumu, kopuzņēmumu vai asociēto uzņēmumu starpniecību. Šādos apstākļos sabiedrība var ietekmēt ieguldījumu saņēmēja finansiālo un pamatdarbības politiku, izmantojot kontroli, kopīgu kontroli vai būtisku ietekmi.

| 6. | Saistīto pušu attiecības var ietekmēt sabiedrības peļņu vai zaudējumus un finansiālo stāvokli. Saistītās puses var noslēgt darījumus, kurus nesaistītas puses neslēgtu. Piemēram, sabiedrība, kas pārdod preces savam mātes uzņēmumam par pašizmaksu, nepārdos tās citam klientam uz tādiem pat noteikumiem. Turklāt darījumus starp saistītām pusēm var neveikt par tādām pat summām kā darījumus starp nesaistītām pusēm. |
| --- | --- |

6.

Saistīto pušu attiecības var ietekmēt sabiedrības peļņu vai zaudējumus un finansiālo stāvokli. Saistītās puses var noslēgt darījumus, kurus nesaistītas puses neslēgtu. Piemēram, sabiedrība, kas pārdod preces savam mātes uzņēmumam par pašizmaksu, nepārdos tās citam klientam uz tādiem pat noteikumiem. Turklāt darījumus starp saistītām pusēm var neveikt par tādām pat summām kā darījumus starp nesaistītām pusēm.

| 7. | Sabiedrības peļņu vai zaudējumus un finansiālo stāvokli var ietekmēt saistīto pušu attiecības pat tad, ja sabiedrība neveic darījumus ar saistītām pusēm. Tikai fakts, ka šādas attiecības pastāv, var ietekmēt sabiedrības darījumus ar citām pusēm. Piemēram, meitas uzņēmums var pārtraukt attiecības ar tirdzniecības partneri, ja tā mātes uzņēmums iegādājas tādu meitas uzņēmumu, kas darbojas tajā pašā tirdzniecības nozarē kā esošā meitas uzņēmuma bijušais partneris. Viena puse var arī atturēties no darbības tāpēc, ka otrai pusei uz to ir būtiska ietekme, piemēram, meitas uzņēmumam tā mātes uzņēmums var norādīt neveikt pētniecību un izstrādi. |
| --- | --- |

7.

Sabiedrības peļņu vai zaudējumus un finansiālo stāvokli var ietekmēt saistīto pušu attiecības pat tad, ja sabiedrība neveic darījumus ar saistītām pusēm. Tikai fakts, ka šādas attiecības pastāv, var ietekmēt sabiedrības darījumus ar citām pusēm. Piemēram, meitas uzņēmums var pārtraukt attiecības ar tirdzniecības partneri, ja tā mātes uzņēmums iegādājas tādu meitas uzņēmumu, kas darbojas tajā pašā tirdzniecības nozarē kā esošā meitas uzņēmuma bijušais partneris. Viena puse var arī atturēties no darbības tāpēc, ka otrai pusei uz to ir būtiska ietekme, piemēram, meitas uzņēmumam tā mātes uzņēmums var norādīt neveikt pētniecību un izstrādi.

| 8. | Šo iemeslu dēļ zināšanas par saistīto pušu darījumiem, savstarpējiem atlikumiem, un attiecībām var ietekmēt finanšu pārskatu lietotāju novērtējumu par sabiedrības darbību, tajā skaitā novērtējumu par sabiedrības riskiem un iespējām. |
| --- | --- |

8.

Šo iemeslu dēļ zināšanas par saistīto pušu darījumiem, savstarpējiem atlikumiem, un attiecībām var ietekmēt finanšu pārskatu lietotāju novērtējumu par sabiedrības darbību, tajā skaitā novērtējumu par sabiedrības riskiem un iespējām.

DEFINĪCIJAS

| 9. | Standartā lietotie termini:



  Saistītā puse Puse ir saistīta ar sabiedrību, ja:









  a) | tieši vai netieši ar vienu vai vairākiem starpniekiem:










  i) | puse kontrolē, tiek kontrolēta vai atrodas kopīgā kontrolē ar sabiedrību (tai skaitā mātes uzņēmumu, meitas uzņēmumu un citiem koncerna meitas uzņēmumiem); |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Standartā lietotie termini:

a)

tieši vai netieši ar vienu vai vairākiem starpniekiem:

i)

puse kontrolē, tiek kontrolēta vai atrodas kopīgā kontrolē ar sabiedrību (tai skaitā mātes uzņēmumu, meitas uzņēmumu un citiem koncerna meitas uzņēmumiem);

| ii) | pusei irlīdzdalība sabiedrībā, kas ļauj tai īstenot būtisku ietekmi sabiedrībā; |
| --- | --- |

ii)

pusei irlīdzdalība sabiedrībā, kas ļauj tai īstenot būtisku ietekmi sabiedrībā;

| iii) | pusei ir kopīga kontrole pār sabiedrību; |
| --- | --- |

iii)

pusei ir kopīga kontrole pār sabiedrību;

| b) | puse ir sabiedrības asociētais uzņēmums (kā noteikts 28. SGS Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos); |
| --- | --- |

b)

puse ir sabiedrības asociētais uzņēmums (kā noteikts 28. SGS Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos);

| c) | puse ir kopuzņēmums, kurā sabiedrība ir kopuzņēmuma dalībnieks (sk. 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos); |
| --- | --- |

c)

puse ir kopuzņēmums, kurā sabiedrība ir kopuzņēmuma dalībnieks (sk. 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos);

| d) | puse ir sabiedrības vai tā mātes uzņēmuma galvenā vadības personāla loceklis; |
| --- | --- |

d)

puse ir sabiedrības vai tā mātes uzņēmuma galvenā vadības personāla loceklis;

| e) | puse ir tuvs ģimenes loceklis jebkurai privātpersonai, uz ko attiecināmi a) vai d); |
| --- | --- |

e)

puse ir tuvs ģimenes loceklis jebkurai privātpersonai, uz ko attiecināmi a) vai d);

| f) | puse ir sabiedrība, ko kontrolē, kopīgi kontrolē vai kas atrodas būtiskā d) un e) minēto privātpersonu ietekmē, vai kurai šādā sabiedrībā tieši vai netieši pieder būtiskas balsstiesības ar jebkuras d) un e) minētās privātpersonas starpniecību); |
| --- | --- |

f)

puse ir sabiedrība, ko kontrolē, kopīgi kontrolē vai kas atrodas būtiskā d) un e) minēto privātpersonu ietekmē, vai kurai šādā sabiedrībā tieši vai netieši pieder būtiskas balsstiesības ar jebkuras d) un e) minētās privātpersonas starpniecību);

| g) | puse ir pēcnodarbinātības pabalstu plāns sabiedrības vai jebkuras sabiedrības, kas ir sabiedrības saistītā puse, darbinieku pabalstiem. |
| --- | --- |

g)

puse ir pēcnodarbinātības pabalstu plāns sabiedrības vai jebkuras sabiedrības, kas ir sabiedrības saistītā puse, darbinieku pabalstiem.

| a) | privātpersonas dzīvesbiedrs/dzīvesbiedre un bērni; |
| --- | --- |

a)

privātpersonas dzīvesbiedrs/dzīvesbiedre un bērni;

| b) | privātpersonas dzīvesbiedra/dzīvesbiedres bērni;



  un |
| --- | --- |

b)

privātpersonas dzīvesbiedra/dzīvesbiedres bērni;

| c) | privātpersonas vai privātpersonas dzīvesbiedra/dzīvesbiedres apgādājamie. |
| --- | --- |

c)

privātpersonas vai privātpersonas dzīvesbiedra/dzīvesbiedres apgādājamie.

| a) | darbinieku īstermiņa pabalsti, piemēram, algas un sociālās apdrošināšanas iemaksas, apmaksāts ikgadējais atvaļinājums un apmaksāts slimības atvaļinājums, peļņas sadale un prēmijas (ja tās ir maksājamas divpadsmit mēnešos pēc perioda beigām) un nemonetārie labumi (piemēram, medicīniskā aprūpe, mājoklis, automašīnas un bezmaksas vai subsidētas preces, vai pakalpojumi) esošajiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

a)

darbinieku īstermiņa pabalsti, piemēram, algas un sociālās apdrošināšanas iemaksas, apmaksāts ikgadējais atvaļinājums un apmaksāts slimības atvaļinājums, peļņas sadale un prēmijas (ja tās ir maksājamas divpadsmit mēnešos pēc perioda beigām) un nemonetārie labumi (piemēram, medicīniskā aprūpe, mājoklis, automašīnas un bezmaksas vai subsidētas preces, vai pakalpojumi) esošajiem darbiniekiem;

| b) | pēcnodarbinātības pabalsti, piemēram, pensijas, citi pensijas pabalsti, pēcnodarbinātības dzīvības apdrošināšana un pēcnodarbinātības medicīniskā aprūpe; |
| --- | --- |

b)

pēcnodarbinātības pabalsti, piemēram, pensijas, citi pensijas pabalsti, pēcnodarbinātības dzīvības apdrošināšana un pēcnodarbinātības medicīniskā aprūpe;

| c) | citi darbinieku ilgtermiņa pabalsti, tajā skaitā izdienas atvaļinājums vai akadēmiskais atvaļinājums, svinību vai citi izdienas pabalsti, ilgstošas invaliditātes pabalsti, ja tie nav pilnībā apmaksājami divpadsmit mēnešu laikā pēc perioda beigām, peļņas sadale, prēmijas un atliktā kompensācija; |
| --- | --- |

c)

citi darbinieku ilgtermiņa pabalsti, tajā skaitā izdienas atvaļinājums vai akadēmiskais atvaļinājums, svinību vai citi izdienas pabalsti, ilgstošas invaliditātes pabalsti, ja tie nav pilnībā apmaksājami divpadsmit mēnešu laikā pēc perioda beigām, peļņas sadale, prēmijas un atliktā kompensācija;

| d) | darba attiecību izbeigšanas pabalsti;



  un |
| --- | --- |

d)

darba attiecību izbeigšanas pabalsti;

| e) | maksājumi par akcijām. |
| --- | --- |

e)

maksājumi par akcijām.

| 10. | Aplūkojot katru iespējamo saistīto pušu attiecību veidu, uzmanība tiek pievērsta attiecību būtībai, ne tikai juridiskajai formai. |
| --- | --- |

10.

Aplūkojot katru iespējamo saistīto pušu attiecību veidu, uzmanība tiek pievērsta attiecību būtībai, ne tikai juridiskajai formai.

| 11. | Šī Standarta kontekstā saistītas puses ne vienmēr ir:






  a) | divas sabiedrības tikai tādēļ, ka tām ir kopīgs direktors vai cits galvenā vadības personāla loceklis, neņemto vērā “saistīto pušu” definīciju d) un f); |
| --- | --- | --- |

11.

Šī Standarta kontekstā saistītas puses ne vienmēr ir:

a)

divas sabiedrības tikai tādēļ, ka tām ir kopīgs direktors vai cits galvenā vadības personāla loceklis, neņemto vērā “saistīto pušu” definīciju d) un f);

| b) | divi kopuzņēmuma dalībnieki tikai tādēļ, ka tiem ir kopīga kontrole pār kopuzņēmumu; |
| --- | --- |

b)

divi kopuzņēmuma dalībnieki tikai tādēļ, ka tiem ir kopīga kontrole pār kopuzņēmumu;

| c) | i) | finansiālo resursu nodrošinātāji, |
| --- | --- | --- |

c)

i)

finansiālo resursu nodrošinātāji,

| ii) | arodbiedrības, |
| --- | --- |

ii)

arodbiedrības,

| iii) | komunālo pakalpojumu uzņēmumi,
  un |
| --- | --- |

iii)

komunālo pakalpojumu uzņēmumi,

un

| iv) | valdības departamenti un aģentūras, |
| --- | --- |

iv)

valdības departamenti un aģentūras,

tikai tādēļ, ka tās veic savus parastos darījumus ar sabiedrību (lai arī tās var ietekmēt sabiedrības rīcības brīvību vai piedalīties tās lēmumu pieņemšanas procesā);

un

| d) | klients, piegādātājs, franšīzes devējs, izplatītājs vai galvenais aģents, ar kuru sabiedrība veic nozīmīgu savu uzņēmējdarbības apjomu tikai tādēļ, ka rodas saimnieciska atkarība. |
| --- | --- |

d)

klients, piegādātājs, franšīzes devējs, izplatītājs vai galvenais aģents, ar kuru sabiedrība veic nozīmīgu savu uzņēmējdarbības apjomu tikai tādēļ, ka rodas saimnieciska atkarība.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

| 12. | Attiecības starp mātes uzņēmumiem un meitas uzņēmumiem jāatklāj neatkarīgi no tā, vai starp šīm saistītajām pusēm ir notikuši darījumi. Sabiedrībai jāatklāj sabiedrības mātes uzņēmuma un, ja atšķiras, patiesās kontrolējošās puses nosaukum. Ja ne uzņēmuma mātes uzņēmums, ne patiesā kontrolējošā puse nesagatavo sabiedrībai pieejamus finanšu pārskatus, jāuzrāda nākošā līmeņa mātes uzņēmums, kurš to dara. |
| --- | --- |

12.

Attiecības starp mātes uzņēmumiem un meitas uzņēmumiem jāatklāj neatkarīgi no tā, vai starp šīm saistītajām pusēm ir notikuši darījumi. Sabiedrībai jāatklāj sabiedrības mātes uzņēmuma un, ja atšķiras, patiesās kontrolējošās puses nosaukum. Ja ne uzņēmuma mātes uzņēmums, ne patiesā kontrolējošā puse nesagatavo sabiedrībai pieejamus finanšu pārskatus, jāuzrāda nākošā līmeņa mātes uzņēmums, kurš to dara.

| 13. | Lai finanšu pārskatu lietotāji varētu veidot viedokli par saistīto pušu attiecību ietekmi uz sabiedrību, ir lietderīgi atklāt saistīto pušu attiecības, kad tās ietver arī kontroli, neatkarīgi no tā, vai starp šīm pusēm ir vai nav veikti darījumi. |
| --- | --- |

13.

Lai finanšu pārskatu lietotāji varētu veidot viedokli par saistīto pušu attiecību ietekmi uz sabiedrību, ir lietderīgi atklāt saistīto pušu attiecības, kad tās ietver arī kontroli, neatkarīgi no tā, vai starp šīm pusēm ir vai nav veikti darījumi.

| 14. | Saistīto pušu attiecību starp mātes uzņēmumiem un meitas uzņēmumiem identificēšana ir papildus informācijas atklāšanas prasība tām prasībām, kas noteiktas 27. SGS, 28. SGS un 31. SGS par attiecīgu būtisko ieguldījumu meitas uzņēmumos, asociētajos uzņēmumos un kopīgi kontrolētajos uzņēmumos uzskaitīšanu un aprakstu. |
| --- | --- |

14.

Saistīto pušu attiecību starp mātes uzņēmumiem un meitas uzņēmumiem identificēšana ir papildus informācijas atklāšanas prasība tām prasībām, kas noteiktas 27. SGS, 28. SGS un 31. SGS par attiecīgu būtisko ieguldījumu meitas uzņēmumos, asociētajos uzņēmumos un kopīgi kontrolētajos uzņēmumos uzskaitīšanu un aprakstu.

| 15. | Ja ne sabiedrības mātes uzņēmums, ne patiesā kontrolējošā puse nesastāda sabiedrībai pieejamus finanšu pārskatus, sabiedrībai jāuzrāda nākošā līmeņa mātes uzņēmuma nosaukums, kurš to dara. Nākošā līmeņa mātes uzņēmums ir pirmais mātes uzņēmums grupā virs tiešā mātes uzņēmuma, kurš sastāda sabiedrībai pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

15.

Ja ne sabiedrības mātes uzņēmums, ne patiesā kontrolējošā puse nesastāda sabiedrībai pieejamus finanšu pārskatus, sabiedrībai jāuzrāda nākošā līmeņa mātes uzņēmuma nosaukums, kurš to dara. Nākošā līmeņa mātes uzņēmums ir pirmais mātes uzņēmums grupā virs tiešā mātes uzņēmuma, kurš sastāda sabiedrībai pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus.

| 16. | Sabiedrībai jāatklāj galvenā vadības personāla kompensācijas kopumā un atsevišķi par katru no šīm kategorijām:










  a) | darbinieku īstermiņa pabalsti; |
| --- | --- | --- |

16.

Sabiedrībai jāatklāj galvenā vadības personāla kompensācijas kopumā un atsevišķi par katru no šīm kategorijām:

a)

darbinieku īstermiņa pabalsti;

| b) | pēcnodarbinātības pabalsti: |
| --- | --- |

b)

pēcnodarbinātības pabalsti:

| c) | citi darbinieku ilgtermiņa pabalsti; |
| --- | --- |

c)

citi darbinieku ilgtermiņa pabalsti;

| d) | darba attiecību izbeigšanas pabalsti;



  un |
| --- | --- |

d)

darba attiecību izbeigšanas pabalsti;

| e) | maksājumi par akcijām. |
| --- | --- |

e)

maksājumi par akcijām.

| 17. | Ja starp saistītām pusēm ir veikti darījumi, sabiedrībai jāatklāj saistīto pušu attiecību raksturs, kā arī informācija par darījumiem un savstarpējiem atlikumiem, kas nepieciešama, lai izprastu attiecību potenciālo ietekmi uz finanšu pārskatiem. Šīs informācijas atklāšanas prasības papildina 16. punktā ietvertās prasības par informācijas atklāšanu par galvenā vadības personāla kompensācijām. Informācijas atklāšanas mērķiem jāuzrāda vismaz:










  a) | darījumu summa; |
| --- | --- | --- |

17.

Ja starp saistītām pusēm ir veikti darījumi, sabiedrībai jāatklāj saistīto pušu attiecību raksturs, kā arī informācija par darījumiem un savstarpējiem atlikumiem, kas nepieciešama, lai izprastu attiecību potenciālo ietekmi uz finanšu pārskatiem. Šīs informācijas atklāšanas prasības papildina 16. punktā ietvertās prasības par informācijas atklāšanu par galvenā vadības personāla kompensācijām. Informācijas atklāšanas mērķiem jāuzrāda vismaz:

a)

darījumu summa;

| b) | savstarpējo atlikumu summa un:










  i) | to nosacījumi, tai skaitā tas, vai tie ir nodrošināti, un atlīdzības veids, kāds tiks izmantots norēķinos;



  un |
| --- | --- | --- |

b)

savstarpējo atlikumu summa un:

i)

to nosacījumi, tai skaitā tas, vai tie ir nodrošināti, un atlīdzības veids, kāds tiks izmantots norēķinos;

| ii) | ziņas par jebkādām saņemtām vai sniegtām garantijām; |
| --- | --- |

ii)

ziņas par jebkādām saņemtām vai sniegtām garantijām;

| c) | uzkrājumi nedrošiem parādiem, kas saistīti ar saistīto pušu parādiem;



  un |
| --- | --- |

c)

uzkrājumi nedrošiem parādiem, kas saistīti ar saistīto pušu parādiem;

| d) | izdevumi, kas atzīti periodā attiecībā uz bezcerīgiem vai nedrošiem saistīto pušu parādiem. |
| --- | --- |

d)

izdevumi, kas atzīti periodā attiecībā uz bezcerīgiem vai nedrošiem saistīto pušu parādiem.

| 18. | 17. punktā noteiktā informācijas atklāšana sniedzama atsevišķi par katru no sekojošām kategorijām:










  a) | mātes uzņēmums; |
| --- | --- | --- |

18.

17. punktā noteiktā informācijas atklāšana sniedzama atsevišķi par katru no sekojošām kategorijām:

a)

mātes uzņēmums;

| b) | sabiedrības ar kopīgu kontroli vai būtisku ietekmi uz sabiedrību; |
| --- | --- |

b)

sabiedrības ar kopīgu kontroli vai būtisku ietekmi uz sabiedrību;

| c) | meitas uzņēmumi; |
| --- | --- |

c)

meitas uzņēmumi;

| d) | asociētie uzņēmumi; |
| --- | --- |

d)

asociētie uzņēmumi;

| e) | kopuzņēmumi, kuros sabiedrība ir kopuzņēmuma dalībnieks; |
| --- | --- |

e)

kopuzņēmumi, kuros sabiedrība ir kopuzņēmuma dalībnieks;

| f) | sabiedrības vai tā mātes uzņēmuma galvenais vadošais personāls;



  un |
| --- | --- |

f)

sabiedrības vai tā mātes uzņēmuma galvenais vadošais personāls;

| g) | citas saistītās puses. |
| --- | --- |

g)

citas saistītās puses.

| 19. | Summas, kas maksājamas saistītajām pusēm vai saņemamas no tām, klasifikācija atsevišķās kategorijās - kā pieprasīts 18. punktā - ir 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana informācijas atklāšanas prasību paplašinājums par informāciju, kas jāsniedz bilancē vai pielikumos. Kategorijas ir paplašinātas, lai sniegtu vispusīgāku analīzi par saistīto pušu savstarpējiem atlikumiem un attiecas uz saistīto pušu darījumiem. |
| --- | --- |

19.

Summas, kas maksājamas saistītajām pusēm vai saņemamas no tām, klasifikācija atsevišķās kategorijās - kā pieprasīts 18. punktā - ir 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana informācijas atklāšanas prasību paplašinājums par informāciju, kas jāsniedz bilancē vai pielikumos. Kategorijas ir paplašinātas, lai sniegtu vispusīgāku analīzi par saistīto pušu savstarpējiem atlikumiem un attiecas uz saistīto pušu darījumiem.

| 20. | Darījumi, kas tiek atklāti, ja tie veikti ar saistīto pusi, ir, piemēram, šādi:






  a) | (pabeigtu vai nepabeigtu) preču pirkšana vai pārdošana; |
| --- | --- | --- |

20.

Darījumi, kas tiek atklāti, ja tie veikti ar saistīto pusi, ir, piemēram, šādi:

a)

(pabeigtu vai nepabeigtu) preču pirkšana vai pārdošana;

| b) | īpašuma un citu aktīvu pirkšana vai pārdošana; |
| --- | --- |

b)

īpašuma un citu aktīvu pirkšana vai pārdošana;

| c) | pakalpojumu sniegšana vai saņemšana; |
| --- | --- |

c)

pakalpojumu sniegšana vai saņemšana;

| d) | noma; |
| --- | --- |

d)

noma;

| e) | pētniecības un izstrādes nodošana; |
| --- | --- |

e)

pētniecības un izstrādes nodošana;

| f) | darījumi saskaņā ar licenču līgumiem; |
| --- | --- |

f)

darījumi saskaņā ar licenču līgumiem;

| g) | darījumi saskaņā ar finanšu pasākumiem (tajā skaitā aizdevumi un ieguldījumi pašu kapitālā naudā vai mantiskie ieguldījumi); |
| --- | --- |

g)

darījumi saskaņā ar finanšu pasākumiem (tajā skaitā aizdevumi un ieguldījumi pašu kapitālā naudā vai mantiskie ieguldījumi);

| h) | garantiju sniegšana vai nodrošinājums;
  un |
| --- | --- |

h)

garantiju sniegšana vai nodrošinājums;

un

| i) | saistību nokārtošana sabiedrības vārdā, vai, ko nokārto sabiedrība citas puses vārdā. |
| --- | --- |

i)

saistību nokārtošana sabiedrības vārdā, vai, ko nokārto sabiedrība citas puses vārdā.

| 21. | Informācija par to, ka saistīto pušu darījumi veikti pēc noteikumiem, kas līdzvērtīgi tiem, kādi dominē nesaistītu pušu darījumos, tiek atklāta tikai tad, ja šādi nosacījumi var tikt pamatoti. |
| --- | --- |

21.

Informācija par to, ka saistīto pušu darījumi veikti pēc noteikumiem, kas līdzvērtīgi tiem, kādi dominē nesaistītu pušu darījumos, tiek atklāta tikai tad, ja šādi nosacījumi var tikt pamatoti.

| 22. | Līdzīga veida posteņus var atklāt kopsummā, izņemot gadījumus, kad nepieciešama atsevišķa atklāšana, lai izprastu saistīto pušu darījumu ietekmi uz sabiedrības finanšu pārskatiem. |
| --- | --- |

22.

Līdzīga veida posteņus var atklāt kopsummā, izņemot gadījumus, kad nepieciešama atsevišķa atklāšana, lai izprastu saistīto pušu darījumu ietekmi uz sabiedrības finanšu pārskatiem.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 23. | Sabiedrībai jāpiemēro šis Standarts pārskata periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Iteicama agrāka piemērošana. Ja sabiedrība piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tad šis fakts ir jāatklāj. |
| --- | --- |

23.

Sabiedrībai jāpiemēro šis Standarts pārskata periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Iteicama agrāka piemērošana. Ja sabiedrība piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tad šis fakts ir jāatklāj.

24. SGS ATSAUKŠANA (PĀRVEIDOTS 1994. GADĀ)

| 24. | Šis Standarts aizstāj 24. SGS Informācijas atklāšana par saistītām pusēm (pārveidots 1994. gadā). |
| --- | --- |

24.

Šis Standarts aizstāj 24. SGS Informācijas atklāšana par saistītām pusēm (pārveidots 1994. gadā).

PIELIKUMS

30. SGS grozījumi

Šajā pielikumā ietvertie grozījumi ir jāpiemēro gada periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc tā. Ja sabiedrība piemēro šo Standartu periodam, kas sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, šie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz šo agrāko periodu.

| A1. | 30. SGS Informācijas atklāšana banku un līdzīgu finanšu iestāžu finanšu pārskatos 58. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:






  58. | Ja banka ir iesaistījusies darījumos ar saistītām pusēm, lietderīgi ir atklāt saistīto pušu attiecību raksturu, kā arī informāciju par darījumiem un savstarpējiem atlikumiem, kas nepieciešams, lai izprastu potenciālo attiecību ietekmi uz bankas finanšu pārskatiem. Informācija tiek atklāta saskaņā ar 24. SGS un ietver informāciju par bankas kredītpolitiku attiecībā uz saistītajām pusēm un – par saistīto pušu darījumiem.






  (a) | ... |
| --- | --- | --- | --- |

A1.

30. SGS Informācijas atklāšana banku un līdzīgu finanšu iestāžu finanšu pārskatos 58. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

58.

Ja banka ir iesaistījusies darījumos ar saistītām pusēm, lietderīgi ir atklāt saistīto pušu attiecību raksturu, kā arī informāciju par darījumiem un savstarpējiem atlikumiem, kas nepieciešams, lai izprastu potenciālo attiecību ietekmi uz bankas finanšu pārskatiem. Informācija tiek atklāta saskaņā ar 24. SGS un ietver informāciju par bankas kredītpolitiku attiecībā uz saistītajām pusēm un – par saistīto pušu darījumiem.

(a)

...

27. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati

SATURS

Darbības joma

Definīcijas

Konsolidēto finanšu pārskatu sniegšana

Konsolidēto finanšu pārskatu darbības joma

Konsolidācijas procedūras

Meitas uzņēmumos, kopīgi kontrolētās sabiedrībās un asociētajos uzņēmumos veikto ieguldījumu uzskaiteatsevišķajos finanšu pārskatos

Informācijas atklāšana

Spēkā stāšanās datums

Citu paziņojumu atsaukšana

Šis pārstrādātais Standarts aizstāj 27. SGS (pārstrādāts 2000. gadā) Konsolidētie finanšu pārskati un meitas uzņēmumos veikto ieguldījumu uzskaite un tas jāpiemēro ikgadējiem periodiem, sākot ar 2005. gada 1. janvāri vai pēc tā. Tiek ieteikta agrāka piemērošana.

DARBĪBAS JOMA

| 1. | Šis Standarts jāpiemēro, sagatavojot un sniedzot mātes uzņēmuma kontrolē esoša koncerna konsolidētos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

1.

Šis Standarts jāpiemēro, sagatavojot un sniedzot mātes uzņēmuma kontrolē esoša koncerna konsolidētos finanšu pārskatus.

| 2. | Šis Standarts neaplūko uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaites metodes un to ietekmi uz konsolidāciju, tai skaitā uzņēmējdarbības apvienošanā radušos nemateriālo vērtību (sk. 22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana). |
| --- | --- |

2.

Šis Standarts neaplūko uzņēmējdarbības apvienošanas uzskaites metodes un to ietekmi uz konsolidāciju, tai skaitā uzņēmējdarbības apvienošanā radušos nemateriālo vērtību (sk. 22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana).

| 3. | Šis Standarts jāpiemēro arī, uzskaitot ieguldījumus meitas uzņēmumos, kopīgi kontrolētās sabiedrībās un asociētajos uzņēmumos, kad sabiedrība izvēlas vai vietējie normatīvie akti tai pieprasa sniegt atsevišķos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

3.

Šis Standarts jāpiemēro arī, uzskaitot ieguldījumus meitas uzņēmumos, kopīgi kontrolētās sabiedrībās un asociētajos uzņēmumos, kad sabiedrība izvēlas vai vietējie normatīvie akti tai pieprasa sniegt atsevišķos finanšu pārskatus.

DEFINĪCIJAS

| 4. | Šajā Standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:



  Konsolidētie finanšu pārskati ir koncerna finanšu pārskati, kuri sniegti kā vienas saimnieciskās vienības finanšu pārskati.


  Kontrole ir spēja noteikt uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku, lai gūtu labumu no tā darbības.


  Izmaksu metode ir ieguldījuma uzskaites metode, saskaņā ar kuru ieguldījumu grāmato pēc izmaksām. Ieguldītājs atzīst ienākumus tikai tad, ja ieguldītājs no ieguldījumu saņēmēja saņem pēc iegādes datuma radušās uzkrātās peļņas sadali. Saņemto sadali, kas pārsniedz šo peļņu, uzskata par ieguldījuma atgūšanu un grāmato kā ieguldījuma izmaksu samazinājumu.


  Koncerns ir mātes uzņēmums un visi tā meitas uzņēmumi.


  Mazākuma līdzdalība ir tā meitas uzņēmuma peļņas vai zaudējumu un neto aktīvu daļa, kas attiecināma uz to pašu kapitāla līdzdalību, kura tieši vai netieši ar meitas uzņēmumu starpniecību nepieder mātes uzņēmumam.


  Mātes uzņēmums ir uzņēmums, kuram ir viens vai vairāki meitas uzņēmumi.


  Atsevišķie finanšu pārskati ir tādi, kurus sniedz mātes uzņēmums, ieguldītājs asociētā uzņēmumā vai kopīgi kontrolētas sabiedrības dalībnieks, uzskaitot ieguldījumus, pamatojoties uz tiešo kapitāla līdzdalību, nevis ieguldījumu saņēmēja uzrādītajiem darbības rezultātiem un neto aktīviem.


  Meitas uzņēmums ir sabiedrība, tajā skaitā tāda nereģistrēta sabiedrība kā personālsabiedrība, ko kontrolē cita sabiedrība (mātes uzņēmums). |
| --- | --- |

4.

Šajā Standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:

| 5. | Mātes uzņēmums vai tā meitas uzņēmums var būt ieguldītājs asociētā uzņēmumā vai dalībnieks kopīgi kontrolētā uzņēmumā. Tādos gadījumos konsolidētos finanšu pārskatus, kas sagatavoti un sniegti saskaņā ar šo Standartu, jāsagatavo, lai tie atbilstu arī 28. SGS Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos. |
| --- | --- |

5.

Mātes uzņēmums vai tā meitas uzņēmums var būt ieguldītājs asociētā uzņēmumā vai dalībnieks kopīgi kontrolētā uzņēmumā. Tādos gadījumos konsolidētos finanšu pārskatus, kas sagatavoti un sniegti saskaņā ar šo Standartu, jāsagatavo, lai tie atbilstu arī 28. SGS Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos un 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos.

| 6. | Sabiedrībai, kura aprakstīta 5. punktā, atsevišķie finanšu pārskati ir tie, kas sagatavoti un sniegti papildus finanšu pārskatiem, kas minēti 5. punktā. Atsevišķajiem finanšu pārskatiem nav jābūt pievienotiem pie šiem pārskatiem. |
| --- | --- |

6.

Sabiedrībai, kura aprakstīta 5. punktā, atsevišķie finanšu pārskati ir tie, kas sagatavoti un sniegti papildus finanšu pārskatiem, kas minēti 5. punktā. Atsevišķajiem finanšu pārskatiem nav jābūt pievienotiem pie šiem pārskatiem.

| 7. | Sabiedrības, kurai nav meitas uzņēmumu, asociētu uzņēmumu vai dalībnieka daļas kopīgi kontrolētās sabiedrībās, finanšu pārskati nav atsevišķi finanšu pārskati. |
| --- | --- |

7.

Sabiedrības, kurai nav meitas uzņēmumu, asociētu uzņēmumu vai dalībnieka daļas kopīgi kontrolētās sabiedrībās, finanšu pārskati nav atsevišķi finanšu pārskati.

| 8. | Mātes uzņēmums, kas, saskaņā ar 10. punktu, ir atbrīvots no konsolidēto finanšu pārskatu sniegšanas, var sniegt atsevišķos finanšu pārskatus kā vienīgos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

8.

Mātes uzņēmums, kas, saskaņā ar 10. punktu, ir atbrīvots no konsolidēto finanšu pārskatu sniegšanas, var sniegt atsevišķos finanšu pārskatus kā vienīgos finanšu pārskatus.

KONSOLIDĒTO FINANŠU PĀRSKATU SNIEGŠANA

| 9. | Mātes uzņēmumam, kas nav aprakstīts 10. punktā, jāsniedz konsolidētie finanšu pārskati, kuros tas konsolidē savus ieguldījumus meitas uzņēmumos saskaņā ar šo Standartu. |
| --- | --- |

9.

Mātes uzņēmumam, kas nav aprakstīts 10. punktā, jāsniedz konsolidētie finanšu pārskati, kuros tas konsolidē savus ieguldījumus meitas uzņēmumos saskaņā ar šo Standartu.

| 10. | Mātes uzņēmumam nav jāsniedz konsolidētie finanšu pārskati tikai tad, ja:










  a) | mātes uzņēmums pats ir citai sabiedrībai pilnīgi piederošs vai daļēji piederošs meitas uzņēmums, un tā īpašnieki, tajā skaitā tie, kam citādi nav balsstiesību, ir informēti un neiebilst, ka mātes uzņēmums nesniedz konsolidētos finanšu pārskatus; |
| --- | --- | --- |

10.

Mātes uzņēmumam nav jāsniedz konsolidētie finanšu pārskati tikai tad, ja:

a)

mātes uzņēmums pats ir citai sabiedrībai pilnīgi piederošs vai daļēji piederošs meitas uzņēmums, un tā īpašnieki, tajā skaitā tie, kam citādi nav balsstiesību, ir informēti un neiebilst, ka mātes uzņēmums nesniedz konsolidētos finanšu pārskatus;

| b) | mātes uzņēmuma parāda vai pašu kapitāla instrumenti nav publisko vērtspapīru tirgus apgrozībā (vietējā vai ārzemju biržā vai ārpus finanšu institūciju tirgū, tajā skaitā vietējos un reģionālos tirgos); |
| --- | --- |

b)

mātes uzņēmuma parāda vai pašu kapitāla instrumenti nav publisko vērtspapīru tirgus apgrozībā (vietējā vai ārzemju biržā vai ārpus finanšu institūciju tirgū, tajā skaitā vietējos un reģionālos tirgos);

| c) | mātes uzņēmuma finanšu pārskati nav reģistrēti un neatrodas reģistrēšanas procesā vērtspapīru tirgus uzraudzības komisijā vai citā regulējošā iestādē ar mērķi emitēt jebkuras kategorijas instrumentus publisko vērtspapīru tirgū;



  un |
| --- | --- |

c)

mātes uzņēmuma finanšu pārskati nav reģistrēti un neatrodas reģistrēšanas procesā vērtspapīru tirgus uzraudzības komisijā vai citā regulējošā iestādē ar mērķi emitēt jebkuras kategorijas instrumentus publisko vērtspapīru tirgū;

| d) | galīgais vai jebkurš mātes uzņēmuma starpposma mātes uzņēmums gatavo sabiedriski pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus, kas atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu Standartiem. |
| --- | --- |

d)

galīgais vai jebkurš mātes uzņēmuma starpposma mātes uzņēmums gatavo sabiedriski pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus, kas atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu Standartiem.

| 11. | Mātes uzņēmums, kas saskaņā ar 10. punktu nolemj nesniegt konsolidētos finanšu pārskatus un sniedz tikai atsevišķos finanšu pārskatus, ievēro 37. – 42. punktu. |
| --- | --- |

11.

Mātes uzņēmums, kas saskaņā ar 10. punktu nolemj nesniegt konsolidētos finanšu pārskatus un sniedz tikai atsevišķos finanšu pārskatus, ievēro 37. – 42. punktu.

KONSOLIDĒTO FINANŠU PĀRSKATU DARBĪBAS JOMA

| 12. | Konsolidētajos finanšu pārskatos jābūt iekļautiem visiem mātes uzņēmuma meitas uzņēmumiem, izņemot tos, kas minēti 16. punktā. |
| --- | --- |

12.

Konsolidētajos finanšu pārskatos jābūt iekļautiem visiem mātes uzņēmuma meitas uzņēmumiem, izņemot tos, kas minēti 16. punktā.

| 13. | Uzskata, ka pastāv kontrole, ja mātes uzņēmumam tieši vai netieši ar meitas uzņēmumu starpniecību pieder vairāk kā puse no uzņēmuma balsstiesībām, ja vien izņēmuma gadījumos nevar nepārprotami pierādīt, ka šīs īpašuma tiesības neveido kontroli. Kontrole pastāv arī tad, ja mātes uzņēmumam pieder puse vai mazāk no sabiedrības balsstiesībām, bet mātes uzņēmumam ir: (1)







  a) | vara pār vairāk kā pusi no balsstiesībām, kas iegūta, noslēdzot vienošanos ar citiem ieguldītājiem; |
| --- | --- | --- |

13.

Uzskata, ka pastāv kontrole, ja mātes uzņēmumam tieši vai netieši ar meitas uzņēmumu starpniecību pieder vairāk kā puse no uzņēmuma balsstiesībām, ja vien izņēmuma gadījumos nevar nepārprotami pierādīt, ka šīs īpašuma tiesības neveido kontroli. Kontrole pastāv arī tad, ja mātes uzņēmumam pieder puse vai mazāk no sabiedrības balsstiesībām, bet mātes uzņēmumam ir: (1)

a)

vara pār vairāk kā pusi no balsstiesībām, kas iegūta, noslēdzot vienošanos ar citiem ieguldītājiem;

| b) | vara noteikt otras sabiedrības finanšu un pamatdarbības politiku saskaņā ar statūtiem vai līgumu; |
| --- | --- |

b)

vara noteikt otras sabiedrības finanšu un pamatdarbības politiku saskaņā ar statūtiem vai līgumu;

| c) | vara iecelt amatā vai atbrīvot no tā lielāko daļu valdes vai līdzvērtīgas pārvaldes institūcijas locekļu, un šai valdei vai institūcijai ir kontrole šai sabiedrībā; |
| --- | --- |

c)

vara iecelt amatā vai atbrīvot no tā lielāko daļu valdes vai līdzvērtīgas pārvaldes institūcijas locekļu, un šai valdei vai institūcijai ir kontrole šai sabiedrībā;

| d) | vara pārstāvēt balsu vairākumu otras sabiedrības valdes vai līdzvērtīgas pārvaldes institūcijas sanāksmēs, un šai valdei vai institūcijai ir kontrole šai sabiedrībā. |
| --- | --- |

d)

vara pārstāvēt balsu vairākumu otras sabiedrības valdes vai līdzvērtīgas pārvaldes institūcijas sanāksmēs, un šai valdei vai institūcijai ir kontrole šai sabiedrībā.

| 14. | Sabiedrībai var piederēt akciju iegādes garantijas līgumi, akciju pirkšanas iespēju līgumi, parāda vai pašu kapitāla instrumenti, kuri pārvēršami parastajās akcijās, vai citi līdzīgi instrumenti, kuriem ir potenciāls, ja tos realizē vai pārveido, dot sabiedrībai balsstiesības vai samazināt citas puses balsstiesības pār citas sabiedrības finanšu un pamatdarbības politiku (potenciālās balsstiesības). Potenciālo balsstiesību, kuras pašlaik ir realizējamas vai pārvēršamas, esamība un ietekme, tai skaitā potenciālās balsstiesības, kas pieder citam uzņēmumam, tiek ņemtas vērā, novērtējot, vai sabiedrībai ir vara pārvaldīt citas sabiedrības finanšu un pamatdarbības politiku. Potenciālās balsstiesības nav pašlaik realizējamas vai pārvēršamas, ja, piemēram, tās nevar realizēt vai pārvērst līdz turpmākam termiņam vai turpmākam notikumam. |
| --- | --- |

14.

Sabiedrībai var piederēt akciju iegādes garantijas līgumi, akciju pirkšanas iespēju līgumi, parāda vai pašu kapitāla instrumenti, kuri pārvēršami parastajās akcijās, vai citi līdzīgi instrumenti, kuriem ir potenciāls, ja tos realizē vai pārveido, dot sabiedrībai balsstiesības vai samazināt citas puses balsstiesības pār citas sabiedrības finanšu un pamatdarbības politiku (potenciālās balsstiesības). Potenciālo balsstiesību, kuras pašlaik ir realizējamas vai pārvēršamas, esamība un ietekme, tai skaitā potenciālās balsstiesības, kas pieder citam uzņēmumam, tiek ņemtas vērā, novērtējot, vai sabiedrībai ir vara pārvaldīt citas sabiedrības finanšu un pamatdarbības politiku. Potenciālās balsstiesības nav pašlaik realizējamas vai pārvēršamas, ja, piemēram, tās nevar realizēt vai pārvērst līdz turpmākam termiņam vai turpmākam notikumam.

| 15. | Novērtējot potenciālo balsstiesību ietekmi uz kontroli, sabiedrība novērtē visus faktus un apstākļus (tai skaitā atsevišķi vai kopumā novērtējot potenciālo balsstiesību realizēšanas noteikumus un jebkurus citus līguma nosacījumus), kas ietekmē potenciālās balsstiesības, izņemot vadības nodomus un finansiālo spēju tās realizēt vai pārvērst. |
| --- | --- |

15.

Novērtējot potenciālo balsstiesību ietekmi uz kontroli, sabiedrība novērtē visus faktus un apstākļus (tai skaitā atsevišķi vai kopumā novērtējot potenciālo balsstiesību realizēšanas noteikumus un jebkurus citus līguma nosacījumus), kas ietekmē potenciālās balsstiesības, izņemot vadības nodomus un finansiālo spēju tās realizēt vai pārvērst.

| 16. | Meitas uzņēmums jāizslēdz no konsolidācijas, ja ir pierādījumi, ka a) kontrolei ir pagaidu raksturs, jo meitas uzņēmums iegādāts un to tur vienīgi tādēļ, lai to atsavinātu divpadsmit mēnešu laikā no iegādes brīža, un b) vadība aktīvi meklē pircēju. Ieguldījumi šādos meitas uzņēmumos jāklasificē kā tādi, kas tiek turēti tirdzniecībai saskaņā ar 39. SGS Finanšu instrumenti: Atzīšana un novērtēšana. |
| --- | --- |

16.

Meitas uzņēmums jāizslēdz no konsolidācijas, ja ir pierādījumi, ka a) kontrolei ir pagaidu raksturs, jo meitas uzņēmums iegādāts un to tur vienīgi tādēļ, lai to atsavinātu divpadsmit mēnešu laikā no iegādes brīža, un b) vadība aktīvi meklē pircēju. Ieguldījumi šādos meitas uzņēmumos jāklasificē kā tādi, kas tiek turēti tirdzniecībai saskaņā ar 39. SGS Finanšu instrumenti: Atzīšana un novērtēšana.

| 17. | Ja meitas uzņēmums ir iepriekš izslēgts no konsolidācijas saskaņā ar 16. punktu un nav atsavināts divpadsmit mēnešu laikā, tas jākonsolidē, sākot ar iegādes datumu (sk.22. SGS). Finanšu pārskati par periodiem pēc iegādes ir jāpārveido. |
| --- | --- |

17.

Ja meitas uzņēmums ir iepriekš izslēgts no konsolidācijas saskaņā ar 16. punktu un nav atsavināts divpadsmit mēnešu laikā, tas jākonsolidē, sākot ar iegādes datumu (sk.22. SGS). Finanšu pārskati par periodiem pēc iegādes ir jāpārveido.

| 18. | Izņēmuma gadījumos, sabiedrība var būt atradusi pircēju no konsolidācijas saskaņā ar 16. punktu izslēgtajam meitas uzņēmumam, bet, var nebūt paspējusi pabeigt pārdošanu divpadsmit mēnešu laikā no iegādes regulējošo institūciju vai citu apstiprinājumu nepieciešamības dēļ. Uzņēmumam nav jākonsolidē šāds meitas uzņēmums, ja bilances datumā pārdošana ir procesā un nav iemesla uzskatīt, kas tā nebūs pabeigta neilgi pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

18.

Izņēmuma gadījumos, sabiedrība var būt atradusi pircēju no konsolidācijas saskaņā ar 16. punktu izslēgtajam meitas uzņēmumam, bet, var nebūt paspējusi pabeigt pārdošanu divpadsmit mēnešu laikā no iegādes regulējošo institūciju vai citu apstiprinājumu nepieciešamības dēļ. Uzņēmumam nav jākonsolidē šāds meitas uzņēmums, ja bilances datumā pārdošana ir procesā un nav iemesla uzskatīt, kas tā nebūs pabeigta neilgi pēc bilances datuma.

| 19. | Meitas uzņēmums netiek izslēgts no konsolidācijas tikai tādēļ, ka ieguldītājs ir riska kapitāla organizācija, savstarpējais ieguldījumu fonds, trasts ar daļām vai līdzīga sabiedrība. |
| --- | --- |

19.

Meitas uzņēmums netiek izslēgts no konsolidācijas tikai tādēļ, ka ieguldītājs ir riska kapitāla organizācija, savstarpējais ieguldījumu fonds, trasts ar daļām vai līdzīga sabiedrība.

| 20. | Meitas uzņēmumu neizslēdz no konsolidācijas tādēļ, ka tā uzņēmējdarbība atšķiras no citu koncerna sabiedrību darbības. Atbilstoša informācija tiek sniegta, šos meitas uzņēmumus iekļaujot konsolidācijā un konsolidētajos finanšu pārskatos sniedzot papildu informāciju par meitas uzņēmumu atšķirīgajiem uzņēmējdarbības virzieniem. Piemēram, 14. SGS Informācijas sniegšana pa segmentiem pieprasītā informācija palīdz izprast dažādu uzņēmējdarbības virzienu nozīmību koncerna ietvaros. |
| --- | --- |

20.

Meitas uzņēmumu neizslēdz no konsolidācijas tādēļ, ka tā uzņēmējdarbība atšķiras no citu koncerna sabiedrību darbības. Atbilstoša informācija tiek sniegta, šos meitas uzņēmumus iekļaujot konsolidācijā un konsolidētajos finanšu pārskatos sniedzot papildu informāciju par meitas uzņēmumu atšķirīgajiem uzņēmējdarbības virzieniem. Piemēram, 14. SGS Informācijas sniegšana pa segmentiem pieprasītā informācija palīdz izprast dažādu uzņēmējdarbības virzienu nozīmību koncerna ietvaros.

| 21. | Mātes uzņēmums zaudē kontroli, kad tas zaudē spēju noteikt uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku tā, lai gūtu labumus no tā darbības. Kontroles zaudēšana var notikt ar vai bez pārmaiņām absolūtā vai relatīvā īpašumtiesību līmenī. Tas var notikt, piemēram, ja meitas uzņēmums tiek pakļauts valdības, tiesas, administratora vai regulatora kontrolei. Tas var notikt arī vienošanās rezultātā. |
| --- | --- |

21.

Mātes uzņēmums zaudē kontroli, kad tas zaudē spēju noteikt uzņēmuma finanšu un pamatdarbības politiku tā, lai gūtu labumus no tā darbības. Kontroles zaudēšana var notikt ar vai bez pārmaiņām absolūtā vai relatīvā īpašumtiesību līmenī. Tas var notikt, piemēram, ja meitas uzņēmums tiek pakļauts valdības, tiesas, administratora vai regulatora kontrolei. Tas var notikt arī vienošanās rezultātā.

KONSOLIDĀCIJAS PROCEDŪRAS

| 22. | Sagatavojot konsolidētos finanšu pārskatus, sabiedrība rindu pa rindai apvieno mātes uzņēmuma un tā meitas uzņēmumu finanšu pārskatus, saskaitot līdzīgos aktīvu, saistību, pašu kapitāla, ienākumu un izdevumu posteņus. Lai konsolidētie finanšu pārskati sniegtu finanšu informāciju par koncernu kā vienu saimniecisku vienību, rīkojas šādi:






  a) | izslēdz mātes uzņēmuma ieguldījuma katrā meitas uzņēmumā uzskaites vērtību un mātes uzņēmuma daļu katra meitas uzņēmuma pašu kapitālā(sk. 22. SGS, kas apraksta jebkādas radušās nemateriālās vērtības uzskaiti); |
| --- | --- | --- |

22.

Sagatavojot konsolidētos finanšu pārskatus, sabiedrība rindu pa rindai apvieno mātes uzņēmuma un tā meitas uzņēmumu finanšu pārskatus, saskaitot līdzīgos aktīvu, saistību, pašu kapitāla, ienākumu un izdevumu posteņus. Lai konsolidētie finanšu pārskati sniegtu finanšu informāciju par koncernu kā vienu saimniecisku vienību, rīkojas šādi:

a)

izslēdz mātes uzņēmuma ieguldījuma katrā meitas uzņēmumā uzskaites vērtību un mātes uzņēmuma daļu katra meitas uzņēmuma pašu kapitālā(sk. 22. SGS, kas apraksta jebkādas radušās nemateriālās vērtības uzskaiti);

| b) | nosaka mazākuma līdzdalību konsolidēto meitas uzņēmumu peļņā vai zaudējumos par pārskata periodu;
  un |
| --- | --- |

b)

nosaka mazākuma līdzdalību konsolidēto meitas uzņēmumu peļņā vai zaudējumos par pārskata periodu;

un

| c) | atsevišķi no mātes uzņēmuma pašu kapitāla identificē mazākuma līdzdalības daļu konsolidēto meitas uzņēmumu neto aktīvos. Mazākuma līdzdalības daļu neto aktīvos veido:






  i) | mazākuma līdzdalības summa sākotnējās apvienošanās datumā, kura aprēķināta saskaņā ar 22. SGS;
  un |
| --- | --- | --- |

c)

atsevišķi no mātes uzņēmuma pašu kapitāla identificē mazākuma līdzdalības daļu konsolidēto meitas uzņēmumu neto aktīvos. Mazākuma līdzdalības daļu neto aktīvos veido:

i)

mazākuma līdzdalības summa sākotnējās apvienošanās datumā, kura aprēķināta saskaņā ar 22. SGS;

un

| ii) | mazākuma līdzdalības daļa pašu kapitāla izmaiņās pēc apvienošanas datuma. |
| --- | --- |

ii)

mazākuma līdzdalības daļa pašu kapitāla izmaiņās pēc apvienošanas datuma.

| 23. | Kad pastāv potenciālās balsstiesības, uz mātes uzņēmumu un mazākuma līdzdalību attiecināto peļņas vai zaudējumu un paša kapitāla izmaiņu daļu nosaka, pamatojoties uz pašreizējo īpašuma daļu, neatspoguļojot potenciālo balsstiesību iespējamo izmantošanu vai pārvēršanu. |
| --- | --- |

23.

Kad pastāv potenciālās balsstiesības, uz mātes uzņēmumu un mazākuma līdzdalību attiecināto peļņas vai zaudējumu un paša kapitāla izmaiņu daļu nosaka, pamatojoties uz pašreizējo īpašuma daļu, neatspoguļojot potenciālo balsstiesību iespējamo izmantošanu vai pārvēršanu.

| 24. | Koncerna iekšējos atlikumus, darījumus, ienākumus un izdevumus izslēdz pilnībā. |
| --- | --- |

24.

Koncerna iekšējos atlikumus, darījumus, ienākumus un izdevumus izslēdz pilnībā.

| 25. | Koncerna uzņēmumu savstarpējos atlikumus un darījumus, tajā skaitā ienākumus, izdevumus un dividendes, izslēdz pilnībā. Peļņu un zaudējumus no koncerna iekšējiem darījumiem, kuri iekļauti aktīvos, piemēram, krājumos un pamatlīdzekļos, izslēdz pilnībā. Zaudējumi darījumos starp koncerna uzņēmumiem var norādīt uz vērtības samazināšanos, ko nepieciešams atzīt konsolidētajos finanšu pārskatos. 12. SGS Ienākuma nodokļi attiecas uz pagaidu starpībām, kas rodas, izslēdzot peļņu un zaudējumus no koncerna iekšējiem darījumiem. |
| --- | --- |

25.

Koncerna uzņēmumu savstarpējos atlikumus un darījumus, tajā skaitā ienākumus, izdevumus un dividendes, izslēdz pilnībā. Peļņu un zaudējumus no koncerna iekšējiem darījumiem, kuri iekļauti aktīvos, piemēram, krājumos un pamatlīdzekļos, izslēdz pilnībā. Zaudējumi darījumos starp koncerna uzņēmumiem var norādīt uz vērtības samazināšanos, ko nepieciešams atzīt konsolidētajos finanšu pārskatos. 12. SGS Ienākuma nodokļi attiecas uz pagaidu starpībām, kas rodas, izslēdzot peļņu un zaudējumus no koncerna iekšējiem darījumiem.

| 26. | Mātes uzņēmuma un meitas uzņēmumu finanšu pārskatus, kas izmantoti, sagatavojot konsolidētos finanšu pārskatus, jāsagatavo uz to pašu pārskata datumu. Ja mātes uzņēmuma un meitas uzņēmuma pārskata datumi ir atšķirīgi, meitas uzņēmums konsolidācijas nolūkiem sagatavo papildus finanšu pārskatus uz to pašu pārskata datumu kā mātes uzņēmuma finanšu pārskatiem, ja vien to izdarīt nav neiespējami. |
| --- | --- |

26.

Mātes uzņēmuma un meitas uzņēmumu finanšu pārskatus, kas izmantoti, sagatavojot konsolidētos finanšu pārskatus, jāsagatavo uz to pašu pārskata datumu. Ja mātes uzņēmuma un meitas uzņēmuma pārskata datumi ir atšķirīgi, meitas uzņēmums konsolidācijas nolūkiem sagatavo papildus finanšu pārskatus uz to pašu pārskata datumu kā mātes uzņēmuma finanšu pārskatiem, ja vien to izdarīt nav neiespējami.

| 27. | Ja, saskaņā ar 26. punktu, meitas uzņēmuma finanšu pārskati, ko izmanto konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanā, sagatavoti citā datumā nekā mātes uzņēmuma finanšu pārskati, jāveic korekcijas par tādu nozīmīgu darījumu vai notikumu ietekmi, kuri notikuši laikā starp šo datumu un mātes uzņēmuma finanšu pārskatu datumu. Jebkurā gadījumā, laika periods starp meitas uzņēmuma un mātes uzņēmuma pārskata datumiem nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus. Pārskata periodu ilgumam un jebkurai atšķirībai starp pārskata datumiem jābūt nemainīgai periodu pēc perioda. |
| --- | --- |

27.

Ja, saskaņā ar 26. punktu, meitas uzņēmuma finanšu pārskati, ko izmanto konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanā, sagatavoti citā datumā nekā mātes uzņēmuma finanšu pārskati, jāveic korekcijas par tādu nozīmīgu darījumu vai notikumu ietekmi, kuri notikuši laikā starp šo datumu un mātes uzņēmuma finanšu pārskatu datumu. Jebkurā gadījumā, laika periods starp meitas uzņēmuma un mātes uzņēmuma pārskata datumiem nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus. Pārskata periodu ilgumam un jebkurai atšķirībai starp pārskata datumiem jābūt nemainīgai periodu pēc perioda.

| 28. | Konsolidētie finanšu pārskati jāsagatavo, lietojot vienotas grāmatvedības politikas līdzīgiem darījumiem un citiem notikumiem līdzīgos apstākļos. |
| --- | --- |

28.

Konsolidētie finanšu pārskati jāsagatavo, lietojot vienotas grāmatvedības politikas līdzīgiem darījumiem un citiem notikumiem līdzīgos apstākļos.

| 29. | Ja kāds koncerna uzņēmums lieto grāmatvedības politiku, kas atšķiras no lietošanai konsolidētajos finanšu pārskatos pieņemtās grāmatvedības politikas līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, šā uzņēmuma finanšu pārskatos, izmantojot tos konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanai, jāveic atbilstošas korekcijas. |
| --- | --- |

29.

Ja kāds koncerna uzņēmums lieto grāmatvedības politiku, kas atšķiras no lietošanai konsolidētajos finanšu pārskatos pieņemtās grāmatvedības politikas līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, šā uzņēmuma finanšu pārskatos, izmantojot tos konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanai, jāveic atbilstošas korekcijas.

| 30. | Meitas uzņēmuma ienākumi un izdevumi tiek iekļauti konsolidētajos finanšu pārskatos ar iegādes datumu, kā noteikts 22. SGS. Meitas uzņēmuma ienākumi un izdevumi tiek iekļauti konsolidētajos finanšu pārskatos līdz datumam, kurā mātes uzņēmums zaudē kontroli pār meitas uzņēmumu. Starpību starp ienākumiem no meitas uzņēmuma atsavināšanas un tā uzskaites summu atsavināšanas datumā, tai skaitā valūtas kursa starpību kumulatīvo summu, kas attiecas uz meitas uzņēmumu un kas atzīta pašu kapitālā saskaņā ar 21. SGS Ārvaldu valūtas kursu izmaiņu ietekme, konsolidētajā peļņas vai zaudējumu aprēķinā atzīst kā guvumu vai zaudējumus no meitas uzņēmuma atsavināšanas. |
| --- | --- |

30.

Meitas uzņēmuma ienākumi un izdevumi tiek iekļauti konsolidētajos finanšu pārskatos ar iegādes datumu, kā noteikts 22. SGS. Meitas uzņēmuma ienākumi un izdevumi tiek iekļauti konsolidētajos finanšu pārskatos līdz datumam, kurā mātes uzņēmums zaudē kontroli pār meitas uzņēmumu. Starpību starp ienākumiem no meitas uzņēmuma atsavināšanas un tā uzskaites summu atsavināšanas datumā, tai skaitā valūtas kursa starpību kumulatīvo summu, kas attiecas uz meitas uzņēmumu un kas atzīta pašu kapitālā saskaņā ar 21. SGS Ārvaldu valūtas kursu izmaiņu ietekme, konsolidētajā peļņas vai zaudējumu aprēķinā atzīst kā guvumu vai zaudējumus no meitas uzņēmuma atsavināšanas.

| 31. | Ieguldījums sabiedrībā jāuzskaita saskaņā ar 39. SGS Finanšu instrumenti: Atzīšana un novērtēšana no datuma, kad tā pārstāj būt par meitas uzņēmumu, ar nosacījumu, ka tā nekļūst par asociēto uzņēmumu, kā noteikts 28. SGS, vai kopīgi kontrolētu sabiedrību, kā aprakstīts 31. SGS. |
| --- | --- |

31.

Ieguldījums sabiedrībā jāuzskaita saskaņā ar 39. SGS Finanšu instrumenti: Atzīšana un novērtēšana no datuma, kad tā pārstāj būt par meitas uzņēmumu, ar nosacījumu, ka tā nekļūst par asociēto uzņēmumu, kā noteikts 28. SGS, vai kopīgi kontrolētu sabiedrību, kā aprakstīts 31. SGS.

| 32. | Ieguldījuma uzskaites vērtība datumā, kad tas pārstāj būt par meitas uzņēmumu, jāuzskata par izmaksām finanšu aktīvu sākotnējā novērtējumā saskaņā ar 39. SGS. |
| --- | --- |

32.

Ieguldījuma uzskaites vērtība datumā, kad tas pārstāj būt par meitas uzņēmumu, jāuzskata par izmaksām finanšu aktīvu sākotnējā novērtējumā saskaņā ar 39. SGS.

| 33. | Konsolidētajā bilancē mazākuma līdzdalība jāuzrāda pašu kapitālā, atsevišķi no mātes uzņēmuma pašu kapitāla. Mazākuma līdzdalība koncerna peļņā un zaudējumos arī jāatklāj atsevišķi. |
| --- | --- |

33.

Konsolidētajā bilancē mazākuma līdzdalība jāuzrāda pašu kapitālā, atsevišķi no mātes uzņēmuma pašu kapitāla. Mazākuma līdzdalība koncerna peļņā un zaudējumos arī jāatklāj atsevišķi.

| 34. | Peļņu vai zaudējumus attiecina uz mātes uzņēmuma akcionāriem un mazākuma līdzdalību. Tā kā abi ir pašu kapitāls, uz mazākuma līdzdalību attiecinātā summa nav nedz ienākums, nedz izdevumi. |
| --- | --- |

34.

Peļņu vai zaudējumus attiecina uz mātes uzņēmuma akcionāriem un mazākuma līdzdalību. Tā kā abi ir pašu kapitāls, uz mazākuma līdzdalību attiecinātā summa nav nedz ienākums, nedz izdevumi.

| 35. | Uz mazākuma līdzdalību attiecināmie zaudējumi konsolidētajā meitas uzņēmumā var pārsniegt mazākuma līdzdalību meitas uzņēmuma pašu kapitālā. Pārsniegums un jebkuri turpmāki uz mazākuma līdzdalību attiecināmaji zaudējumi tiek attiecināti uz vairākuma līdzdalību, izņemot gadījumus, kad mazākuma līdzdalībai ir saistošs pienākums un tā var veikt papildus ieguldījumus, lai segtu zaudējumus. Ja meitas uzņēmums pēc tam uzrāda peļņu, tad šo peļņu attiecina uz vairākuma līdzdalību, līdz tiek atgūta vairākuma līdzdalības pirms tam absorbētā mazākuma līdzdalības zaudējumu daļa. |
| --- | --- |

35.

Uz mazākuma līdzdalību attiecināmie zaudējumi konsolidētajā meitas uzņēmumā var pārsniegt mazākuma līdzdalību meitas uzņēmuma pašu kapitālā. Pārsniegums un jebkuri turpmāki uz mazākuma līdzdalību attiecināmaji zaudējumi tiek attiecināti uz vairākuma līdzdalību, izņemot gadījumus, kad mazākuma līdzdalībai ir saistošs pienākums un tā var veikt papildus ieguldījumus, lai segtu zaudējumus. Ja meitas uzņēmums pēc tam uzrāda peļņu, tad šo peļņu attiecina uz vairākuma līdzdalību, līdz tiek atgūta vairākuma līdzdalības pirms tam absorbētā mazākuma līdzdalības zaudējumu daļa.

| 36. | Ja meitas uzņēmumam apgrozībā ir kumulatīvo priekšrocību akcijas, kuras tur mazākuma dalībnieki un kuras ir klasificētas kā pašu kapitāls, mātes uzņēmums savu peļņas vai zaudējumu daļu aprēķina pēc tam, kad tā koriģēta par uz šīm akcijām attiecināmām dividendēm, neatkarīgi no tā, vai dividendes ir izsludinātas vai ne. |
| --- | --- |

36.

Ja meitas uzņēmumam apgrozībā ir kumulatīvo priekšrocību akcijas, kuras tur mazākuma dalībnieki un kuras ir klasificētas kā pašu kapitāls, mātes uzņēmums savu peļņas vai zaudējumu daļu aprēķina pēc tam, kad tā koriģēta par uz šīm akcijām attiecināmām dividendēm, neatkarīgi no tā, vai dividendes ir izsludinātas vai ne.

MEITAS UZŅĒMUMOS, KOPĪGI KONTROLĒTĀS SABIEDRĪBĀS UN ASOCIĒTAJOS UZŅĒMUMOS VEIKTO IEGULDĪJUMU UZSKAITEATSEVIŠĶAJOS FINANŠU PĀRSKATOS

| 37. | Sagatavojot atsevišķos finanšu pārskatus, ieguldījumi meitas uzņēmumos, kopīgi kontrolētās sabiedrībās un asociētos uzņēmumos jāuzskaita vai nu:










  a) | izmaksās;



  vai |
| --- | --- | --- |

37.

Sagatavojot atsevišķos finanšu pārskatus, ieguldījumi meitas uzņēmumos, kopīgi kontrolētās sabiedrībās un asociētos uzņēmumos jāuzskaita vai nu:

a)

izmaksās;

| b) | saskaņā ar 39. SGS. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar 39. SGS.

| 38. | Šis Standarts nenosaka, kurām sabiedrībām jāsagatavo publiski pieejami atsevišķie finanšu pārskati. 37. un 39 - 42. punkti attiecas uz gadījumiem, kad sabiedrība gatavo atsevišķos finanšu pārskatus, kas atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu Standartiem. Sabiedrība sastāda arī publiski pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus, kā pieprasa 9. punkts, ja vien uz to neattiecas 10. punktā minētais izņēmums. |
| --- | --- |

38.

Šis Standarts nenosaka, kurām sabiedrībām jāsagatavo publiski pieejami atsevišķie finanšu pārskati. 37. un 39 - 42. punkti attiecas uz gadījumiem, kad sabiedrība gatavo atsevišķos finanšu pārskatus, kas atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu Standartiem. Sabiedrība sastāda arī publiski pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus, kā pieprasa 9. punkts, ja vien uz to neattiecas 10. punktā minētais izņēmums.

| 39. | Ieguldījumi kopīgi kontrolētās sabiedrībās un asociētajos uzņēmumos, kurus uzskaita saskaņā ar 39. SGS konsolidētajos finanšu pārskatos, jāuzskaita tādā pašā veidā arī ieguldītāja atsevišķajos finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

39.

Ieguldījumi kopīgi kontrolētās sabiedrībās un asociētajos uzņēmumos, kurus uzskaita saskaņā ar 39. SGS konsolidētajos finanšu pārskatos, jāuzskaita tādā pašā veidā arī ieguldītāja atsevišķajos finanšu pārskatos.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

| 40. | Konsolidētajos finanšu pārskatos jāatklāj šāda informācija:










  a) | fakts, ka meitas uzņēmums nav konsolidēts saskaņā ar 16. punktu; |
| --- | --- | --- |

40.

Konsolidētajos finanšu pārskatos jāatklāj šāda informācija:

a)

fakts, ka meitas uzņēmums nav konsolidēts saskaņā ar 16. punktu;

| b) | [Svītrots] |
| --- | --- |

b)

[Svītrots]

| c) | attiecību raksturs starp mātes uzņēmumu un meitas uzņēmumu, ja mātes uzņēmumam tieši vai netieši ar meitas uzņēmumu starpniecību nepieder vairāk kā puse no balsstiesībām; |
| --- | --- |

c)

attiecību raksturs starp mātes uzņēmumu un meitas uzņēmumu, ja mātes uzņēmumam tieši vai netieši ar meitas uzņēmumu starpniecību nepieder vairāk kā puse no balsstiesībām;

| d) | iemesli, kādēļ īpašuma tiesības, kuras iegūtas tieši vai netieši ar meitas uzņēmumu starpniecību pār vairāk kā pusi no uzņēmuma balsstiesībām, neveido kontroli; |
| --- | --- |

d)

iemesli, kādēļ īpašuma tiesības, kuras iegūtas tieši vai netieši ar meitas uzņēmumu starpniecību pār vairāk kā pusi no uzņēmuma balsstiesībām, neveido kontroli;

| e) | meitas uzņēmuma finanšu pārskatu pārskata datums, ja šādi finanšu pārskati ar no mātes uzņēmuma atšķirīgu pārskata datumu vai ar citādu pārskata periodu tiek izmantoti konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanai, un iemesli cita pārskata datuma vai perioda piemērošanai;



  un |
| --- | --- |

e)

meitas uzņēmuma finanšu pārskatu pārskata datums, ja šādi finanšu pārskati ar no mātes uzņēmuma atšķirīgu pārskata datumu vai ar citādu pārskata periodu tiek izmantoti konsolidēto finanšu pārskatu sagatavošanai, un iemesli cita pārskata datuma vai perioda piemērošanai;

| f) | jebkuru būtisku ierobežojumu veids un apmērs (kas radies, piemēram, no aizņēmumu nosacījumiem vai reglamentējošām prasībām), kas ietekmē meitas uzņēmuma spēju pārskaitīt naudas līdzekļus mātes uzņēmumam dividenžu veidā vai atmaksāt aizņēmumus vai avansus. |
| --- | --- |

f)

jebkuru būtisku ierobežojumu veids un apmērs (kas radies, piemēram, no aizņēmumu nosacījumiem vai reglamentējošām prasībām), kas ietekmē meitas uzņēmuma spēju pārskaitīt naudas līdzekļus mātes uzņēmumam dividenžu veidā vai atmaksāt aizņēmumus vai avansus.

| 41. | Ja mātes uzņēmums, kas saskaņā ar 10. punktu nolemj negatavot konsolidētos finanšu pārskatus, sagatavo atsevišķos finanšu pārskatus, šajos atsevišķajos finanšu pārskatos jāatklāj šāda informācija:










  a) | fakts, ka finanšu pārskati ir atsevišķie finanšu pārskati; ka tiek izmantots atbrīvojums no konsolidācijas; nosaukums un valsts, kurā reģistrēta vai atrodas sabiedrība, kuras konsolidētie finanšu pārskati, kas atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu Standartiem, ir publiski pieejami; un adrese, kur šie konsolidētie finanšu pārskati iegūstami; |
| --- | --- | --- |

41.

Ja mātes uzņēmums, kas saskaņā ar 10. punktu nolemj negatavot konsolidētos finanšu pārskatus, sagatavo atsevišķos finanšu pārskatus, šajos atsevišķajos finanšu pārskatos jāatklāj šāda informācija:

a)

fakts, ka finanšu pārskati ir atsevišķie finanšu pārskati; ka tiek izmantots atbrīvojums no konsolidācijas; nosaukums un valsts, kurā reģistrēta vai atrodas sabiedrība, kuras konsolidētie finanšu pārskati, kas atbilst starptautiskajiem finanšu pārskatu Standartiem, ir publiski pieejami; un adrese, kur šie konsolidētie finanšu pārskati iegūstami;

| b) | būtisku ieguldījumu meitas uzņēmumos, kopīgi kontrolētās sabiedrībās un asociētos uzņēmumos saraksts, norādot nosaukumus, valstis, kurās tie reģistrēti vai atrodas, līdzdalības proporciju un balsstiesību proporciju,



  ja tā atšķiras; |
| --- | --- |

b)

būtisku ieguldījumu meitas uzņēmumos, kopīgi kontrolētās sabiedrībās un asociētos uzņēmumos saraksts, norādot nosaukumus, valstis, kurās tie reģistrēti vai atrodas, līdzdalības proporciju un balsstiesību proporciju,

| c) | b) apakšpunktā minēto ieguldījumu uzskaitei izmantotās metodes apraksts. |
| --- | --- |

c)

b) apakšpunktā minēto ieguldījumu uzskaitei izmantotās metodes apraksts.

| 42. | Ja mātes uzņēmums (izņemot tādu, kas aplūkots 41. punktā), dalībnieks ar līdzdalību kopīgi kontrolētā sabiedrībā vai ieguldītājs asociētajā uzņēmumā gatavo atsevišķos finanšu pārskatus, šajos atsevišķajos finanšu pārskatos jāatklāj šāda informācija:










  a) | fakts, ka finanšu pārskati ir atsevišķie finanšu pārskati un iemesli, kādēļ šie pārskati tiek gatavoti, ja to nepieprasa likums; |
| --- | --- | --- |

42.

Ja mātes uzņēmums (izņemot tādu, kas aplūkots 41. punktā), dalībnieks ar līdzdalību kopīgi kontrolētā sabiedrībā vai ieguldītājs asociētajā uzņēmumā gatavo atsevišķos finanšu pārskatus, šajos atsevišķajos finanšu pārskatos jāatklāj šāda informācija:

a)

fakts, ka finanšu pārskati ir atsevišķie finanšu pārskati un iemesli, kādēļ šie pārskati tiek gatavoti, ja to nepieprasa likums;

| b) | būtisku ieguldījumu meitas uzņēmumos, kopīgi kontrolētās sabiedrībās un asociētos uzņēmumos saraksts, norādot nosaukumus, valstis, kurā tie reģistrēti vai atrodas, līdzdalības proporciju un balsstiesību proporciju,



  ja tā atšķiras; |
| --- | --- |

b)

būtisku ieguldījumu meitas uzņēmumos, kopīgi kontrolētās sabiedrībās un asociētos uzņēmumos saraksts, norādot nosaukumus, valstis, kurā tie reģistrēti vai atrodas, līdzdalības proporciju un balsstiesību proporciju,

| c) | b) apakšpunktā minēto ieguldījumu uzskaitei izmantotās metodes apraksts. |
| --- | --- |

c)

b) apakšpunktā minēto ieguldījumu uzskaitei izmantotās metodes apraksts.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 43. | Sabiedrībai jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc tā. Tiek ieteikta agrāka piemērošana. Ja sabiedrība piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tai šis fakts jāatklāj. |
| --- | --- |

43.

Sabiedrībai jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc tā. Tiek ieteikta agrāka piemērošana. Ja sabiedrība piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tai šis fakts jāatklāj.

CITU PAZIŅOJUMU ATSAUKŠANA

| 44. | Šis Standarts aizstāj 27. SGS Konsolidētie finanšu pārskati un meitas uzņēmumos veikto ieguldījumu uzskaite (pārstrādāts 2000. gadā). |
| --- | --- |

44.

Šis Standarts aizstāj 27. SGS Konsolidētie finanšu pārskati un meitas uzņēmumos veikto ieguldījumu uzskaite (pārstrādāts 2000. gadā).

| 45. | Šis Standarts aizstāj PIK–33: Konsolidācija un pašu kapitāla metode – potenciālās balsstiesības un līdzdalības sadale. |
| --- | --- |

45.

Šis Standarts aizstāj PIK–33: Konsolidācija un pašu kapitāla metode – potenciālās balsstiesības un līdzdalības sadale.

---

(1)  Skat. arī PIK–12 Konsolidācija – īpašam nolūkam dibinātas sabiedrība

PIELIKUMS

Grozījumi citos paziņojumos

Šajā papildinājumā ietvertie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz ikgadējiem periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ja sabiedrība piemēro šo Standartu agrākam periodam, šie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz šo agrāko periodu.

| A1. | 22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana, 1.punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:






  1. | Šajā Standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:
  ...

  Meitas uzņēmums ir sabiedrība, tai skaitā tāda nereģistrēta sabiedrība kā personālsabiedrība, ko kontrolē cita sabiedrība (mātes uzņēmums).


  Mazākuma līdzdalība ir tā meitas uzņēmuma peļņas vai zaudējumu un neto aktīvu daļa, kas attiecināma uz to kapitāla līdzdalību, kura tieši vai netieši ar meitas uzņēmumu starpniecību nepieder mātes uzņēmumam. |
| --- | --- | --- |

A1.

22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana, 1.punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

1.

Šajā Standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:

...

| A2. | [Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.] |
| --- | --- |

A2.

[Labojums nav piemērojams, lai atklātu Standartus.]

| A3. | PIK-12 Konsolidācija – īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības tiek labots šādi.
  Sadaļa tiek mainīta un izteikta šādā redakcijā: | Atsauce: 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati |
| --- | --- | --- |

A3.

PIK-12 Konsolidācija – īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības tiek labots šādi.

Sadaļa tiek mainīta un izteikta šādā redakcijā:

Atsauce: 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati

9., 10. un 11.punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

| 9. | Īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības kontekstā kontrole var rasties, iepriekš nolemjot par īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības darbību (kas darbojas “autopilotā”), vai citādi. 27. SGS 13. punktā norādīti vairāki gadījumi, kas noved pie kontroles pat tādos gadījumos, kad sabiedrībai pieder viena puse vai mazāk balsstiesību otrā sabiedrībā. Tāpat kontrole var pastāvēt pat tādos gadījumos, kad sabiedrībai pieder neliela vai nepieder nekāda īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības pašu kapitāla daļa. Kontroles jēdziena piemērošana pieprasa katrā gadījumā visu attiecīgo faktoru vērtējumu attiecīgajā kontekstā. |
| --- | --- |

9.

Īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības kontekstā kontrole var rasties, iepriekš nolemjot par īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības darbību (kas darbojas “autopilotā”), vai citādi. 27. SGS 13. punktā norādīti vairāki gadījumi, kas noved pie kontroles pat tādos gadījumos, kad sabiedrībai pieder viena puse vai mazāk balsstiesību otrā sabiedrībā. Tāpat kontrole var pastāvēt pat tādos gadījumos, kad sabiedrībai pieder neliela vai nepieder nekāda īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības pašu kapitāla daļa. Kontroles jēdziena piemērošana pieprasa katrā gadījumā visu attiecīgo faktoru vērtējumu attiecīgajā kontekstā.

| 10. | Papildus 27. SGS 13. punktā aprakstītajām situācijām šādi gadījumi, piemēram, var liecināt par attiecībām, kurās sabiedrība kontrolē īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību, un tādēļ tai būtu jākonsolidē īpašam nolūkam dibinātā sabiedrība (papildu norādījumi sniegti šīs Interpretācijas pielikumā):






  a) | īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības darbība pēc būtības tiek veikta sabiedrības vārdā atbilstoši tās īpašajām uzņēmējdarbības vajadzībām tā, ka sabiedrība gūst labumu no īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības darbības; |
| --- | --- | --- |

10.

Papildus 27. SGS 13. punktā aprakstītajām situācijām šādi gadījumi, piemēram, var liecināt par attiecībām, kurās sabiedrība kontrolē īpašam nolūkam dibinātu sabiedrību, un tādēļ tai būtu jākonsolidē īpašam nolūkam dibinātā sabiedrība (papildu norādījumi sniegti šīs Interpretācijas pielikumā):

a)

īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības darbība pēc būtības tiek veikta sabiedrības vārdā atbilstoši tās īpašajām uzņēmējdarbības vajadzībām tā, ka sabiedrība gūst labumu no īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības darbības;

| b) | sabiedrībai pēc būtības ir lēmumu pieņemšanas vara, lai iegūtu lielāko daļu labumu no īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības darbības, vai, izveidojot “autopilota” mehānismu, sabiedrība ir deleģējusi šīs lēmumu pieņemšanas pilnvaras; |
| --- | --- |

b)

sabiedrībai pēc būtības ir lēmumu pieņemšanas vara, lai iegūtu lielāko daļu labumu no īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības darbības, vai, izveidojot “autopilota” mehānismu, sabiedrība ir deleģējusi šīs lēmumu pieņemšanas pilnvaras;

| c) | sabiedrībai pēc būtības ir tiesības iegūt lielāko daļu labumu no īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības un tādēļ tā var būt pakļauta riskiem, kuri piemīt īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības darbībai;
  vai |
| --- | --- |

c)

sabiedrībai pēc būtības ir tiesības iegūt lielāko daļu labumu no īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības un tādēļ tā var būt pakļauta riskiem, kuri piemīt īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības darbībai;

vai

| d) | sabiedrība pēc būtības saglabā lielāko daļu atlikušo vai īpašuma tiesību risku saistībā ar īpašam nolūkam dibināto sabiedrību vai tās aktīviem, lai gūtu labumu no tās darbības. |
| --- | --- |

d)

sabiedrība pēc būtības saglabā lielāko daļu atlikušo vai īpašuma tiesību risku saistībā ar īpašam nolūkam dibināto sabiedrību vai tās aktīviem, lai gūtu labumu no tās darbības.

| 11. | [Svītrots] |
| --- | --- |

11.

[Svītrots]

| A4. | Starptautisko finanšu pārskatu Standartos, ieskaitot Starptautiskos grāmatvedības Standartus un interpretācijas, kas piemērojamas 2003.gada decembrī, atsauces uz patreizējo 27. SGS Konsolidētie finanšu pārskati un meitas uzņēmumos veikto ieguldījumu uzskaite versiju tiek mainītas uz 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati. |
| --- | --- |

A4.

Starptautisko finanšu pārskatu Standartos, ieskaitot Starptautiskos grāmatvedības Standartus un interpretācijas, kas piemērojamas 2003.gada decembrī, atsauces uz patreizējo 27. SGS Konsolidētie finanšu pārskati un meitas uzņēmumos veikto ieguldījumu uzskaite versiju tiek mainītas uz 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati.

28. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos

SATURS

Darbības joma

Definīcijas

Būtiska ietekme

Pašu kapitāla metode

Pašu kapitāla metodes lietošana

Zaudējumi no vērtības samazināšanās

Atsevišķie finanšu pārskati

Informācijas atklāšana

Spēkā stāšanās datums

Citu paziņojumu atsaukšana

Šis pārstrādātais Standarts aizstāj 28. SGS (pārstrādāts 2000. gadā) Ieguldījumu asociētajos uzņēmumos uzskaite, un tas jāpiemēro ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc tā. Tiek ieteikta agrāka piemērošana.

DARBĪBAS JOMA

| 1. | Šis Standarts jāpiemēro, uzskaitot ieguldījumus asociētajos uzņēmumos. Tomēr tas neattiecas uz ieguldījumiem asociētajos uzņēmumos, kas pieder:










  a) | riska kapitāla organizācijām; |
| --- | --- | --- |

1.

Šis Standarts jāpiemēro, uzskaitot ieguldījumus asociētajos uzņēmumos. Tomēr tas neattiecas uz ieguldījumiem asociētajos uzņēmumos, kas pieder:

a)

riska kapitāla organizācijām;

| b) | savstarpējiem ieguldījuma fondiem, trastiem ar daļām vai līdzīgām sabiedrībām, ieskaitot ar ieguldījumiem saistītus apdrošināšanas fondus, |
| --- | --- |

b)

savstarpējiem ieguldījuma fondiem, trastiem ar daļām vai līdzīgām sabiedrībām, ieskaitot ar ieguldījumiem saistītus apdrošināšanas fondus,

DEFINĪCIJAS

| 2. | Šajā Standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:



  Asociētais uzņēmums ir sabiedrība, ieskaitot tādu nereģistrētu sabiedrību kā personālsabiedrība, pār kuru ieguldītājam ir būtiska ietekme un kas nav nedz meitas uzņēmums, nedz līdzdalība kopuzņēmumā.


  Konsolidētie finanšu pārskati ir koncerna finanšu pārskati, kuri sniegti kā vienas saimnieciskās vienības finanšu pārskati.

  Kontrole ir spēja noteikt sabiedrības finanšu un pamatdarbības politiku, lai gūtu labumu no tās darbības.


  Pašu kapitāla metode ir grāmatvedības metode, saskaņā ar kuru ieguldījumu sākotnēji grāmato pēc izmaksām un pēc tam koriģē par ieguldītāja daļas pēc iegādes notikušajām izmaiņām ieguldījumu saņēmēja neto aktīvos., Ieguldītāja peļņa vai zaudējumi ietver ieguldītāja daļu ieguldījuma saņēmēja peļņā vai zaudējumos.


  Kopīga kontrole ir ar līgumu noteikta saimnieciskās darbības kontroles savstarpēja dalīšana.


  Atsevišķie finanšu pārskati ir tādi, kurus sniedz mātes uzņēmums, ieguldītājs asociētā uzņēmumā vai kopīgi kontrolētas sabiedrības dalībnieks, uzskaitot ieguldījumus, pamatojoties uz tiešu kapitāla līdzdalību, nevis ieguldījumu saņēmēja uzrādītajiem darbības rezultātiem un neto aktīviem.


  Būtiska ietekme ir spēja piedalīties ieguldījumu saņēmēja finanšu un pamatdarbības politikas lēmumu pieņemšanā, bet tā nenozīmē šo politiku kontroli vai kopīgu kontroli.


  Meitas uzņēmums ir sabiedrība, tai skaitā tāda nereģistrēta sabiedrība kā personālsabiedrība, ko kontrolē cita sabiedrība (mātes uzņēmums). |
| --- | --- |

2.

Šajā Standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:

| 3. | Tāpat kā tādas sabiedrības finanšu pārskati, kurai nav meitas uzņēmumu, asociētu uzņēmumu vai dalībnieka daļas kopuzņēmumā, finanšu pārskati, kuros piemērota pašu kapitāla metode, nav atsevišķie finanšu pārskati. |
| --- | --- |

3.

Tāpat kā tādas sabiedrības finanšu pārskati, kurai nav meitas uzņēmumu, asociētu uzņēmumu vai dalībnieka daļas kopuzņēmumā, finanšu pārskati, kuros piemērota pašu kapitāla metode, nav atsevišķie finanšu pārskati.

| 4. | Atsevišķie finanšu pārskati ir tie, ko sniedz papildus konsolidētajiem finanšu pārskatiem, finanšu pārskatiem, kuros ieguldījumi uzskaitīti pēc pašu kapitāla metodes un finanšu pārskatiem, kuros dalībnieka līdzdalība kopuzņēmumā ir proporcionāli konsolidēta. Atsevišķie finanšu pārskati var tikt vai netikt pievienoti šiem finanšu pārskatiem. |
| --- | --- |

4.

Atsevišķie finanšu pārskati ir tie, ko sniedz papildus konsolidētajiem finanšu pārskatiem, finanšu pārskatiem, kuros ieguldījumi uzskaitīti pēc pašu kapitāla metodes un finanšu pārskatiem, kuros dalībnieka līdzdalība kopuzņēmumā ir proporcionāli konsolidēta. Atsevišķie finanšu pārskati var tikt vai netikt pievienoti šiem finanšu pārskatiem.

| 5. | Sabiedrības, kas saskaņā ar 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati 10. punktu ir atbrīvotas no konsolidācijas, ar 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos 2. punktu ir atbrīvotas no proporcionālās konsolidācijas vai šā Standarta 13. c) punktu ir atbrīvotas no pašu kapitāla metodes piemērošanas, var sniegt atsevišķos finanšu pārskatus kā vienīgos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

5.

Sabiedrības, kas saskaņā ar 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati 10. punktu ir atbrīvotas no konsolidācijas, ar 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos 2. punktu ir atbrīvotas no proporcionālās konsolidācijas vai šā Standarta 13. c) punktu ir atbrīvotas no pašu kapitāla metodes piemērošanas, var sniegt atsevišķos finanšu pārskatus kā vienīgos finanšu pārskatus.

Būtiska ietekme

| 6. | Ja ieguldītājam tieši vai netieši (piemēram, ar meitas uzņēmumu starpniecību) pieder 20 vai vairāk procentu no balsstiesībām ieguldījumu saņēmējā, tad pieņem, ka ieguldītājam ir būtiska ietekme, ja vien nevar nepārprotami pierādīt pretējo. Un otrādi - ja ieguldītājam tieši vai netieši (piemēram, ar meitas uzņēmumu starpniecību) pieder mazāk kā 20 procenti no balsstiesībām ieguldījumu saņēmējā, tad pieņem, ka ieguldītājam nav būtiskas ietekmes, ja vien šo ietekmi nevar nepārprotami pierādīt. Ja vienam ieguldītājam ir būtiska vai vairākuma līdzdalība, tas nenozīmē, ka citam ieguldītājam nevar būt būtiskas ietekmes. |
| --- | --- |

6.

Ja ieguldītājam tieši vai netieši (piemēram, ar meitas uzņēmumu starpniecību) pieder 20 vai vairāk procentu no balsstiesībām ieguldījumu saņēmējā, tad pieņem, ka ieguldītājam ir būtiska ietekme, ja vien nevar nepārprotami pierādīt pretējo. Un otrādi - ja ieguldītājam tieši vai netieši (piemēram, ar meitas uzņēmumu starpniecību) pieder mazāk kā 20 procenti no balsstiesībām ieguldījumu saņēmējā, tad pieņem, ka ieguldītājam nav būtiskas ietekmes, ja vien šo ietekmi nevar nepārprotami pierādīt. Ja vienam ieguldītājam ir būtiska vai vairākuma līdzdalība, tas nenozīmē, ka citam ieguldītājam nevar būt būtiskas ietekmes.

| 7. | Ieguldītāja būtiskas ietekmes pastāvēšanu parasti pamato viens vai vairāki šādi nosacījumi:






  a) | pārstāvniecība ieguldījumu saņēmēja valdē vai līdzvērtīgā pārvaldes institūcijā; |
| --- | --- | --- |

7.

Ieguldītāja būtiskas ietekmes pastāvēšanu parasti pamato viens vai vairāki šādi nosacījumi:

a)

pārstāvniecība ieguldījumu saņēmēja valdē vai līdzvērtīgā pārvaldes institūcijā;

| b) | piedalīšanās politikas veidošanas procesos, ieskaitot piedalīšanās lēmumos par dividendēm vai citu peļņas sadali; |
| --- | --- |

b)

piedalīšanās politikas veidošanas procesos, ieskaitot piedalīšanās lēmumos par dividendēm vai citu peļņas sadali;

| c) | būtiski darījumi starp ieguldītāju un ieguldījumu saņēmēju; |
| --- | --- |

c)

būtiski darījumi starp ieguldītāju un ieguldījumu saņēmēju;

| d) | vadības personāla savstarpējā apmaiņa;
  vai |
| --- | --- |

d)

vadības personāla savstarpējā apmaiņa;

vai

| e) | būtiskas tehniskas informācijas sniegšana. |
| --- | --- |

e)

būtiskas tehniskas informācijas sniegšana.

| 8. | Sabiedrībai var piederēt akciju iegādes garantijas līgumi, akciju pirkšanas iespēju līgumi, parāda vai pašu kapitāla instrumenti, kuri pārvēršami parastajās akcijās vai citos līdzīgos instrumentos, kuriem ir potenciāls, ja tos realizē vai pārvērš, dot sabiedrībai papildus balsstiesības vai samazināt citas puses balsstiesības pār citas sabiedrības finanšu un pamatdarbības politiku (t. i. potenciālās balsstiesības). Potenciālo balsstiesību, kuras ir pašlaik realizējamas vai pārvēršamas, esamība un ietekme, ieskaitot potenciālās balsstiesības, kas pieder citam uzņēmumam, tiek ņemtas vērā, novērtējot, vai sabiedrībai ir būtiska ietekme. Potenciālās balsstiesības nav pašlaik realizējamas vai pārvēršamas, ja, piemēram, tās nevar realizēt vai pārveidot līdz turpmākam termiņam vai notikumam. |
| --- | --- |

8.

Sabiedrībai var piederēt akciju iegādes garantijas līgumi, akciju pirkšanas iespēju līgumi, parāda vai pašu kapitāla instrumenti, kuri pārvēršami parastajās akcijās vai citos līdzīgos instrumentos, kuriem ir potenciāls, ja tos realizē vai pārvērš, dot sabiedrībai papildus balsstiesības vai samazināt citas puses balsstiesības pār citas sabiedrības finanšu un pamatdarbības politiku (t. i. potenciālās balsstiesības). Potenciālo balsstiesību, kuras ir pašlaik realizējamas vai pārvēršamas, esamība un ietekme, ieskaitot potenciālās balsstiesības, kas pieder citam uzņēmumam, tiek ņemtas vērā, novērtējot, vai sabiedrībai ir būtiska ietekme. Potenciālās balsstiesības nav pašlaik realizējamas vai pārvēršamas, ja, piemēram, tās nevar realizēt vai pārveidot līdz turpmākam termiņam vai notikumam.

| 9. | Novērtējot potenciālo balsstiesību ietekmi uz būtisku ietekmi, sabiedrība novērtē visus faktus un apstākļus (tai skaitā atsevišķi vai kopumā novērtējot potenciālo balsstiesību realizēšanas noteikumus un jebkurus citus līguma nosacījumus), kas ietekmē potenciālās balsstiesības, izņemot vadības nodomus un finansiālo spēju tās realizēt vai pārvērst. |
| --- | --- |

9.

Novērtējot potenciālo balsstiesību ietekmi uz būtisku ietekmi, sabiedrība novērtē visus faktus un apstākļus (tai skaitā atsevišķi vai kopumā novērtējot potenciālo balsstiesību realizēšanas noteikumus un jebkurus citus līguma nosacījumus), kas ietekmē potenciālās balsstiesības, izņemot vadības nodomus un finansiālo spēju tās realizēt vai pārvērst.

| 10. | Sabiedrība zaudē būtisku ietekmi pār ieguldījumu saņēmēju, kad tā zaudē varu piedalīties ieguldījumu saņēmēja finanšu un pamatdarbības politikas lēmumu pieņemšanā. Būtiskas ietekmes zaudēšana var notikt ar vai bez pārmaiņām absolūtā vai relatīvā īpašumtiesību līmenī. Tas var notikt, piemēram, ja asociētais uzņēmums tiek pakļauts valdības, tiesas, administratora vai regulatora kontrolei. Tas var notikt arī vienošanās rezultātā. |
| --- | --- |

10.

Sabiedrība zaudē būtisku ietekmi pār ieguldījumu saņēmēju, kad tā zaudē varu piedalīties ieguldījumu saņēmēja finanšu un pamatdarbības politikas lēmumu pieņemšanā. Būtiskas ietekmes zaudēšana var notikt ar vai bez pārmaiņām absolūtā vai relatīvā īpašumtiesību līmenī. Tas var notikt, piemēram, ja asociētais uzņēmums tiek pakļauts valdības, tiesas, administratora vai regulatora kontrolei. Tas var notikt arī vienošanās rezultātā.

Pašu kapitāla metode

| 11. | Saskaņā ar pašu kapitāla metodi ieguldījumu sākotnēji grāmato pēc izmaksām, un tā uzskaites vērtību palielina vai samazina, lai atzītu ieguldītāja daļu asociētā uzņēmuma peļņā vai zaudējumos pēc iegādes datuma. Ieguldītāja daļu ieguldījumu saņēmēja peļņā vai zaudējumos atzīst ieguldītāja peļņā vai zaudējumos. Saņemtā peļņas sadale no ieguldījumu saņēmēja samazina ieguldījuma uzskaites vērtību. Uzskaites vērtības korekcijas var būt arī nepieciešamas dēļ izmaiņām ieguldītāja proporcionālajai līdzdalībāieguldījumu saņēmējā, ko rada tādas izmaiņas ieguldījumu saņēmēja pašu kapitālā, kuras netika iekļautas ieguldījumu saņēmēja peļņā vai zaudējumos. Šīs izmaiņas ietver tās, kas rodas no pamatlīdzekļu un ieguldījumu pārvērtēšanas, un no ārvalstu valūtas pārrēķināšanas starpībām. Ieguldītāja daļa šajās izmaiņās tiek atzīta tieši ieguldītāja pašu kapitālā. |
| --- | --- |

11.

Saskaņā ar pašu kapitāla metodi ieguldījumu sākotnēji grāmato pēc izmaksām, un tā uzskaites vērtību palielina vai samazina, lai atzītu ieguldītāja daļu asociētā uzņēmuma peļņā vai zaudējumos pēc iegādes datuma. Ieguldītāja daļu ieguldījumu saņēmēja peļņā vai zaudējumos atzīst ieguldītāja peļņā vai zaudējumos. Saņemtā peļņas sadale no ieguldījumu saņēmēja samazina ieguldījuma uzskaites vērtību. Uzskaites vērtības korekcijas var būt arī nepieciešamas dēļ izmaiņām ieguldītāja proporcionālajai līdzdalībāieguldījumu saņēmējā, ko rada tādas izmaiņas ieguldījumu saņēmēja pašu kapitālā, kuras netika iekļautas ieguldījumu saņēmēja peļņā vai zaudējumos. Šīs izmaiņas ietver tās, kas rodas no pamatlīdzekļu un ieguldījumu pārvērtēšanas, un no ārvalstu valūtas pārrēķināšanas starpībām. Ieguldītāja daļa šajās izmaiņās tiek atzīta tieši ieguldītāja pašu kapitālā.

| 12. | Kad pastāv potenciālās balsstiesības, ieguldītāja daļu ieguldījuma saņēmēja peļņā vai zaudējumos un pašu kapitāla izmaiņās nosaka, pamatojoties uz pašreizējo īpašuma daļu, neatspoguļojot potenciālo balsstiesību iespējamo izmantošanu vai pārvēršanu. |
| --- | --- |

12.

Kad pastāv potenciālās balsstiesības, ieguldītāja daļu ieguldījuma saņēmēja peļņā vai zaudējumos un pašu kapitāla izmaiņās nosaka, pamatojoties uz pašreizējo īpašuma daļu, neatspoguļojot potenciālo balsstiesību iespējamo izmantošanu vai pārvēršanu.

PAŠU KAPITĀLA METODES LIETOŠANA

| 13. | Ieguldījumi asociētajā uzņēmumā jāuzskaita pēc pašu kapitāla metodes, izņemot gadījumus, kad:










  a) | ir pierādījumi, ka ieguldījums ir iegādāts un to tur vienīgi tādēļ, lai to atsavinātu divpadsmit mēnešu laikā no iegādes brīža, un ka vadība aktīvi meklē pircēju; |
| --- | --- | --- |

13.

Ieguldījumi asociētajā uzņēmumā jāuzskaita pēc pašu kapitāla metodes, izņemot gadījumus, kad:

a)

ir pierādījumi, ka ieguldījums ir iegādāts un to tur vienīgi tādēļ, lai to atsavinātu divpadsmit mēnešu laikā no iegādes brīža, un ka vadība aktīvi meklē pircēju;

| b) | ir attiecināms 27. SGS 10. punkta izņēmums, kas mātes uzņēmumam, kam ir arī ieguldījums asociētajā uzņēmumā, atļauj nesniegt konsolidētos finanšu pārskatus; |
| --- | --- |

b)

ir attiecināms 27. SGS 10. punkta izņēmums, kas mātes uzņēmumam, kam ir arī ieguldījums asociētajā uzņēmumā, atļauj nesniegt konsolidētos finanšu pārskatus;

| c) | ir attiecināmi visi sekojošie nosacījumi:










  i) | ieguldītājs pats ir citai sabiedrībai pilnīgi piederošs vai daļēji piederošs meitas uzņēmums, un tā īpašnieki, tajā skaitā tie, kam citādi nav balsstiesību, ir informēti un neiebilst, ka ieguldītājs nepiemēro pašu kapitāla metodi; |
| --- | --- | --- |

c)

ir attiecināmi visi sekojošie nosacījumi:

i)

ieguldītājs pats ir citai sabiedrībai pilnīgi piederošs vai daļēji piederošs meitas uzņēmums, un tā īpašnieki, tajā skaitā tie, kam citādi nav balsstiesību, ir informēti un neiebilst, ka ieguldītājs nepiemēro pašu kapitāla metodi;

| ii) | ieguldītāja parāda vai pašu kapitāla instrumenti nav publiskajā vērtspapīru tirgū (vietējā vai ārzemju biržā vai ārpus finanšu institūciju tirgū, ieskaitot vietējos un reģionālos tirgus); |
| --- | --- |

ii)

ieguldītāja parāda vai pašu kapitāla instrumenti nav publiskajā vērtspapīru tirgū (vietējā vai ārzemju biržā vai ārpus finanšu institūciju tirgū, ieskaitot vietējos un reģionālos tirgus);

| iii) | ieguldītāja finanšu pārskati nav reģistrēti un neatrodas reģistrēšanas procesā vērtspapīru tirgus uzraudzības komisijā vai citā regulējošā iestādē ar mērķi emitēt jebkuras kategorijas instrumentus publisko vērtspapīru tirgū; |
| --- | --- |

iii)

ieguldītāja finanšu pārskati nav reģistrēti un neatrodas reģistrēšanas procesā vērtspapīru tirgus uzraudzības komisijā vai citā regulējošā iestādē ar mērķi emitēt jebkuras kategorijas instrumentus publisko vērtspapīru tirgū;

| iv) | galīgais vai jebkurš ieguldītāja starpposma mātes uzņēmums gatavo publiski pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus, kas atbilst Starptautiskajiem finanšu pārskatu Standartiem. |
| --- | --- |

iv)

galīgais vai jebkurš ieguldītāja starpposma mātes uzņēmums gatavo publiski pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus, kas atbilst Starptautiskajiem finanšu pārskatu Standartiem.

| 14. | 13. a) punktā aprakstītie ieguldījumi jāklasificē kā aktīvi, kas turēti tirdzniecībai un jāuzskaita saskaņā ar 39. SGS. |
| --- | --- |

14.

13. a) punktā aprakstītie ieguldījumi jāklasificē kā aktīvi, kas turēti tirdzniecībai un jāuzskaita saskaņā ar 39. SGS.

| 15. | Ja ieguldījums asociētā uzņēmumā, kas uzskaitīts saskaņā ar 39. SGS, nav atsavināts divpadsmit mēnešu laikā, tas jāuzskaita pēc pašu kapitāla metodes, sākot ar iegādes datumu (skat. 22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana). Finanšu pārskati par periodiem pēc iegādes ir jāpārveido. |
| --- | --- |

15.

Ja ieguldījums asociētā uzņēmumā, kas uzskaitīts saskaņā ar 39. SGS, nav atsavināts divpadsmit mēnešu laikā, tas jāuzskaita pēc pašu kapitāla metodes, sākot ar iegādes datumu (skat. 22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana). Finanšu pārskati par periodiem pēc iegādes ir jāpārveido.

| 16. | Izņēmuma gadījumos, sabiedrība var būt atradusi pircēju asociētam uzņēmumam, kas aprakstīts 13. a) punktā, bet var nebūt paspējusi pabeigt pārdošanu divpadsmit mēnešu laikā regulējošo institūciju vai citu apstiprinājumu nepieciešamības dēļ. Uzņēmumam nav jāpiemēro pašu kapitāla metode, uzskaitot ieguldījumu šādā asociētā uzņēmumā, ja bilances datumā pārdošana ir procesā un nav iemesla uzskatīt, kas tā nebūs pabeigta neilgi pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

16.

Izņēmuma gadījumos, sabiedrība var būt atradusi pircēju asociētam uzņēmumam, kas aprakstīts 13. a) punktā, bet var nebūt paspējusi pabeigt pārdošanu divpadsmit mēnešu laikā regulējošo institūciju vai citu apstiprinājumu nepieciešamības dēļ. Uzņēmumam nav jāpiemēro pašu kapitāla metode, uzskaitot ieguldījumu šādā asociētā uzņēmumā, ja bilances datumā pārdošana ir procesā un nav iemesla uzskatīt, kas tā nebūs pabeigta neilgi pēc bilances datuma.

| 17. | Ienākumu atzīšana, pamatojoties uz saņemto peļņas sadali, var nebūt atbilstošs ieguldītāja nopelnīto ieņēmumu no ieguldījuma asociētajā uzņēmumā novērtēšanas veids, jo saņemtajai peļņas sadalei var būt maza saistība ar asociētā uzņēmuma darbības rezultātiem. Tā kā ieguldītājam ir būtiska ietekme asociētajā uzņēmumā, ieguldītājam pieder līdzdalība asociētā uzņēmuma darbības rezultātos un līdz ar to arī atdevē no ieguldījuma. Ieguldītājs uzskaita šo līdzdalību, paplašinot savu finanšu pārskatu jomu tā, lai tajos iekļautu savu daļu no šāda asociētā uzņēmuma peļņas vai zaudējumiem. Tā rezultātā pašu kapitāla metodes lietošana nodrošina saturīgāku pārskatu par ieguldītāja neto aktīviem un peļņu vai zaudējumiem. |
| --- | --- |

17.

Ienākumu atzīšana, pamatojoties uz saņemto peļņas sadali, var nebūt atbilstošs ieguldītāja nopelnīto ieņēmumu no ieguldījuma asociētajā uzņēmumā novērtēšanas veids, jo saņemtajai peļņas sadalei var būt maza saistība ar asociētā uzņēmuma darbības rezultātiem. Tā kā ieguldītājam ir būtiska ietekme asociētajā uzņēmumā, ieguldītājam pieder līdzdalība asociētā uzņēmuma darbības rezultātos un līdz ar to arī atdevē no ieguldījuma. Ieguldītājs uzskaita šo līdzdalību, paplašinot savu finanšu pārskatu jomu tā, lai tajos iekļautu savu daļu no šāda asociētā uzņēmuma peļņas vai zaudējumiem. Tā rezultātā pašu kapitāla metodes lietošana nodrošina saturīgāku pārskatu par ieguldītāja neto aktīviem un peļņu vai zaudējumiem.

| 18. | Ieguldītājam jāpārtrauc lietot pašu kapitāla metode, sākot ar datumu, kad tiek pārtraukta būtiska ietekme asociētā uzņēmumā, un no šā datuma ieguldījumi jāuzskaita saskaņā ar 39. SGS, ja asociētais uzņēmums nekļūst par meitas uzņēmumu vai kopuzņēmumu kā noteikts 31. SGS. |
| --- | --- |

18.

Ieguldītājam jāpārtrauc lietot pašu kapitāla metode, sākot ar datumu, kad tiek pārtraukta būtiska ietekme asociētā uzņēmumā, un no šā datuma ieguldījumi jāuzskaita saskaņā ar 39. SGS, ja asociētais uzņēmums nekļūst par meitas uzņēmumu vai kopuzņēmumu kā noteikts 31. SGS.

| 19. | Ieguldījuma uzskaites vērtība datumā, kad tas pārstāj būt par asociētu uzņēmumu, jāuzskata par tā izmaksām finanšu aktīva sākotnējā novērtējumā saskaņā ar 39. SGS. |
| --- | --- |

19.

Ieguldījuma uzskaites vērtība datumā, kad tas pārstāj būt par asociētu uzņēmumu, jāuzskata par tā izmaksām finanšu aktīva sākotnējā novērtējumā saskaņā ar 39. SGS.

| 20. | Daudzas no pašu kapitāla metodes lietošanas procedūrām ir līdzīgas konsolidācijas procedūrām, kas izklāstītas 27. SGS. Turklāt, koncepcijas, kas lietotas meitas uzņēmuma iegādes uzskaites procedūru pamatā, tiek pieņemtas arī, uzskaitot ieguldījuma iegādi asociētajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

20.

Daudzas no pašu kapitāla metodes lietošanas procedūrām ir līdzīgas konsolidācijas procedūrām, kas izklāstītas 27. SGS. Turklāt, koncepcijas, kas lietotas meitas uzņēmuma iegādes uzskaites procedūru pamatā, tiek pieņemtas arī, uzskaitot ieguldījuma iegādi asociētajā uzņēmumā.

| 21. | Koncerna daļa asociētā uzņēmumā ir mātes uzņēmuma un tā meitas uzņēmumu ieguldījumu kopums šajā asociētajā uzņēmumā. Šim nolūkam koncerna citu asociēto uzņēmumu vai kopuzņēmumu ieguldījumi tiek ignorēti. Ja asociētam uzņēmumam ir meitas uzņēmumi, asociēti uzņēmumi vai kopuzņēmumi, piemērojot pašu kapitāla metodi, tiek ņemta vērā tā peļņa vai zaudējumi un neto aktīvi, kas atzīti asociētā uzņēmuma finanšu pārskatos (ieskaitot asociētā uzņēmuma peļņu vai zaudējumus un neto aktīvus tā asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos) pēc jebkādām korekcijām, kas nepieciešamas, lai lietotu vienotas grāmatvedības politikas (skat. 26. un 27. punktu). |
| --- | --- |

21.

Koncerna daļa asociētā uzņēmumā ir mātes uzņēmuma un tā meitas uzņēmumu ieguldījumu kopums šajā asociētajā uzņēmumā. Šim nolūkam koncerna citu asociēto uzņēmumu vai kopuzņēmumu ieguldījumi tiek ignorēti. Ja asociētam uzņēmumam ir meitas uzņēmumi, asociēti uzņēmumi vai kopuzņēmumi, piemērojot pašu kapitāla metodi, tiek ņemta vērā tā peļņa vai zaudējumi un neto aktīvi, kas atzīti asociētā uzņēmuma finanšu pārskatos (ieskaitot asociētā uzņēmuma peļņu vai zaudējumus un neto aktīvus tā asociētajos uzņēmumos un kopuzņēmumos) pēc jebkādām korekcijām, kas nepieciešamas, lai lietotu vienotas grāmatvedības politikas (skat. 26. un 27. punktu).

| 22. | Nerealizēto peļņu un zaudējumus, kas rodas no augšupējiem un lejupējiem darījumiem starp ieguldītāju (ieskaitot tā konsolidētos meitas uzņēmumus) un asociēto uzņēmumu, atzīst ieguldītāja finanšu pārskatos tikai par nesaistītu ieguldītāju daļām asociētā uzņēmumā. Augšupēji darījumi ir, piemēram, asociētā uzņēmuma aktīvu pārdošana ieguldītājam. Lejupēji darījumi ir, piemēram, ieguldītāja aktīvu pārdošana asociētam uzņēmumam. Ieguldītāja daļu no asociētā uzņēmuma peļņas vai zaudējumiem, kas radušies no šiem darījumiem, izslēdz. |
| --- | --- |

22.

Nerealizēto peļņu un zaudējumus, kas rodas no augšupējiem un lejupējiem darījumiem starp ieguldītāju (ieskaitot tā konsolidētos meitas uzņēmumus) un asociēto uzņēmumu, atzīst ieguldītāja finanšu pārskatos tikai par nesaistītu ieguldītāju daļām asociētā uzņēmumā. Augšupēji darījumi ir, piemēram, asociētā uzņēmuma aktīvu pārdošana ieguldītājam. Lejupēji darījumi ir, piemēram, ieguldītāja aktīvu pārdošana asociētam uzņēmumam. Ieguldītāja daļu no asociētā uzņēmuma peļņas vai zaudējumiem, kas radušies no šiem darījumiem, izslēdz.

| 23. | Ieguldījumu asociētā uzņēmumā uzskaita pēc pašu kapitāla metodes, sākot ar datumu, kad tas kļūst par asociētu uzņēmumu. Ieguldījuma iegādē jebkuru starpību (pozitīvu vai negatīvu) starp ieguldījuma izmaksām un ieguldītāja daļu asociētā uzņēmuma neto identificējamo aktīvu patiesajās vērtībās uzskata par nemateriālo vērtību (skat. 22. SGS). Ar asociēto uzņēmumu saistīto nemateriālo vērtību iekļauj ieguldījuma uzskaites vērtībā. Attiecīgas korekcijas ieguldītāja daļai peļņā vai zaudējumos pēc iegādes veic, lai uzskaitītu, piemēram, nolietojamo aktīvu nolietojumu, pamatojoties uz to patiesajām vērtībām iegādes datumā. |
| --- | --- |

23.

Ieguldījumu asociētā uzņēmumā uzskaita pēc pašu kapitāla metodes, sākot ar datumu, kad tas kļūst par asociētu uzņēmumu. Ieguldījuma iegādē jebkuru starpību (pozitīvu vai negatīvu) starp ieguldījuma izmaksām un ieguldītāja daļu asociētā uzņēmuma neto identificējamo aktīvu patiesajās vērtībās uzskata par nemateriālo vērtību (skat. 22. SGS). Ar asociēto uzņēmumu saistīto nemateriālo vērtību iekļauj ieguldījuma uzskaites vērtībā. Attiecīgas korekcijas ieguldītāja daļai peļņā vai zaudējumos pēc iegādes veic, lai uzskaitītu, piemēram, nolietojamo aktīvu nolietojumu, pamatojoties uz to patiesajām vērtībām iegādes datumā.

| 24. | Piemērojot pašu kapitāla metodi, ieguldītājs izmanto asociētā uzņēmuma jaunākos pieejamos finanšu pārskatus. Ja ieguldītāja un asociētā uzņēmuma pārskata datumi ir atšķirīgi, asociētais uzņēmums ieguldītāja vajadzībām sagatavo finanšu pārskatus uz to pašu pārskata datumu kā ieguldītāja finanšu pārskatiem, ja vien to izdarīt nav neiespējami. |
| --- | --- |

24.

Piemērojot pašu kapitāla metodi, ieguldītājs izmanto asociētā uzņēmuma jaunākos pieejamos finanšu pārskatus. Ja ieguldītāja un asociētā uzņēmuma pārskata datumi ir atšķirīgi, asociētais uzņēmums ieguldītāja vajadzībām sagatavo finanšu pārskatus uz to pašu pārskata datumu kā ieguldītāja finanšu pārskatiem, ja vien to izdarīt nav neiespējami.

| 25. | Ja saskaņā ar 24. punktu asociētā uzņēmuma finanšu pārskati, ko izmanto pašu kapitāla metodes piemērošanai, ir sagatavoti uz citu pārskata datumu, nekā ieguldītāja finanšu pārskati, tad jāveic korekcijas par tādu nozīmīgu darījumu vai notikumu ietekmi, kuri notikuši laikā starp šo datumu un ieguldītāja finanšu pārskatu datumu. Jebkurā gadījumā - laika periods starp asociētā uzņēmuma un ieguldītāja pārskata datumiem nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus. Pārskata periodu ilgumam un jebkurai atšķirībai starp pārskata datumiem jābūt nemainīgai periodu pēc perioda. |
| --- | --- |

25.

Ja saskaņā ar 24. punktu asociētā uzņēmuma finanšu pārskati, ko izmanto pašu kapitāla metodes piemērošanai, ir sagatavoti uz citu pārskata datumu, nekā ieguldītāja finanšu pārskati, tad jāveic korekcijas par tādu nozīmīgu darījumu vai notikumu ietekmi, kuri notikuši laikā starp šo datumu un ieguldītāja finanšu pārskatu datumu. Jebkurā gadījumā - laika periods starp asociētā uzņēmuma un ieguldītāja pārskata datumiem nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus. Pārskata periodu ilgumam un jebkurai atšķirībai starp pārskata datumiem jābūt nemainīgai periodu pēc perioda.

| 26. | Ieguldītāja finanšu pārskatus jāsagatavo, lietojot vienotas grāmatvedības politikas līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos. |
| --- | --- |

26.

Ieguldītāja finanšu pārskatus jāsagatavo, lietojot vienotas grāmatvedības politikas līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos.

| 27. | Ja asociētais uzņēmums lieto grāmatvedības politikas, kas atšķiras no tām politikām, ko lieto ieguldītājs līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, asociētā uzņēmuma grāmatvedības politikā veic korekcijas, lai tā atbilstu ieguldītāja grāmatvedības politikai, ieguldītājam izmantojot asociētā uzņēmuma finanšu pārskatus, piemērojot pašu kapitāla metodi. |
| --- | --- |

27.

Ja asociētais uzņēmums lieto grāmatvedības politikas, kas atšķiras no tām politikām, ko lieto ieguldītājs līdzīgiem darījumiem un notikumiem līdzīgos apstākļos, asociētā uzņēmuma grāmatvedības politikā veic korekcijas, lai tā atbilstu ieguldītāja grāmatvedības politikai, ieguldītājam izmantojot asociētā uzņēmuma finanšu pārskatus, piemērojot pašu kapitāla metodi.

| 28. | Ja asociētam uzņēmumam apgrozībā ir kumulatīvo priekšrocību akcijas, kuras pieder citām pusēm, nevis ieguldītājam, un ir klasificētas kā pašu kapitāls, ieguldītājs savu peļņas vai zaudējumu daļu aprēķina pēc tam, kad tā koriģēta par uz šīm akcijām attiecināmajām dividendēm, neatkarīgi no tā, vai dividendes ir izsludinātas vai nē. |
| --- | --- |

28.

Ja asociētam uzņēmumam apgrozībā ir kumulatīvo priekšrocību akcijas, kuras pieder citām pusēm, nevis ieguldītājam, un ir klasificētas kā pašu kapitāls, ieguldītājs savu peļņas vai zaudējumu daļu aprēķina pēc tam, kad tā koriģēta par uz šīm akcijām attiecināmajām dividendēm, neatkarīgi no tā, vai dividendes ir izsludinātas vai nē.

| 29. | Ja ieguldītāja daļa asociētā uzņēmuma zaudējumos ir vienāda ar tā līdzdalību asociētajā uzņēmumā vai pārsniedz to, ieguldītājs pārstāj atzīt savu daļu turpmākajos zaudējumos. Saskaņā ar pašu kapitāla metodi līdzdalība asociētā uzņēmumā ir ieguldījuma uzskaites vērtība kopā ar jebkuriem ilgtermiņa ieguldījumiem, kas būtībā veido daļu no ieguldītāja neto ieguldījuma asociētajā uzņēmumā. Piemēram, postenis, par kuru norēķins nav plānots, vai nav ticams, ka tas notiks tuvākajā laikā, būtībā ir uzņēmuma papildus ieguldījums šajā asociētajā uzņēmumā. Šādi posteņi var būt priekšrocību akcijas, ilgtermiņa debitoru parādi vai aizdevumi, bet tie nav pircēju un pasūtītāju parādi, parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem, kā arī jebkuri debitoru ilgtermiņa parādi, kam ir atbilstošs nodrošinājums, piemēram, nodrošināti aizdevumi. Zaudējumus, kas pēc pašu kapitāla metodes pārsniedz ieguldītāja ieguldījumu parastajās akcijās, attiecina uz citām ieguldītāja līdzdalības asociētajā uzņēmumā komponentēm apvērstā vecākuma kārtībā (t. i. atbilstoši prioritātei pie likvidācijas). |
| --- | --- |

29.

Ja ieguldītāja daļa asociētā uzņēmuma zaudējumos ir vienāda ar tā līdzdalību asociētajā uzņēmumā vai pārsniedz to, ieguldītājs pārstāj atzīt savu daļu turpmākajos zaudējumos. Saskaņā ar pašu kapitāla metodi līdzdalība asociētā uzņēmumā ir ieguldījuma uzskaites vērtība kopā ar jebkuriem ilgtermiņa ieguldījumiem, kas būtībā veido daļu no ieguldītāja neto ieguldījuma asociētajā uzņēmumā. Piemēram, postenis, par kuru norēķins nav plānots, vai nav ticams, ka tas notiks tuvākajā laikā, būtībā ir uzņēmuma papildus ieguldījums šajā asociētajā uzņēmumā. Šādi posteņi var būt priekšrocību akcijas, ilgtermiņa debitoru parādi vai aizdevumi, bet tie nav pircēju un pasūtītāju parādi, parādi piegādātājiem un darbuzņēmējiem, kā arī jebkuri debitoru ilgtermiņa parādi, kam ir atbilstošs nodrošinājums, piemēram, nodrošināti aizdevumi. Zaudējumus, kas pēc pašu kapitāla metodes pārsniedz ieguldītāja ieguldījumu parastajās akcijās, attiecina uz citām ieguldītāja līdzdalības asociētajā uzņēmumā komponentēm apvērstā vecākuma kārtībā (t. i. atbilstoši prioritātei pie likvidācijas).

| 30. | Kad ieguldītāja daļa ir samazināta līdz nullei, papildu zaudējumi un saistības tiek atzītas tikai, ja ieguldītājam ir radušies juridiski vai prakses radīti pienākumi vai tas ir veicis maksājumus asociētā uzņēmuma vārdā. Ja asociētais uzņēmums pēc tam uzrāda peļņu, ieguldītājs atsāk iekļaut savu daļu peļņā tikai pēc tam, kad tā daļa peļņā ir vienāda ar daļu neatzītajos zaudējumos. |
| --- | --- |

30.

Kad ieguldītāja daļa ir samazināta līdz nullei, papildu zaudējumi un saistības tiek atzītas tikai, ja ieguldītājam ir radušies juridiski vai prakses radīti pienākumi vai tas ir veicis maksājumus asociētā uzņēmuma vārdā. Ja asociētais uzņēmums pēc tam uzrāda peļņu, ieguldītājs atsāk iekļaut savu daļu peļņā tikai pēc tam, kad tā daļa peļņā ir vienāda ar daļu neatzītajos zaudējumos.

Zaudējumi no vērtības samazināšanās

| 31. | Pēc pašu kapitāla metodes piemērošanas, ieskaitot asociētā uzņēmuma zaudējumu atzīšanu saskaņā ar 29. punktu, ieguldītājs piemēro 39. SGS prasības, lai noteiktu, vai nepieciešams papildus atzīt vērtības samazināšanos attiecībā pret ieguldītāja neto ieguldījumu asociētajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

31.

Pēc pašu kapitāla metodes piemērošanas, ieskaitot asociētā uzņēmuma zaudējumu atzīšanu saskaņā ar 29. punktu, ieguldītājs piemēro 39. SGS prasības, lai noteiktu, vai nepieciešams papildus atzīt vērtības samazināšanos attiecībā pret ieguldītāja neto ieguldījumu asociētajā uzņēmumā.

| 32. | Ieguldītājs piemēro 39. SGS arī, lai noteiktu, vai attiecībā pret ieguldītāja daļu asociētajā uzņēmumā, kas nesastāda daļu no neto ieguldījumiem, atzīst papildus zaudējumus no vērtības samazināšanās un šo zaudējumu summu. |
| --- | --- |

32.

Ieguldītājs piemēro 39. SGS arī, lai noteiktu, vai attiecībā pret ieguldītāja daļu asociētajā uzņēmumā, kas nesastāda daļu no neto ieguldījumiem, atzīst papildus zaudējumus no vērtības samazināšanās un šo zaudējumu summu.

| 33. | Ja 39. SGS prasību piemērošana norāda, ka ieguldījuma vērtība var būt samazinājusies, sabiedrība piemēro 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās. Nosakot ieguldījuma lietošanas vērtību, sabiedrība novērtē:






  a) | tās daļu no to aprēķināto nākotnes naudas plūsmu pašreizējās vērtības, kuras, kā paredzams, ienesīs ieguldījumu saņēmējs, tostarp naudas plūsmas no ieguldījumu saņēmēja operācijām un ienākumus, beigās atsavinot ieguldījumu; |
| --- | --- | --- |

33.

Ja 39. SGS prasību piemērošana norāda, ka ieguldījuma vērtība var būt samazinājusies, sabiedrība piemēro 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās. Nosakot ieguldījuma lietošanas vērtību, sabiedrība novērtē:

a)

tās daļu no to aprēķināto nākotnes naudas plūsmu pašreizējās vērtības, kuras, kā paredzams, ienesīs ieguldījumu saņēmējs, tostarp naudas plūsmas no ieguldījumu saņēmēja operācijām un ienākumus, beigās atsavinot ieguldījumu;

| b) | aplēsto nākotnes naudas plūsmu pašreizējo vērtību, kuras, kā paredzams, radīsies no dividendēm, kas tiks saņemtas no ieguldījuma un kas radīsies, beigās atsavinot ieguldījumu. |
| --- | --- |

b)

aplēsto nākotnes naudas plūsmu pašreizējo vērtību, kuras, kā paredzams, radīsies no dividendēm, kas tiks saņemtas no ieguldījuma un kas radīsies, beigās atsavinot ieguldījumu.

Ja par pamatu tiek ņemti atbilstoši pieņēmumi, ar abu metožu palīdzību var iegūt vienu un to pašu rezultātu. Jebkurus ieguldījuma vērtības samazināšanās rezultātā radušos zaudējumus sadala saskaņā ar 36. SGS. Tādēļ tos vispirms attiecina uz atlikušo nemateriālo vērtību (skat. 23. punktu).

| 34. | Ieguldījuma asociētajā uzņēmumā atgūstamo vērtību novērtē katram asociētajam uzņēmumam, ja vien asociētais uzņēmums no tā ilgstošas lietošanas nerada ienākošās naudas plūsmas, kas lielā mērā ir neatkarīgas no tām naudas plūsmām, kas nāk no citiem sabiedrības aktīviem. |
| --- | --- |

34.

Ieguldījuma asociētajā uzņēmumā atgūstamo vērtību novērtē katram asociētajam uzņēmumam, ja vien asociētais uzņēmums no tā ilgstošas lietošanas nerada ienākošās naudas plūsmas, kas lielā mērā ir neatkarīgas no tām naudas plūsmām, kas nāk no citiem sabiedrības aktīviem.

ATSEVIŠĶIE FINANŠU PĀRSKATI

| 35. | Ieguldījumi asociētajā uzņēmumā jāuzskaita ieguldītāja atsevišķajos finanšu pārskatos saskaņā ar 27. SGS 37-42. punktu. |
| --- | --- |

35.

Ieguldījumi asociētajā uzņēmumā jāuzskaita ieguldītāja atsevišķajos finanšu pārskatos saskaņā ar 27. SGS 37-42. punktu.

| 36. | Šis Standarts nenosaka, kurām sabiedrībām jāgatavo sabiedriski pieejami atsevišķie finanšu pārskati. |
| --- | --- |

36.

Šis Standarts nenosaka, kurām sabiedrībām jāgatavo sabiedriski pieejami atsevišķie finanšu pārskati.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

| 37. | Jāatklāj šāda informācija:










  a) | ieguldījumu asociētajos uzņēmumos patiesā vērtība, kuru noteiktās biržas cenas ir publiskotas; |
| --- | --- | --- |

37.

Jāatklāj šāda informācija:

a)

ieguldījumu asociētajos uzņēmumos patiesā vērtība, kuru noteiktās biržas cenas ir publiskotas;

| b) | apkopota finanšu informācija par asociētiem uzņēmumiem, ieskaitot apvienoto aktīvu un saistību summu, ieņēmumus un peļņu vai zaudējumus; |
| --- | --- |

b)

apkopota finanšu informācija par asociētiem uzņēmumiem, ieskaitot apvienoto aktīvu un saistību summu, ieņēmumus un peļņu vai zaudējumus;

| c) | iemesli, kādēļ ir atspēkots pieņēmums, ka ieguldītājam nav būtiska ietekme gadījumos, kad ieguldītājam tieši vai netieši ar meitas uzņēmumu starpniecību pieder mazāk kā 20 procenti no balsstiesībām vai potenciālajām balsstiesībām ieguldījumu saņēmēja uzņēmumā, bet tiek secināts, ka tam ir būtiska ietekme; |
| --- | --- |

c)

iemesli, kādēļ ir atspēkots pieņēmums, ka ieguldītājam nav būtiska ietekme gadījumos, kad ieguldītājam tieši vai netieši ar meitas uzņēmumu starpniecību pieder mazāk kā 20 procenti no balsstiesībām vai potenciālajām balsstiesībām ieguldījumu saņēmēja uzņēmumā, bet tiek secināts, ka tam ir būtiska ietekme;

| d) | iemesli, kādēļ ir atspēkots pieņēmums, ka ieguldītājam ir būtiska ietekme, gadījumos, kad ieguldītājam tieši vai netieši ar meitas uzņēmumu starpniecību pieder 20 vai vairāk procenti no balsstiesībām vai potenciālajām balsstiesībām ieguldījumu saņēmēja uzņēmumā, bet tiek secināts, ka tam nav būtiskas ietekmes; |
| --- | --- |

d)

iemesli, kādēļ ir atspēkots pieņēmums, ka ieguldītājam ir būtiska ietekme, gadījumos, kad ieguldītājam tieši vai netieši ar meitas uzņēmumu starpniecību pieder 20 vai vairāk procenti no balsstiesībām vai potenciālajām balsstiesībām ieguldījumu saņēmēja uzņēmumā, bet tiek secināts, ka tam nav būtiskas ietekmes;

| e) | asociētā uzņēmuma finanšu pārskatu pārskata datums, kad šie finanšu pārskati tiek lietoti pašu kapitāla metodes piemērošanai un ir uz citu pārskata datumu vai periodu kā ieguldītāja finanšu pārskati, un iemesli cita pārskata datuma vai perioda piemērošanai; |
| --- | --- |

e)

asociētā uzņēmuma finanšu pārskatu pārskata datums, kad šie finanšu pārskati tiek lietoti pašu kapitāla metodes piemērošanai un ir uz citu pārskata datumu vai periodu kā ieguldītāja finanšu pārskati, un iemesli cita pārskata datuma vai perioda piemērošanai;

| f) | jebkuru būtisku ierobežojumu veids un apmērs (kas radies, piemēram, no aizņēmumu pasākumiem vai reglamentējošām prasībām), kas ietekmē asociēto uzņēmumu spēju pārskaitīt līdzekļus ieguldītājam naudas līdzekļu veidā vai atmaksāt aizņēmumus vai avansus; |
| --- | --- |

f)

jebkuru būtisku ierobežojumu veids un apmērs (kas radies, piemēram, no aizņēmumu pasākumiem vai reglamentējošām prasībām), kas ietekmē asociēto uzņēmumu spēju pārskaitīt līdzekļus ieguldītājam naudas līdzekļu veidā vai atmaksāt aizņēmumus vai avansus;

| g) | neatzītā asociētā uzņēmuma zaudējumu daļa, gan par periodu, gan kumulatīvi, ja ieguldītājs pārstājis atzīt savu daļu asociētā uzņēmuma zaudējumos; |
| --- | --- |

g)

neatzītā asociētā uzņēmuma zaudējumu daļa, gan par periodu, gan kumulatīvi, ja ieguldītājs pārstājis atzīt savu daļu asociētā uzņēmuma zaudējumos;

| h) | fakts, ka asociētais uzņēmums nav uzskaitīts, lietojot pašu kapitāla metodi, saskaņā ar 13. punktu; |
| --- | --- |

h)

fakts, ka asociētais uzņēmums nav uzskaitīts, lietojot pašu kapitāla metodi, saskaņā ar 13. punktu;

| i) | apkopota finanšu informācija par asociētajiem uzņēmumiem - vai nu atsevišķi vai kopā, kuri nav uzskaitīti, lietojot pašu kapitāla metodi, ieskaitot kopējo aktīvu, saistību, ieņēmumu un peļņas vai zaudējumu summu. |
| --- | --- |

i)

apkopota finanšu informācija par asociētajiem uzņēmumiem - vai nu atsevišķi vai kopā, kuri nav uzskaitīti, lietojot pašu kapitāla metodi, ieskaitot kopējo aktīvu, saistību, ieņēmumu un peļņas vai zaudējumu summu.

| 38. | Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos, kuri uzskaitīti, lietojot pašu kapitāla metodi, jāklasificē kā ilgtermiņa aktīvi. Ieguldītāja daļa šo asociēto uzņēmumu peļņā vai zaudējumos un šo ieguldījumu uzskaites vērtība jāatklāj atsevišķi. Atsevišķi jāatklāj ieguldītāja daļa par jebkuru no šo asociēto uzņēmumu pārtraucamām darbībām. |
| --- | --- |

38.

Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos, kuri uzskaitīti, lietojot pašu kapitāla metodi, jāklasificē kā ilgtermiņa aktīvi. Ieguldītāja daļa šo asociēto uzņēmumu peļņā vai zaudējumos un šo ieguldījumu uzskaites vērtība jāatklāj atsevišķi. Atsevišķi jāatklāj ieguldītāja daļa par jebkuru no šo asociēto uzņēmumu pārtraucamām darbībām.

| 39. | Izmaiņu ieguldītāja daļa, kas atzīta tieši asociētā uzņēmuma pašu kapitālā, ieguldītājam jāatzīst tieši pašu kapitālā un jāatklāj pašu kapitāla izmaiņu pārskatā, kā pieprasa 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana. |
| --- | --- |

39.

Izmaiņu ieguldītāja daļa, kas atzīta tieši asociētā uzņēmuma pašu kapitālā, ieguldītājam jāatzīst tieši pašu kapitālā un jāatklāj pašu kapitāla izmaiņu pārskatā, kā pieprasa 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana.

| 40. | Saskaņā ar 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi ieguldītājam jāatklāj:










  a) | sava daļa no asociētā uzņēmuma iespējamajām saistībām, kas radušās kopīgi ar pārējiem kopuzņēmuma dalībniekiem; |
| --- | --- | --- |

40.

Saskaņā ar 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi ieguldītājam jāatklāj:

a)

sava daļa no asociētā uzņēmuma iespējamajām saistībām, kas radušās kopīgi ar pārējiem kopuzņēmuma dalībniekiem;

| b) | tās iespējamās saistības, kas rodas tādēļ, ka ieguldītājs ir atsevišķi atbildīgs par visām vai daļu no asociētā uzņēmuma saistībām. |
| --- | --- |

b)

tās iespējamās saistības, kas rodas tādēļ, ka ieguldītājs ir atsevišķi atbildīgs par visām vai daļu no asociētā uzņēmuma saistībām.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 41. | Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, sākot ar 2005. gada 1. janvāri vai pēc tā. Tiek ieteikts uzsākt Standarta piemērošanu pēc iespējas agrāk. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2001. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj. |
| --- | --- |

41.

Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, sākot ar 2005. gada 1. janvāri vai pēc tā. Tiek ieteikts uzsākt Standarta piemērošanu pēc iespējas agrāk. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2001. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj.

CITU PAZIŅOJUMU ATSAUKŠANA

| 42. | Šis Standarts aizstāj 28. SGS Ieguldījumu Asociētajos uzņēmumos uzskaite (pārstrādāts 2000. gadā). |
| --- | --- |

42.

Šis Standarts aizstāj 28. SGS Ieguldījumu Asociētajos uzņēmumos uzskaite (pārstrādāts 2000. gadā).

| 43. | Šis Standarts aizstāj šīs interpretācijas:






  a) | PIK-3 Nerealizētas peļņas un zaudējumu izslēgšana darījumos ar asociētiem uzņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

43.

Šis Standarts aizstāj šīs interpretācijas:

a)

PIK-3 Nerealizētas peļņas un zaudējumu izslēgšana darījumos ar asociētiem uzņēmumiem;

| b) | PIK-20 Pašu kapitāla grāmatvedības metode – zaudējumu atzīšana; |
| --- | --- |

b)

PIK-20 Pašu kapitāla grāmatvedības metode – zaudējumu atzīšana;

| c) | PIK-33 Konsolidācija un pašu kapitāla metode – potenciālās balsstiesības un līdzdalības sadale. |
| --- | --- |

c)

PIK-33 Konsolidācija un pašu kapitāla metode – potenciālās balsstiesības un līdzdalības sadale.

PIELIKUMS

Grozījumi citos paziņojumos

Šajā papildinājumā ietvertie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz ikgadējiem periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ja sabiedrība piemēro šo Standartu agrākam periodam, šie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz šo agrāko periodu.

| A1. | Starptautiskajos finanšu pārskatu Standartos, ieskaitot Starptautiskos grāmatvedības Standartus un interpretācijas, kas piemērojamas 2003. gada decembrī, atsauces uz spēkā esošo 28. SGS Ieguldījumu asociētajos uzņēmumos uzskaite versiju tiek mainītas uz SGS 28. Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos. |
| --- | --- |

A1.

Starptautiskajos finanšu pārskatu Standartos, ieskaitot Starptautiskos grāmatvedības Standartus un interpretācijas, kas piemērojamas 2003. gada decembrī, atsauces uz spēkā esošo 28. SGS Ieguldījumu asociētajos uzņēmumos uzskaite versiju tiek mainītas uz SGS 28. Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos.

31. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Līdzdalība kopuzņēmumos

SATURS

Darbības joma

Definīcijas

Kopuzņēmumu veidi

Kopīga kontrole

Vienošanās

Kopīgi kontrolēta darbība

Kopīgi kontrolēti aktīvi

Kopīgi kontrolēti uzņēmumi

Kopuzņēmuma dalībnieka finanšu pārskati

Proporcionālā konsolidācija

Pašu kapitāla metode

Izņēmumi attiecībā uz proporcionālās konsolidācijas un pašu kapitāla metodi

Kopuzņēmuma dalcbnieka atsevišķie finanšu pārskati

Darījumi starp kopuzņēmuma dalībnieku un kopuzņēmumu

Darījumi starp kopuzņēmuma dalībnieku un kopuzņēmumu

Kopuzņēmumu pārvaldnieki

Informācijas atklāšana

Spēkā stāšanās datums

31. SGS atsaukšana (pārskatīts 2000. Gadā)

Šis pārstrādātais Standarts aizstāj 31. SGS (pārstrādāts 2000. gadā) Finanšu informācijas sniegšana par līdzdalību kopuzņēmumos, un tas jāpiemēro ikgadējiem periodiem, sākot ar 2005. gada 1. janvāri vai pēc tā. Tiek ieteikts uzsākt Standarta piemērošanu pēc iespējas agrāk.

DARBĪBAS JOMA

| 1. | Šis Standarts jāpiemēro, lai uzskaitītu līdzdalību kopuzņēmumos un uzrādītu kopuzņēmuma aktīvus, saistības, ienākumus un izdevumus kopuzņēmuma dalībnieku un ieguldītāju finanšu pārskatos neatkarīgi no kopuzņēmuma darbības struktūras vai formas. Tomēr tas neattiecas uz dalībnieku līdzdalību kopīgi kontrolētajās sabiedrībās, kas pieder:










  a) | riska kapitāla organizācijām; |
| --- | --- | --- |

1.

Šis Standarts jāpiemēro, lai uzskaitītu līdzdalību kopuzņēmumos un uzrādītu kopuzņēmuma aktīvus, saistības, ienākumus un izdevumus kopuzņēmuma dalībnieku un ieguldītāju finanšu pārskatos neatkarīgi no kopuzņēmuma darbības struktūras vai formas. Tomēr tas neattiecas uz dalībnieku līdzdalību kopīgi kontrolētajās sabiedrībās, kas pieder:

a)

riska kapitāla organizācijām;

| b) | kopējiem fondiem, trastiem ar daļām vai līdzīgām sabiedrībām, ieskaitot ar ieguldījumiem saistītus apdrošināšanas fondus, |
| --- | --- |

b)

kopējiem fondiem, trastiem ar daļām vai līdzīgām sabiedrībām, ieskaitot ar ieguldījumiem saistītus apdrošināšanas fondus,

| 2. | Dalībnieks ar līdzdalību kopīgi kontrolētā sabiedrībā tiek atbrīvots no 30. punkta (proporcionālā konsolidācija) un 38. punkta (pašu kapitāla metode), ja tas atbilst šādiem nosacījumiem:










  a) | ir pierādījumi, ka līdzdalība ir iegādāta un to tur vienīgi tādēļ, lai atsavinātu divpadsmit mēnešu laikā no iegādes brīža un, ka vadība aktīvi meklē pircēju; |
| --- | --- | --- |

2.

Dalībnieks ar līdzdalību kopīgi kontrolētā sabiedrībā tiek atbrīvots no 30. punkta (proporcionālā konsolidācija) un 38. punkta (pašu kapitāla metode), ja tas atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

ir pierādījumi, ka līdzdalība ir iegādāta un to tur vienīgi tādēļ, lai atsavinātu divpadsmit mēnešu laikā no iegādes brīža un, ka vadība aktīvi meklē pircēju;

| b) | ir attiecināms 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati 10. punkta izņēmums, kas mātes uzņēmumam, kam ir arī līdzdalība kopīgi kontrolētā uzņēmumā, atļauj nesniegt konsolidētos finanšu pārskatus; |
| --- | --- |

b)

ir attiecināms 27. SGS Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati 10. punkta izņēmums, kas mātes uzņēmumam, kam ir arī līdzdalība kopīgi kontrolētā uzņēmumā, atļauj nesniegt konsolidētos finanšu pārskatus;

| c) | ir attiecināmi visi sekojošie nosacījumi:










  i) | kopuzņēmuma dalībnieks ir citam uzņēmumam pilnīgi piederošs vai daļēji piederošs meitas uzņēmums un tā īpašnieki, ieskaitot tos, kam citādi nav balsstiesību, ir informēti un neiebilst, ka kopuzņēmuma dalībnieks nepiemēro proporcionālo konsolidāciju vai pašu kapitāla metodi; |
| --- | --- | --- |

c)

ir attiecināmi visi sekojošie nosacījumi:

i)

kopuzņēmuma dalībnieks ir citam uzņēmumam pilnīgi piederošs vai daļēji piederošs meitas uzņēmums un tā īpašnieki, ieskaitot tos, kam citādi nav balsstiesību, ir informēti un neiebilst, ka kopuzņēmuma dalībnieks nepiemēro proporcionālo konsolidāciju vai pašu kapitāla metodi;

| ii) | kopuzņēmuma dalībnieka parādi vai citi pašu kapitāla instrumenti nav publisko vērtspapīru tirgū (vietējā vai ārzemju biržā vai ārpus finanšu institūciju tirgū, ieskaitot vietējos un reģionālos tirgus); |
| --- | --- |

ii)

kopuzņēmuma dalībnieka parādi vai citi pašu kapitāla instrumenti nav publisko vērtspapīru tirgū (vietējā vai ārzemju biržā vai ārpus finanšu institūciju tirgū, ieskaitot vietējos un reģionālos tirgus);

| iii) | kopuzņēmuma dalībnieka finanšu pārskati nav reģistrēti un neatrodas reģistrēšanas procesā vērtspapīru tirgus uzraudzības komisijā vai citā reglamentējošā iestādē ar mērķiemitēt jebkuras kategorijas līdzekļus publisko vērtspapīru tirgū; |
| --- | --- |

iii)

kopuzņēmuma dalībnieka finanšu pārskati nav reģistrēti un neatrodas reģistrēšanas procesā vērtspapīru tirgus uzraudzības komisijā vai citā reglamentējošā iestādē ar mērķiemitēt jebkuras kategorijas līdzekļus publisko vērtspapīru tirgū;

| iv) | galīgais vai jebkurš kopuzņēmuma dalībnieka starpposma mātes uzņēmums gatavo sabiedriski pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus, kas atbilst Starptautiskajiem finanšu pārskatu Standartiem. |
| --- | --- |

iv)

galīgais vai jebkurš kopuzņēmuma dalībnieka starpposma mātes uzņēmums gatavo sabiedriski pieejamus konsolidētos finanšu pārskatus, kas atbilst Starptautiskajiem finanšu pārskatu Standartiem.

DEFINĪCIJAS

| 3. | Šajā Standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:



  Kontrole ir spēja noteikt saimnieciskās darbības finanšu un pamatdarbības politiku tā, lai no tās gūtu labumu.


  Pašu kapitāla metode ir uzskaites metode, saskaņā ar kuru līdzdalību kopīgi kontrolētā uzņēmumā sākotnēji grāmato tā izmaksās un pēc tam koriģē par kopuzņēmuma dalībnieka daļu kopīgi kontrolētās sabiedrības neto aktīvu izmaiņās, kas notikušas pēc iegādes. Kopuzņēmuma dalībnieka peļņa vai zaudējumi ietver kopuzņēmuma dalībnieka daļu kopīgi kontrolētās sabiedrības peļņā vai zaudējumos.


  Ieguldītājs kopuzņēmumā ir kopuzņēmumā iesaistītā puse, kurai nav kopīgas kontroles pār šo kopuzņēmumu.


  Kopīga kontrole ir ar līgumu noteikta saimnieciskās darbības kontroles savstarpēja dalīšana.


  Kopuzņēmums ir vienošanās, kad divas vai vairākas puses uzsāk saimniecisku darbību, kura tiek kopīgi kontrolēta.


  Proporcionālā konsolidācija ir uzskaites metode, saskaņā ar kuru kopuzņēmuma dalībnieka daļu katrā no kopīgi kontrolētās sabiedrības aktīviem, saistībām, ienākumiem un izdevumiem, rindu pa rindai apvieno ar līdzīgiem kopuzņēmuma dalībnieka finanšu pārskatu posteņiem vai uzrāda kā atsevišķus posteņus kopuzņēmuma dalībnieka finanšu pārskatos.


  Atsevišķie finanšu pārskati ir tādi, kurus sniedz mātes uzņēmums, ieguldītājs asociētā uzņēmumā vai kopīgi kontrolētas sabiedrības dalībnieks, uzskaitot ieguldījumus, pamatojoties uz tiešu pašu kapitāla līdzdalību, nevis ieguldījumu saņēmēju uzrādītajiem darbības rezultātiem un neto aktīviem.


  Būtiska ietekme ir tiesības piedalīties saimnieciskās darbības finanšu un pamatdarbības politikas lēmumu pieņemšanā, bet tā nav kontrole vai kopīga kontrole pār šo politiku.


  Kopuzņēmuma dalībnieks ir kopuzņēmumā iesaistītā puse, kurai ir kopīga kontrole pār šo kopuzņēmumu. |
| --- | --- |

3.

Šajā Standartā lietoto terminu nozīme ir šāda:

| 4. | Tāpat kā tāda uzņēmuma finanšu pārskati, kuram nav meitas uzņēmumu, asociētu uzņēmumu vai dalībnieka daļas kopuzņēmumā, finanšu pārskati, kuros piemērota proporcionālā konsolidācija vai pašu kapitāla metode, nav atsevišķie finanšu pārskati. |
| --- | --- |

4.

Tāpat kā tāda uzņēmuma finanšu pārskati, kuram nav meitas uzņēmumu, asociētu uzņēmumu vai dalībnieka daļas kopuzņēmumā, finanšu pārskati, kuros piemērota proporcionālā konsolidācija vai pašu kapitāla metode, nav atsevišķie finanšu pārskati.

| 5. | Atsevišķie finanšu pārskati ir tie, kurus sniedz papildus konsolidētajiem finanšu pārskatiem, finanšu pārskatiem, kuros ieguldījumi uzskaitīti, piemērojot pašu kapitāla metodi un finanšu pārskatiem, kuros kopuzņēmuma dalībnieka daļas kopuzņēmumā ir proporcionāli konsolidētas. Atsevišķie finanšu pārskati nav jāpievieno šiem finanšu pārskatiem. |
| --- | --- |

5.

Atsevišķie finanšu pārskati ir tie, kurus sniedz papildus konsolidētajiem finanšu pārskatiem, finanšu pārskatiem, kuros ieguldījumi uzskaitīti, piemērojot pašu kapitāla metodi un finanšu pārskatiem, kuros kopuzņēmuma dalībnieka daļas kopuzņēmumā ir proporcionāli konsolidētas. Atsevišķie finanšu pārskati nav jāpievieno šiem finanšu pārskatiem.

| 6. | Uzņēmumi, kas saskaņā ar 27. SGS 10. punktu ir atbrīvoti no konsolidācijas, saskaņā ar 28. SGS Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos 13. c) punktu, ir atbrīvoti no pašu kapitāla metodes piemērošanas, vai saskaņā ar šā Standarta 2. punktu, ir atbrīvoti no proporcionālās konsolidācijas vai pašu kapitāla metodes piemērošanas, var sniegt atsevišķos finanšu pārskatus kā vienīgos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

6.

Uzņēmumi, kas saskaņā ar 27. SGS 10. punktu ir atbrīvoti no konsolidācijas, saskaņā ar 28. SGS Ieguldījumi asociētajos uzņēmumos 13. c) punktu, ir atbrīvoti no pašu kapitāla metodes piemērošanas, vai saskaņā ar šā Standarta 2. punktu, ir atbrīvoti no proporcionālās konsolidācijas vai pašu kapitāla metodes piemērošanas, var sniegt atsevišķos finanšu pārskatus kā vienīgos finanšu pārskatus.

Kopuzņēmumu veidi

| 7. | Kopuzņēmumiem var būt daudz dažādu veidu un struktūru. Šis Standarts identificē trīs izplatītākos veidus – kopīgi kontrolēta darbība, kopīgi kontrolēti aktīvi un kopīgi kontrolētas sabiedrības, kas tiek parasti apzīmēti kā kopuzņēmumi, un atbilst kopuzņēmumu definīcijai. Visiem kopuzņēmumiem piemīt šādas kopīgas iezīmes:






  a) | divus vai vairākus kopuzņēmuma dalībniekus saista vienošanās;
  un |
| --- | --- | --- |

7.

Kopuzņēmumiem var būt daudz dažādu veidu un struktūru. Šis Standarts identificē trīs izplatītākos veidus – kopīgi kontrolēta darbība, kopīgi kontrolēti aktīvi un kopīgi kontrolētas sabiedrības, kas tiek parasti apzīmēti kā kopuzņēmumi, un atbilst kopuzņēmumu definīcijai. Visiem kopuzņēmumiem piemīt šādas kopīgas iezīmes:

a)

divus vai vairākus kopuzņēmuma dalībniekus saista vienošanās;

un

| b) | vienošanās nosaka kopīgu kontroli. |
| --- | --- |

b)

vienošanās nosaka kopīgu kontroli.

Kopīga kontrole

| 8. | Kopīgo kontroli var kavēt ieguldījumu saņēmēja uzņēmuma juridiskā reorganizācija vai tā bankrots, vai darbība ar stingriem ilgtermiņa ierobežojumiem uz tā spēju pārskaitīt līdzekļus kopuzņēmuma dalībniekiem. Ja kopīgā kontrole turpinās, šie notikumi neattaisno kopuzņēmumu neuzskaitīšanu saskaņā ar šo Standartu. |
| --- | --- |

8.

Kopīgo kontroli var kavēt ieguldījumu saņēmēja uzņēmuma juridiskā reorganizācija vai tā bankrots, vai darbība ar stingriem ilgtermiņa ierobežojumiem uz tā spēju pārskaitīt līdzekļus kopuzņēmuma dalībniekiem. Ja kopīgā kontrole turpinās, šie notikumi neattaisno kopuzņēmumu neuzskaitīšanu saskaņā ar šo Standartu.

Vienošanās

| 9. | Vienošanās pastāvēšana atšķir līdzdalību, kas ietver kopīgu kontroli, no ieguldījumiem asociētajos uzņēmumos, kuros ieguldītājam ir būtiska ietekme (skat. 28. SGS). Darbības, kuras nebalstās uz vienošanos par kopīgas kontroles noteikšanu, nav kopuzņēmumi šā Standarta mērķiem. |
| --- | --- |

9.

Vienošanās pastāvēšana atšķir līdzdalību, kas ietver kopīgu kontroli, no ieguldījumiem asociētajos uzņēmumos, kuros ieguldītājam ir būtiska ietekme (skat. 28. SGS). Darbības, kuras nebalstās uz vienošanos par kopīgas kontroles noteikšanu, nav kopuzņēmumi šā Standarta mērķiem.

| 10. | Par vienošanos var liecināt vairāki fakti, piemēram, līgums starp kopuzņēmuma dalībniekiem vai starp kopuzņēmuma dalībniekiem notikušu sarunu protokols. Dažos gadījumos vienošanās ir ietverta kopuzņēmuma statūtos vai citā dokumentā. Neatkarīgi no tās veida vienošanās parasti ir noformēta rakstiski, un tā aplūko šādus jautājumus:






  a) | kopuzņēmuma darbība, darbības ilgums un pārskatu sniegšanas pienākumi; |
| --- | --- | --- |

10.

Par vienošanos var liecināt vairāki fakti, piemēram, līgums starp kopuzņēmuma dalībniekiem vai starp kopuzņēmuma dalībniekiem notikušu sarunu protokols. Dažos gadījumos vienošanās ir ietverta kopuzņēmuma statūtos vai citā dokumentā. Neatkarīgi no tās veida vienošanās parasti ir noformēta rakstiski, un tā aplūko šādus jautājumus:

a)

kopuzņēmuma darbība, darbības ilgums un pārskatu sniegšanas pienākumi;

| b) | kopuzņēmuma valdes vai līdzvērtīgas vadības institūcijas iecelšana un kopuzņēmuma dalībnieku balsstiesības; |
| --- | --- |

b)

kopuzņēmuma valdes vai līdzvērtīgas vadības institūcijas iecelšana un kopuzņēmuma dalībnieku balsstiesības;

| c) | kopuzņēmuma dalībnieku kapitālieguldījumi;
  un |
| --- | --- |

c)

kopuzņēmuma dalībnieku kapitālieguldījumi;

un

| d) | kopuzņēmuma saražotās produkcijas, ienākumu, izdevumu vai rezultātu sadale starp kopuzņēmuma dalībniekiem. |
| --- | --- |

d)

kopuzņēmuma saražotās produkcijas, ienākumu, izdevumu vai rezultātu sadale starp kopuzņēmuma dalībniekiem.

| 11. | Vienošanās nosaka kopīgu kontroli pār kopuzņēmumu. Šī prasība nodrošina, ka neviens no kopuzņēmuma dalībniekiem nevar vienpersoniski kontrolēt darbību. Vienošanās nosaka tos lēmumus jomās, kas ir būtiskas attiecībā uz kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu, kuru pieņemšanai vajadzīga visu kopuzņēmuma dalībnieku piekrišana, un tos lēmumus, kuru pieņemšanai var būt vajadzīga noteikta kopuzņēmuma dalībnieku vairākuma piekrišana. |
| --- | --- |

11.

Vienošanās nosaka kopīgu kontroli pār kopuzņēmumu. Šī prasība nodrošina, ka neviens no kopuzņēmuma dalībniekiem nevar vienpersoniski kontrolēt darbību. Vienošanās nosaka tos lēmumus jomās, kas ir būtiskas attiecībā uz kopuzņēmuma mērķu sasniegšanu, kuru pieņemšanai vajadzīga visu kopuzņēmuma dalībnieku piekrišana, un tos lēmumus, kuru pieņemšanai var būt vajadzīga noteikta kopuzņēmuma dalībnieku vairākuma piekrišana.

| 12. | Vienošanās var noteikt, ka viens no kopuzņēmuma dalībniekiem ir kopuzņēmuma pārvaldnieks vai vadītājs. Pārvaldnieks nekontrolē kopuzņēmumu, bet darbojas finanšu un pamatdarbības politiku ietvaros, kuras saskaņā ar vienošanos ir pieņēmuši kopuzņēmuma dalībnieki un kuru īstenošana ir deleģēta pārvaldniekam. Ja pārvaldniekam ir tiesības noteikt saimnieciskās darbības finanšu un pamatdarbības politiku, tas kontrolē uzņēmumu, un šis uzņēmums ir nevis kopuzņēmums, bet gan pārvaldnieka meitas uzņēmums. |
| --- | --- |

12.

Vienošanās var noteikt, ka viens no kopuzņēmuma dalībniekiem ir kopuzņēmuma pārvaldnieks vai vadītājs. Pārvaldnieks nekontrolē kopuzņēmumu, bet darbojas finanšu un pamatdarbības politiku ietvaros, kuras saskaņā ar vienošanos ir pieņēmuši kopuzņēmuma dalībnieki un kuru īstenošana ir deleģēta pārvaldniekam. Ja pārvaldniekam ir tiesības noteikt saimnieciskās darbības finanšu un pamatdarbības politiku, tas kontrolē uzņēmumu, un šis uzņēmums ir nevis kopuzņēmums, bet gan pārvaldnieka meitas uzņēmums.

KOPĪGI KONTROLĒTA DARBĪBA

| 13. | Dažu kopuzņēmumu darbība nozīmē kopuzņēmuma dalībniekiem piederošo aktīvu un citu resursu lietošanu, bet nevis sabiedrības, personālsabiedrības vai citas sabiedrības, vai arī no kopuzņēmuma dalībniekiem šķirtas finansiālas struktūras nodibināšanu. Katrs kopuzņēmuma dalībnieks izmanto pats savus pamatlīdzekļus, un tam ir pašam savi krājumi. Katram kopuzņēmuma dalībniekam pašam rodas savi izdevumi un saistības, un tas pats piesaista finansējumu, kas atspoguļo šā dalībnieka paša pienākumus. Kopuzņēmuma darbību var veikt kopuzņēmuma dalībnieka darbinieki vienlaikus ar līdzīgu kopuzņēmuma dalībnieka darbību. Kopuzņēmuma līgums parasti nosaka, kādā veidā starp kopuzņēmuma dalībniekiem tiek sadalīti saražotā kopīgā produkta pārdošanas ieņēmumi un visi kopīgi radušies izdevumi. |
| --- | --- |

13.

Dažu kopuzņēmumu darbība nozīmē kopuzņēmuma dalībniekiem piederošo aktīvu un citu resursu lietošanu, bet nevis sabiedrības, personālsabiedrības vai citas sabiedrības, vai arī no kopuzņēmuma dalībniekiem šķirtas finansiālas struktūras nodibināšanu. Katrs kopuzņēmuma dalībnieks izmanto pats savus pamatlīdzekļus, un tam ir pašam savi krājumi. Katram kopuzņēmuma dalībniekam pašam rodas savi izdevumi un saistības, un tas pats piesaista finansējumu, kas atspoguļo šā dalībnieka paša pienākumus. Kopuzņēmuma darbību var veikt kopuzņēmuma dalībnieka darbinieki vienlaikus ar līdzīgu kopuzņēmuma dalībnieka darbību. Kopuzņēmuma līgums parasti nosaka, kādā veidā starp kopuzņēmuma dalībniekiem tiek sadalīti saražotā kopīgā produkta pārdošanas ieņēmumi un visi kopīgi radušies izdevumi.

| 14. | Kopīgi kontrolēta darbība ir, piemēram, kad divi vai vairāki kopuzņēmuma dalībnieki apvieno savas darbības, resursus un zināšanas, lai kopīgi ražotu, tirgotu un izplatītu kādu konkrētu produktu, piemēram, lidmašīnu. Katrs kopuzņēmuma dalībnieks veic atšķirīgu ražošanas procesa daļu. Katram kopuzņēmuma dalībniekam rodas savas izmaksas, un tas saņem daļu no ieņēmumiem par lidmašīnas pārdošanu, un šo daļu nosaka saskaņā ar vienošanos. |
| --- | --- |

14.

Kopīgi kontrolēta darbība ir, piemēram, kad divi vai vairāki kopuzņēmuma dalībnieki apvieno savas darbības, resursus un zināšanas, lai kopīgi ražotu, tirgotu un izplatītu kādu konkrētu produktu, piemēram, lidmašīnu. Katrs kopuzņēmuma dalībnieks veic atšķirīgu ražošanas procesa daļu. Katram kopuzņēmuma dalībniekam rodas savas izmaksas, un tas saņem daļu no ieņēmumiem par lidmašīnas pārdošanu, un šo daļu nosaka saskaņā ar vienošanos.

| 15. | Attiecībā uz savu līdzdalību kopīgi kontrolētā darbībā, kopuzņēmuma dalībniekam savos finanšu pārskatos jāatzīst:










  a) | aktīvi, kurus tas kontrolē, un saistības, kas tam rodas; |
| --- | --- | --- |

15.

Attiecībā uz savu līdzdalību kopīgi kontrolētā darbībā, kopuzņēmuma dalībniekam savos finanšu pārskatos jāatzīst:

a)

aktīvi, kurus tas kontrolē, un saistības, kas tam rodas;

| b) | izdevumi, kas tam rodas, un tā ienākumu daļa, kuru tas nopelna no kopuzņēmuma preču vai pakalpojumu pārdošanas. |
| --- | --- |

b)

izdevumi, kas tam rodas, un tā ienākumu daļa, kuru tas nopelna no kopuzņēmuma preču vai pakalpojumu pārdošanas.

| 16. | Tā kā aktīvi, saistības, ienākumi un izdevumi ir atzīti kopuzņēmuma dalībnieka finanšu pārskatos, attiecībā uz šiem posteņiem nav jāveic korekcijas vai citas konsolidācijas procedūras, kad kopuzņēmuma dalībnieks sniedz konsolidētos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

16.

Tā kā aktīvi, saistības, ienākumi un izdevumi ir atzīti kopuzņēmuma dalībnieka finanšu pārskatos, attiecībā uz šiem posteņiem nav jāveic korekcijas vai citas konsolidācijas procedūras, kad kopuzņēmuma dalībnieks sniedz konsolidētos finanšu pārskatus.

| 17. | Var nepastāvēt prasība kopuzņēmumam veidot atsevišķus grāmatvedības reģistrus, un kopuzņēmums var nesagatavot finanšu pārskatus. Tomēr kopuzņēmuma dalībnieki var sagatavot vadības pārskatus, lai varētu novērtēt kopuzņēmuma darbības rezultātus. |
| --- | --- |

17.

Var nepastāvēt prasība kopuzņēmumam veidot atsevišķus grāmatvedības reģistrus, un kopuzņēmums var nesagatavot finanšu pārskatus. Tomēr kopuzņēmuma dalībnieki var sagatavot vadības pārskatus, lai varētu novērtēt kopuzņēmuma darbības rezultātus.

KOPĪGI KONTROLĒTI AKTĪVI

| 18. | Dažu kopuzņēmumu gadījumā to dalībniekiem ir kopīga kontrole un bieži arī kopīgas īpašuma tiesības pār vienu vai vairākiem kopuzņēmumam nodotiem vai arī kopuzņēmuma nolūkā iegādātiem aktīviem, kas paredzēti kopuzņēmuma mērķu sasniegšanai. Šos aktīvus lieto, lai kopuzņēmuma dalībnieki no tiem gūtu labumus. Katrs kopuzņēmuma dalībnieks var saņemt produkcijas daļu, kas saražota ar šo aktīvu palīdzību, un katrs sedz radušos izdevumu noteiktu daļu. |
| --- | --- |

18.

Dažu kopuzņēmumu gadījumā to dalībniekiem ir kopīga kontrole un bieži arī kopīgas īpašuma tiesības pār vienu vai vairākiem kopuzņēmumam nodotiem vai arī kopuzņēmuma nolūkā iegādātiem aktīviem, kas paredzēti kopuzņēmuma mērķu sasniegšanai. Šos aktīvus lieto, lai kopuzņēmuma dalībnieki no tiem gūtu labumus. Katrs kopuzņēmuma dalībnieks var saņemt produkcijas daļu, kas saražota ar šo aktīvu palīdzību, un katrs sedz radušos izdevumu noteiktu daļu.

| 19. | Minēto kopuzņēmumu gadījumā netiek dibināta kapitālsabiedrība, personālsabiedrība vai cita sabiedrība, vai arī no kopuzņēmuma dalībniekiem šķirta finansiāla struktūra. Ar savas kopīgi kontrolēto aktīvu daļas palīdzību katrs kopuzņēmuma dalībnieks kontrolē savu nākotnes saimniecisko labumu daļu. |
| --- | --- |

19.

Minēto kopuzņēmumu gadījumā netiek dibināta kapitālsabiedrība, personālsabiedrība vai cita sabiedrība, vai arī no kopuzņēmuma dalībniekiem šķirta finansiāla struktūra. Ar savas kopīgi kontrolēto aktīvu daļas palīdzību katrs kopuzņēmuma dalībnieks kontrolē savu nākotnes saimniecisko labumu daļu.

| 20. | Daudzos darbības veidos naftas, gāzes un derīgo izrakteņu ieguves nozarēs tiek izmantoti kopīgi kontrolēti aktīvi. Piemēram, vairāki naftas pārstrādes uzņēmumi var kopīgi kontrolēt un apsaimniekot naftas cauruļvadu. Katrs kopuzņēmuma dalībnieks cauruļvadu lieto, lai transportētu pats savu produktu, par to sedzot noteiktu daļu no naftas cauruļvada apsaimniekošanas izdevumiem. Cits kopīgi kontrolēta aktīva piemērs ir, kad divi uzņēmumi kopīgi kontrolē īpašumu un katrs gūst daļu no saņemtās nomas maksas, kā arī sedz daļu no izdevumiem. |
| --- | --- |

20.

Daudzos darbības veidos naftas, gāzes un derīgo izrakteņu ieguves nozarēs tiek izmantoti kopīgi kontrolēti aktīvi. Piemēram, vairāki naftas pārstrādes uzņēmumi var kopīgi kontrolēt un apsaimniekot naftas cauruļvadu. Katrs kopuzņēmuma dalībnieks cauruļvadu lieto, lai transportētu pats savu produktu, par to sedzot noteiktu daļu no naftas cauruļvada apsaimniekošanas izdevumiem. Cits kopīgi kontrolēta aktīva piemērs ir, kad divi uzņēmumi kopīgi kontrolē īpašumu un katrs gūst daļu no saņemtās nomas maksas, kā arī sedz daļu no izdevumiem.

| 21. | Attiecībā uz savu daļu kopīgi kontrolētos aktīvos, kopuzņēmuma dalībniekam savos finanšu pārskatos jāatzīst:










  a) | sava daļa kopīgi kontrolētajos aktīvos, kas klasificēti pēc aktīvu veida; |
| --- | --- | --- |

21.

Attiecībā uz savu daļu kopīgi kontrolētos aktīvos, kopuzņēmuma dalībniekam savos finanšu pārskatos jāatzīst:

a)

sava daļa kopīgi kontrolētajos aktīvos, kas klasificēti pēc aktīvu veida;

| b) | saistības, kuras tam radušās; |
| --- | --- |

b)

saistības, kuras tam radušās;

| c) | sava daļa saistībās, kuras radušās kopīgi ar citiem kopuzņēmuma dalībniekiem attiecībā uz kopuzņēmumu; |
| --- | --- |

c)

sava daļa saistībās, kuras radušās kopīgi ar citiem kopuzņēmuma dalībniekiem attiecībā uz kopuzņēmumu;

| d) | ienākumus, kas tam radušies, pārdodot vai lietojot savu produkcijas daļu, kura saražota kopuzņēmumā, kā arī tā daļu visos izdevumos, kas radušies kopuzņēmumam; |
| --- | --- |

d)

ienākumus, kas tam radušies, pārdodot vai lietojot savu produkcijas daļu, kura saražota kopuzņēmumā, kā arī tā daļu visos izdevumos, kas radušies kopuzņēmumam;

| e) | izdevumi, kas tam radušies attiecībā uz tā līdzdalību kopuzņēmumā. |
| --- | --- |

e)

izdevumi, kas tam radušies attiecībā uz tā līdzdalību kopuzņēmumā.

| 22. | Attiecībā uz savu līdzdalību kopīgi kontrolētos aktīvos katrs kopuzņēmuma dalībnieks savos grāmatvedības reģistros iekļauj un savos finanšu pārskatos atzīst:






  a) | savu daļu kopīgi kontrolētajos aktīvos, kas klasificēti pēc aktīvu veida, nevis kā ieguldījums, piemēram, daļa kopīgi kontrolētajā naftas cauruļvadā tiek klasificēta par pamatlīdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

22.

Attiecībā uz savu līdzdalību kopīgi kontrolētos aktīvos katrs kopuzņēmuma dalībnieks savos grāmatvedības reģistros iekļauj un savos finanšu pārskatos atzīst:

a)

savu daļu kopīgi kontrolētajos aktīvos, kas klasificēti pēc aktīvu veida, nevis kā ieguldījums, piemēram, daļa kopīgi kontrolētajā naftas cauruļvadā tiek klasificēta par pamatlīdzekļiem;

| b) | saistības, kuras tam radušās, piemēram, saistības, kas radušās, finansējot tā aktīvu daļu; |
| --- | --- |

b)

saistības, kuras tam radušās, piemēram, saistības, kas radušās, finansējot tā aktīvu daļu;

| c) | sava daļa saistībās, kuras radušās kopīgi ar citiem kopuzņēmuma dalībniekiem attiecībā uz kopuzņēmumu; |
| --- | --- |

c)

sava daļa saistībās, kuras radušās kopīgi ar citiem kopuzņēmuma dalībniekiem attiecībā uz kopuzņēmumu;

| d) | ienākumus, kas tam radušies, pārdodot vai lietojot savu produkcijas daļu, kura saražota kopuzņēmumā, kā arī tā daļu visos izdevumos, kas radušies kopuzņēmumam; |
| --- | --- |

d)

ienākumus, kas tam radušies, pārdodot vai lietojot savu produkcijas daļu, kura saražota kopuzņēmumā, kā arī tā daļu visos izdevumos, kas radušies kopuzņēmumam;

| e) | izdevumus, kas tam radušies attiecībā uz tā līdzdalību kopuzņēmumā, piemēram, izdevumus, kuri saistīti ar kopuzņēmuma dalībnieka līdzdalības aktīvos finansēšanu un saražotās produkcijas daļas pārdošanu. |
| --- | --- |

e)

izdevumus, kas tam radušies attiecībā uz tā līdzdalību kopuzņēmumā, piemēram, izdevumus, kuri saistīti ar kopuzņēmuma dalībnieka līdzdalības aktīvos finansēšanu un saražotās produkcijas daļas pārdošanu.

Tā kā aktīvi, saistības, ienākumi un izdevumi ir atzīti kopuzņēmuma dalībnieka finanšu pārskatos, attiecībā uz šiem posteņiem nav jāveic korekcijas vai citas konsolidācijas procedūras, kad kopuzņēmuma dalībnieks sniedz konsolidētos finanšu pārskatus.

| 23. | Metode, kuru lieto attiecībā uz kopīgi kontrolētiem aktīviem, atspoguļo kopuzņēmuma būtību, saimniecisko jēgu un parasti arī juridisko formu. Paša kopuzņēmuma grāmatvedības reģistri var aprobežoties ar izdevumiem, kuri kopīgi radušies kopuzņēmuma dalībniekiem un kurus noteiktās daļās galarezultātā sedz paši kopuzņēmuma dalībnieki. Kopuzņēmumam pašam var nebūt savu finanšu pārskatu, lai gan kopuzņēmuma dalībnieki var sagatavot vadības pārskatus, lai tie varētu novērtēt kopuzņēmuma darbības rezultātus. |
| --- | --- |

23.

Metode, kuru lieto attiecībā uz kopīgi kontrolētiem aktīviem, atspoguļo kopuzņēmuma būtību, saimniecisko jēgu un parasti arī juridisko formu. Paša kopuzņēmuma grāmatvedības reģistri var aprobežoties ar izdevumiem, kuri kopīgi radušies kopuzņēmuma dalībniekiem un kurus noteiktās daļās galarezultātā sedz paši kopuzņēmuma dalībnieki. Kopuzņēmumam pašam var nebūt savu finanšu pārskatu, lai gan kopuzņēmuma dalībnieki var sagatavot vadības pārskatus, lai tie varētu novērtēt kopuzņēmuma darbības rezultātus.

KOPĪGI KONTROLĒTI UZŅĒMUMI

| 24. | Kopīgi kontrolēts uzņēmums ir kopuzņēmums, kas ietver kapitālsabiedrības, personālsabiedrības vai citas sabiedrības nodibināšanu, kurā katram kopuzņēmuma dalībniekam ir līdzdalība. Šis uzņēmums darbojas tāpat kā citi uzņēmumi, izņemot to, ka vienošanās starp kopuzņēmuma dalībniekiem paredz kopīgu kontroli pār šī uzņēmuma saimniecisko darbību. |
| --- | --- |

24.

Kopīgi kontrolēts uzņēmums ir kopuzņēmums, kas ietver kapitālsabiedrības, personālsabiedrības vai citas sabiedrības nodibināšanu, kurā katram kopuzņēmuma dalībniekam ir līdzdalība. Šis uzņēmums darbojas tāpat kā citi uzņēmumi, izņemot to, ka vienošanās starp kopuzņēmuma dalībniekiem paredz kopīgu kontroli pār šī uzņēmuma saimniecisko darbību.

| 25. | Kopīgi kontrolēts uzņēmums kontrolē kopuzņēmuma aktīvus, tam rodas saistības un izdevumi, un tas gūst ienākumus. Tas var savā vārdā noslēgt līgumus un piesaistīt finansējumu, lai sasniegtu kopuzņēmuma darbības mērķus. Katram kopuzņēmuma dalībniekam ir tiesības uz daļu no kopīgi kontrolētā uzņēmuma peļņas, lai gan daži kopīgi kontrolēti uzņēmumi ietver arī kopuzņēmuma saražotās produkcijas dalīšanu. |
| --- | --- |

25.

Kopīgi kontrolēts uzņēmums kontrolē kopuzņēmuma aktīvus, tam rodas saistības un izdevumi, un tas gūst ienākumus. Tas var savā vārdā noslēgt līgumus un piesaistīt finansējumu, lai sasniegtu kopuzņēmuma darbības mērķus. Katram kopuzņēmuma dalībniekam ir tiesības uz daļu no kopīgi kontrolētā uzņēmuma peļņas, lai gan daži kopīgi kontrolēti uzņēmumi ietver arī kopuzņēmuma saražotās produkcijas dalīšanu.

| 26. | Raksturīgs kopīgi kontrolēta uzņēmuma piemērs ir, kad divi uzņēmumi apvieno savu darbību noteiktā uzņēmējdarbības jomā, nododot attiecīgos aktīvus un saistības kopīgi kontrolētam uzņēmumam. Cits piemērs ir, kad uzņēmums uzsāk uzņēmējdarbību ārvalstīs kopā ar šīs valsts valdību vai citu aģentūru, nodibinot atsevišķu uzņēmumu, kuru kopīgi kontrolē šs uzņēmums un valdība vai aģentūra. |
| --- | --- |

26.

Raksturīgs kopīgi kontrolēta uzņēmuma piemērs ir, kad divi uzņēmumi apvieno savu darbību noteiktā uzņēmējdarbības jomā, nododot attiecīgos aktīvus un saistības kopīgi kontrolētam uzņēmumam. Cits piemērs ir, kad uzņēmums uzsāk uzņēmējdarbību ārvalstīs kopā ar šīs valsts valdību vai citu aģentūru, nodibinot atsevišķu uzņēmumu, kuru kopīgi kontrolē šs uzņēmums un valdība vai aģentūra.

| 27. | Daudzi kopīgi kontrolēti uzņēmumi būtībā ir līdzīgi tiem kopuzņēmumiem, kurus sauc par kopīgi kontrolētu darbību vai kopīgi kontrolētiem aktīviem. Piemēram, kopuzņēmuma dalībnieki var nodot kopīgi kontrolētam uzņēmumam kopīgi kontrolētu aktīvu, piemēram, naftas cauruļvadu nodokļu vai citu iemeslu dēļ. Tāpat kopuzņēmuma dalībnieki var ieguldīt kopīgi kontrolētā uzņēmumā aktīvus, kas tiks kopīgi apsaimniekoti. Dažas kopīgi kontrolētas darbības ietver arī kopīgi kontrolēta uzņēmuma dibināšanu, lai tas nodarbotos ar konkrētiem darbības aspektiem, piemēram, produkta dizainu, tirdzniecību, izplatīšanu vai garantijas remontu. |
| --- | --- |

27.

Daudzi kopīgi kontrolēti uzņēmumi būtībā ir līdzīgi tiem kopuzņēmumiem, kurus sauc par kopīgi kontrolētu darbību vai kopīgi kontrolētiem aktīviem. Piemēram, kopuzņēmuma dalībnieki var nodot kopīgi kontrolētam uzņēmumam kopīgi kontrolētu aktīvu, piemēram, naftas cauruļvadu nodokļu vai citu iemeslu dēļ. Tāpat kopuzņēmuma dalībnieki var ieguldīt kopīgi kontrolētā uzņēmumā aktīvus, kas tiks kopīgi apsaimniekoti. Dažas kopīgi kontrolētas darbības ietver arī kopīgi kontrolēta uzņēmuma dibināšanu, lai tas nodarbotos ar konkrētiem darbības aspektiem, piemēram, produkta dizainu, tirdzniecību, izplatīšanu vai garantijas remontu.

| 28. | Kopīgi kontrolēts uzņēmums veido grāmatvedības reģistrus, sagatavo un sniedz finanšu pārskatus tāpat kā citi uzņēmumi saskaņā Starptautisko finanšu pārskatu Standartiem. |
| --- | --- |

28.

Kopīgi kontrolēts uzņēmums veido grāmatvedības reģistrus, sagatavo un sniedz finanšu pārskatus tāpat kā citi uzņēmumi saskaņā Starptautisko finanšu pārskatu Standartiem.

| 29. | Parasti katrs kopuzņēmuma dalībnieks iemaksā kopīgi kontrolētajā uzņēmumā naudu vai citus resursus. Šīs iemaksas iekļauj kopuzņēmuma dalībnieka grāmatvedības reģistros un atzīst savos finanšu pārskatos kā ieguldījumu kopīgi kontrolētajā uzņēmumā. |
| --- | --- |

29.

Parasti katrs kopuzņēmuma dalībnieks iemaksā kopīgi kontrolētajā uzņēmumā naudu vai citus resursus. Šīs iemaksas iekļauj kopuzņēmuma dalībnieka grāmatvedības reģistros un atzīst savos finanšu pārskatos kā ieguldījumu kopīgi kontrolētajā uzņēmumā.

Kopuzņēmuma dalībnieka finanšu pārskati

Proporcionālā konsolidācija

| 30. | Kopuzņēmuma dalībniekam jāatzīst sava līdzdalība kopīgi kontrolētajā uzņēmumā, lietojot proporcionālo konsolidāciju vai alternatīvo metodi, kas aprakstīta 38. punktā. Kad lieto proporcionālo konsolidāciju, jālieto viena no abām tālāk aprakstītajām pārskata formām. |
| --- | --- |

30.

Kopuzņēmuma dalībniekam jāatzīst sava līdzdalība kopīgi kontrolētajā uzņēmumā, lietojot proporcionālo konsolidāciju vai alternatīvo metodi, kas aprakstīta 38. punktā. Kad lieto proporcionālo konsolidāciju, jālieto viena no abām tālāk aprakstītajām pārskata formām.

| 31. | Kopuzņēmuma dalībnieks ieguldītājs atzīst savu līdzdalību kopīgi kontrolētajā uzņēmumā, lietojot vienu no divām proporcionālās konsolidācijas pārskata formām neatkarīgi no tā, vai tas savus finanšu pārskatus raksturo kā konsolidētos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

31.

Kopuzņēmuma dalībnieks ieguldītājs atzīst savu līdzdalību kopīgi kontrolētajā uzņēmumā, lietojot vienu no divām proporcionālās konsolidācijas pārskata formām neatkarīgi no tā, vai tas savus finanšu pārskatus raksturo kā konsolidētos finanšu pārskatus.

| 32. | Svarīgi, lai kopuzņēmuma dalībnieks, uzrādot līdzdalību kopīgi kontrolētajā uzņēmumā, atspoguļotu vienošanās būtību un saimniecisko jēgu, nevis kopuzņēmuma konkrēto struktūru vai formu. Kopīgi kontrolētā uzņēmumā kopuzņēmuma dalībniekam ar savu daļu uzņēmuma aktīvos un saistībās ir kontrole pār savu nākotnes saimniecisko labumu daļu. Šo būtību un saimniecisko jēgu atspoguļo kopuzņēmuma dalībnieka konsolidētajos finanšu pārskatos, ja kopuzņēmuma dalībnieks atzīst savu līdzdalību kopīgi kontrolētā uzņēmuma aktīvos, saistībās, ienākumos un izdevumos, lietojot vienu no divām 34. punktā minētajām proporcionālās konsolidācijas pārskata formām. |
| --- | --- |

32.

Svarīgi, lai kopuzņēmuma dalībnieks, uzrādot līdzdalību kopīgi kontrolētajā uzņēmumā, atspoguļotu vienošanās būtību un saimniecisko jēgu, nevis kopuzņēmuma konkrēto struktūru vai formu. Kopīgi kontrolētā uzņēmumā kopuzņēmuma dalībniekam ar savu daļu uzņēmuma aktīvos un saistībās ir kontrole pār savu nākotnes saimniecisko labumu daļu. Šo būtību un saimniecisko jēgu atspoguļo kopuzņēmuma dalībnieka konsolidētajos finanšu pārskatos, ja kopuzņēmuma dalībnieks atzīst savu līdzdalību kopīgi kontrolētā uzņēmuma aktīvos, saistībās, ienākumos un izdevumos, lietojot vienu no divām 34. punktā minētajām proporcionālās konsolidācijas pārskata formām.

| 33. | Proporcionālās konsolidācijas piemērošana nozīmē, ka kopuzņēmuma dalībnieka bilance ietver tā aktīvu daļu, kurus tas kopīgi kontrolē, kā arī tā saistību daļu, par kurām tas ir kopīgi atbildīgs. Kopuzņēmuma dalībnieka peļņas vai zaudējumu aprēķins ietver tā daļu no kopīgi kontrolētā uzņēmuma ienākumiem un izdevumiem. Daudzas no procedūrām, kas piemērotas proporcionālajai konsolidācijai, ir līdzīgas tām procedūrām, kuras lieto meitas uzņēmumos veikto ieguldījumu konsolidācijai un kuras ir izklāstītas 27. SGS. |
| --- | --- |

33.

Proporcionālās konsolidācijas piemērošana nozīmē, ka kopuzņēmuma dalībnieka bilance ietver tā aktīvu daļu, kurus tas kopīgi kontrolē, kā arī tā saistību daļu, par kurām tas ir kopīgi atbildīgs. Kopuzņēmuma dalībnieka peļņas vai zaudējumu aprēķins ietver tā daļu no kopīgi kontrolētā uzņēmuma ienākumiem un izdevumiem. Daudzas no procedūrām, kas piemērotas proporcionālajai konsolidācijai, ir līdzīgas tām procedūrām, kuras lieto meitas uzņēmumos veikto ieguldījumu konsolidācijai un kuras ir izklāstītas 27. SGS.

| 34. | Lai veiktu proporcionālo konsolidāciju, var lietot dažādas pārskata formas. Kopuzņēmuma dalībnieks var rindu pa rindai apvienot savu daļu kopīgi kontrolētā uzņēmuma aktīvos, saistībās, ienākumos un izdevumos ar attiecīgajiem posteņiem savos finanšu pārskatos. Piemēram, tas var apvienot savu daļu kopīgi kontrolētā uzņēmuma krājumos ar saviem krājumiem un savu daļu kopīgi kontrolētā uzņēmuma pamatlīdzekļos ar saviem pamatlīdzekļiem. Kopuzņēmuma dalībnieks var arī iekļaut savos finanšu pārskatos atsevišķus posteņus, lai uzrādītu savu daļu kopīgi kontrolētā uzņēmuma aktīvos, saistībās, ienākumos un izdevumos. Piemēram, tas var atsevišķi uzrādīt savu daļu kopīgi kontrolētā uzņēmuma apgrozāmajos aktīvos kā savu apgrozāmo aktīvu daļu; tas var atsevišķi uzrādīt savu daļu kopīgi kontrolētā uzņēmuma pamatlīdzekļos kā savu pamatlīdzekļu daļu. Lietojot gan vienu, gan otru pārskata formu, iegūst identisku peļņas vai zaudējumu summu, kā arī identisku katras galveno aktīvu, saistību, ienākumu un izdevumu klasifikācijas summu; šajā Standartā pieņemamas ir abas formas. |
| --- | --- |

34.

Lai veiktu proporcionālo konsolidāciju, var lietot dažādas pārskata formas. Kopuzņēmuma dalībnieks var rindu pa rindai apvienot savu daļu kopīgi kontrolētā uzņēmuma aktīvos, saistībās, ienākumos un izdevumos ar attiecīgajiem posteņiem savos finanšu pārskatos. Piemēram, tas var apvienot savu daļu kopīgi kontrolētā uzņēmuma krājumos ar saviem krājumiem un savu daļu kopīgi kontrolētā uzņēmuma pamatlīdzekļos ar saviem pamatlīdzekļiem. Kopuzņēmuma dalībnieks var arī iekļaut savos finanšu pārskatos atsevišķus posteņus, lai uzrādītu savu daļu kopīgi kontrolētā uzņēmuma aktīvos, saistībās, ienākumos un izdevumos. Piemēram, tas var atsevišķi uzrādīt savu daļu kopīgi kontrolētā uzņēmuma apgrozāmajos aktīvos kā savu apgrozāmo aktīvu daļu; tas var atsevišķi uzrādīt savu daļu kopīgi kontrolētā uzņēmuma pamatlīdzekļos kā savu pamatlīdzekļu daļu. Lietojot gan vienu, gan otru pārskata formu, iegūst identisku peļņas vai zaudējumu summu, kā arī identisku katras galveno aktīvu, saistību, ienākumu un izdevumu klasifikācijas summu; šajā Standartā pieņemamas ir abas formas.

| 35. | Lai arī kādu formu lietotu proporcionālās konsolidācijas veikšanai, nav piemēroti savstarpēji ieskaitīt aktīvus vai saistības, no tiem atskaitot citas saistības vai aktīvus, vai arī ieskaitīt ienākumus vai izdevumus, no tiem atskaitot citus izdevumus vai ienākumus, ja vien nav tiesiska pamata veikt šādu ieskaitīšanu un ieskaitīšana nenorāda uz paredzamo aktīva pārdošanu vai saistību nokārtošanu. |
| --- | --- |

35.

Lai arī kādu formu lietotu proporcionālās konsolidācijas veikšanai, nav piemēroti savstarpēji ieskaitīt aktīvus vai saistības, no tiem atskaitot citas saistības vai aktīvus, vai arī ieskaitīt ienākumus vai izdevumus, no tiem atskaitot citus izdevumus vai ienākumus, ja vien nav tiesiska pamata veikt šādu ieskaitīšanu un ieskaitīšana nenorāda uz paredzamo aktīva pārdošanu vai saistību nokārtošanu.

| 36. | Kopuzņēmuma dalībniekam jāpārtrauc lietot proporcionālā konsolidācija no datuma, kad beidzas tā kopīgā kontrole pār kopīgi kontrolētu uzņēmumu. |
| --- | --- |

36.

Kopuzņēmuma dalībniekam jāpārtrauc lietot proporcionālā konsolidācija no datuma, kad beidzas tā kopīgā kontrole pār kopīgi kontrolētu uzņēmumu.

| 37. | Kopuzņēmuma dalībnieks pārtrauc lietot proporcionālo konsolidāciju no datuma, kad beidzas tā kopīgā kontrole pār kopīgi kontrolētu uzņēmumu. Tas var notikt, piemēram, ja kopuzņēmuma dalībnieks atsavina līdzdalību vai kopīgi kontrolētajam uzņēmumam tiek noteikti tādi ārēji ierobežojumi, ka kopuzņēmuma dalībniekam vairs nav kopīgas kontroles. |
| --- | --- |

37.

Kopuzņēmuma dalībnieks pārtrauc lietot proporcionālo konsolidāciju no datuma, kad beidzas tā kopīgā kontrole pār kopīgi kontrolētu uzņēmumu. Tas var notikt, piemēram, ja kopuzņēmuma dalībnieks atsavina līdzdalību vai kopīgi kontrolētajam uzņēmumam tiek noteikti tādi ārēji ierobežojumi, ka kopuzņēmuma dalībniekam vairs nav kopīgas kontroles.

Pašu kapitāla metode

| 38. | Alternatīvi proporcionālajai konsolidācijai, kas aprakstīta 30. punktā, kopuzņēmuma dalībniekam jāatzīst sava līdzdalība kopīgi kontrolētajā uzņēmumā, izmantojot pašu kapitāla metodi. |
| --- | --- |

38.

Alternatīvi proporcionālajai konsolidācijai, kas aprakstīta 30. punktā, kopuzņēmuma dalībniekam jāatzīst sava līdzdalība kopīgi kontrolētajā uzņēmumā, izmantojot pašu kapitāla metodi.

| 39. | Kopuzņēmuma dalībnieks atzīst savu līdzdalību kopīgi kontrolētajā uzņēmumā, lietojot pašu kapitāla metodi neatkarīgi no tā, vai tas savus finanšu pārskatus raksturo kā konsolidētos finanšu pārskatus. |
| --- | --- |

39.

Kopuzņēmuma dalībnieks atzīst savu līdzdalību kopīgi kontrolētajā uzņēmumā, lietojot pašu kapitāla metodi neatkarīgi no tā, vai tas savus finanšu pārskatus raksturo kā konsolidētos finanšu pārskatus.

| 40. | Daži kopuzņēmumu dalībnieki savu līdzdalību kopīgi kontrolētajos uzņēmumos atzīst, lietojot pašu kapitāla metodi, kā aprakstīts 28. SGS. Pašu kapitāla metodes lietošanu atbalsta tie, kuri uzskata, ka nav pareizi apvienot kontrolētos posteņus ar kopīgi kontrolētajiem posteņiem, kā arī tie, kuri uzskata, ka kopuzņēmuma dalībniekiem ir nevis kopīga kontrole pār kopīgi kontrolēto uzņēmumu, bet gan būtiska ietekme tajā. Šis Standarts neiesaka pašu kapitāla metodes lietošanu, jo proporcionālā konsolidācija labāk atspoguļo kopuzņēmuma dalībnieka līdzdalības kopīgi kontrolētajā uzņēmumā būtību un saimniecisko jēgu, kas ir kontrole pār kopuzņēmuma dalībnieka daļu nākotnes saimnieciskajā labumos. Tomēr šis Standarts atļauj lietot pašu kapitāla metodi kā alternatīvo metodi, atzīstot līdzdalību kopīgi kontrolētos uzņēmumos. |
| --- | --- |

40.

Daži kopuzņēmumu dalībnieki savu līdzdalību kopīgi kontrolētajos uzņēmumos atzīst, lietojot pašu kapitāla metodi, kā aprakstīts 28. SGS. Pašu kapitāla metodes lietošanu atbalsta tie, kuri uzskata, ka nav pareizi apvienot kontrolētos posteņus ar kopīgi kontrolētajiem posteņiem, kā arī tie, kuri uzskata, ka kopuzņēmuma dalībniekiem ir nevis kopīga kontrole pār kopīgi kontrolēto uzņēmumu, bet gan būtiska ietekme tajā. Šis Standarts neiesaka pašu kapitāla metodes lietošanu, jo proporcionālā konsolidācija labāk atspoguļo kopuzņēmuma dalībnieka līdzdalības kopīgi kontrolētajā uzņēmumā būtību un saimniecisko jēgu, kas ir kontrole pār kopuzņēmuma dalībnieka daļu nākotnes saimnieciskajā labumos. Tomēr šis Standarts atļauj lietot pašu kapitāla metodi kā alternatīvo metodi, atzīstot līdzdalību kopīgi kontrolētos uzņēmumos.

| 41. | Kopuzņēmuma dalībniekam jāpārtrauc lietot pašu kapitāla metode no datuma, kad beidzas tā kopīgā kontrole pār kopīgi kontrolēto uzņēmumu vai būtiska ietekme tajā. |
| --- | --- |

41.

Kopuzņēmuma dalībniekam jāpārtrauc lietot pašu kapitāla metode no datuma, kad beidzas tā kopīgā kontrole pār kopīgi kontrolēto uzņēmumu vai būtiska ietekme tajā.

Izņēmumi attiecībā uz proporcionālās konsolidācijas un pašu kapitāla metodi

| 42. | Līdzdalība kopīgi kontrolētajās sabiedrībās, kas atbilst 2. a) punktā izklāstītajiem nosacījumiem, jāklasificē to aktīvu kategorijā, kas turēta tirdzniecībai un jāuzskaita saskaņā ar 39. SGS. |
| --- | --- |

42.

Līdzdalība kopīgi kontrolētajās sabiedrībās, kas atbilst 2. a) punktā izklāstītajiem nosacījumiem, jāklasificē to aktīvu kategorijā, kas turēta tirdzniecībai un jāuzskaita saskaņā ar 39. SGS.

| 43. | Ja saskaņā ar 2. a) un 42. punktu līdzdalība kopīgi kontrolētā sabiedrībā, kas uzskaitīta saskaņā ar 39. SGS, nav atsavināta divpadsmit mēnešu laikā, tā jāuzskaita pēc proporcionālās konsolidācijas vai pašu kapitāla metodes, sākot ar iegādes datumu (skat. 22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana). Finanšu pārskati par periodiem kopš iegādes ir jāpārveido. |
| --- | --- |

43.

Ja saskaņā ar 2. a) un 42. punktu līdzdalība kopīgi kontrolētā sabiedrībā, kas uzskaitīta saskaņā ar 39. SGS, nav atsavināta divpadsmit mēnešu laikā, tā jāuzskaita pēc proporcionālās konsolidācijas vai pašu kapitāla metodes, sākot ar iegādes datumu (skat. 22. SGS Uzņēmējdarbības apvienošana). Finanšu pārskati par periodiem kopš iegādes ir jāpārveido.

| 44. | Izņēmuma gadījumos kopuzņēmuma dalībnieks varētu būt atradis pircēju līdzdalībai, kas aprakstīta 2. a) punktā, bet, iespējams, nav paspējis pabeigt pārdošanu divpadsmit mēnešu laikā no iegādes reglamentējošo institūciju vai citu apstiprinājumu nepieciešamības dēļ. Kopuzņēmuma dalībniekam nav jāpiemēro proporcionālā konsolidācija vai pašu kapitāla metode, uzskaitot līdzdalību kopīgi kontrolētā sabiedrībā, ja bilances datumā pārdošana ir procesā un nav iemesla uzskatīt, ka tā nebūs pabeigta neilgi pēc bilances datuma. |
| --- | --- |

44.

Izņēmuma gadījumos kopuzņēmuma dalībnieks varētu būt atradis pircēju līdzdalībai, kas aprakstīta 2. a) punktā, bet, iespējams, nav paspējis pabeigt pārdošanu divpadsmit mēnešu laikā no iegādes reglamentējošo institūciju vai citu apstiprinājumu nepieciešamības dēļ. Kopuzņēmuma dalībniekam nav jāpiemēro proporcionālā konsolidācija vai pašu kapitāla metode, uzskaitot līdzdalību kopīgi kontrolētā sabiedrībā, ja bilances datumā pārdošana ir procesā un nav iemesla uzskatīt, ka tā nebūs pabeigta neilgi pēc bilances datuma.

| 45. | Sākot ar datumu, kad kopīgi kontrolēts uzņēmums kļūst par kopuzņēmuma dalībnieka meitas uzņēmumu, kopuzņēmuma dalībnieks uzskaita savu līdzdalību saskaņā ar 27. SGS. Sākot ar datumu, kad kopīgi kontrolēts uzņēmums kļūst par kopuzņēmuma dalībnieka asociēto uzņēmumu, kopuzņēmuma dalībnieks uzskaita savu līdzdalību saskaņā ar 28. SGS. |
| --- | --- |

45.

Sākot ar datumu, kad kopīgi kontrolēts uzņēmums kļūst par kopuzņēmuma dalībnieka meitas uzņēmumu, kopuzņēmuma dalībnieks uzskaita savu līdzdalību saskaņā ar 27. SGS. Sākot ar datumu, kad kopīgi kontrolēts uzņēmums kļūst par kopuzņēmuma dalībnieka asociēto uzņēmumu, kopuzņēmuma dalībnieks uzskaita savu līdzdalību saskaņā ar 28. SGS.

Kopuzņēmuma dalībnieka atsevišķie finanšu pārskati

| 46. | Līdzdalība kopīgi kontrolētā uzņēmumā jāuzskaita kopuzņēmuma dalībnieka atsevišķajos finanšu pārskatos saskaņā ar 27. SGS 37. -42. punktu. |
| --- | --- |

46.

Līdzdalība kopīgi kontrolētā uzņēmumā jāuzskaita kopuzņēmuma dalībnieka atsevišķajos finanšu pārskatos saskaņā ar 27. SGS 37. -42. punktu.

| 47. | Šis Standarts nenosaka, kuriem uzņēmumiem jāgatavo publiski pieejami atsevišķie finanšu pārskati. |
| --- | --- |

47.

Šis Standarts nenosaka, kuriem uzņēmumiem jāgatavo publiski pieejami atsevišķie finanšu pārskati.

DARĪJUMI STARP KOPUZŅĒMUMA DALĪBNIEKU UN KOPUZŅĒMUMU

| 48. | Ja kopuzņēmuma dalībnieks iegulda aktīvus kopuzņēmumā vai pārdod tam aktīvus, jebkuras darījuma guvumu vai zaudējumu daļas atzīšanai jāatspoguļo darījuma būtība. Kamēr aktīvi atrodas kopuzņēmuma rīcībā – ar nosacījumu, ka kopuzņēmuma dalībnieks ir nodevis ar īpašuma tiesībām saistītos nozīmīgos riskus un atlīdzības, kopuzņēmuma dalībniekam jāatzīst tikai tā guvumu vai zaudējumu daļa, kura attiecināma uz citu kopuzņēmuma dalībnieku līdzdalību. (1) Kopuzņēmuma dalībniekam jāatzīst jebkuru zaudējumu visa summa, ja ieguldījums vai pārdošana liecina par apgrozāmo aktīvu neto pārdošanas vērtības samazinājumu vai zaudējumiem no vērtības samazināšanās. |
| --- | --- |

48.

Ja kopuzņēmuma dalībnieks iegulda aktīvus kopuzņēmumā vai pārdod tam aktīvus, jebkuras darījuma guvumu vai zaudējumu daļas atzīšanai jāatspoguļo darījuma būtība. Kamēr aktīvi atrodas kopuzņēmuma rīcībā – ar nosacījumu, ka kopuzņēmuma dalībnieks ir nodevis ar īpašuma tiesībām saistītos nozīmīgos riskus un atlīdzības, kopuzņēmuma dalībniekam jāatzīst tikai tā guvumu vai zaudējumu daļa, kura attiecināma uz citu kopuzņēmuma dalībnieku līdzdalību. (1) Kopuzņēmuma dalībniekam jāatzīst jebkuru zaudējumu visa summa, ja ieguldījums vai pārdošana liecina par apgrozāmo aktīvu neto pārdošanas vērtības samazinājumu vai zaudējumiem no vērtības samazināšanās.

| 49. | Ja kopuzņēmuma dalībnieks pērk aktīvus no kopuzņēmuma, šis kopuzņēmuma dalībnieks nedrīkst atzīt savu daļu kopuzņēmuma peļņā no darījuma tik ilgi, kamēr tas aktīvus nav tālāk pārdevis neatkarīgai personai. Kopuzņēmuma dalībniekam jāatzīst sava daļa zaudējumos no šiem darījumiem tādā pašā veidā kā peļņa, izņemot to, ka zaudējumi jāatzīst uzreiz, ja tie nozīmē apgrozāmo aktīvu neto pārdošanas vērtības samazinājumu vai zaudējumus no vērtības samazināšanās. |
| --- | --- |

49.

Ja kopuzņēmuma dalībnieks pērk aktīvus no kopuzņēmuma, šis kopuzņēmuma dalībnieks nedrīkst atzīt savu daļu kopuzņēmuma peļņā no darījuma tik ilgi, kamēr tas aktīvus nav tālāk pārdevis neatkarīgai personai. Kopuzņēmuma dalībniekam jāatzīst sava daļa zaudējumos no šiem darījumiem tādā pašā veidā kā peļņa, izņemot to, ka zaudējumi jāatzīst uzreiz, ja tie nozīmē apgrozāmo aktīvu neto pārdošanas vērtības samazinājumu vai zaudējumus no vērtības samazināšanās.

| 50. | Lai novērtētu, vai darījums starp kopuzņēmuma dalībnieku un kopuzņēmumu liecina, ka notikusi aktīva vērtības samazināšanās, kopuzņēmuma dalībnieks nosaka aktīva atgūstamo summu saskaņā ar 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās. Nosakot lietošanas vērtību, kopuzņēmuma dalībnieks novērtē nākotnes naudas plūsmas no attiecīgā aktīva, pamatojoties uz to, ka kopuzņēmums turpina lietot aktīvu un beigās atsavina to. |
| --- | --- |

50.

Lai novērtētu, vai darījums starp kopuzņēmuma dalībnieku un kopuzņēmumu liecina, ka notikusi aktīva vērtības samazināšanās, kopuzņēmuma dalībnieks nosaka aktīva atgūstamo summu saskaņā ar 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās. Nosakot lietošanas vērtību, kopuzņēmuma dalībnieks novērtē nākotnes naudas plūsmas no attiecīgā aktīva, pamatojoties uz to, ka kopuzņēmums turpina lietot aktīvu un beigās atsavina to.

DARĪJUMI STARP KOPUZŅĒMUMA DALĪBNIEKU UN KOPUZŅĒMUMU

| 51. | Ieguldītājam kopuzņēmumā, kuram nav kopīgas kontroles, jāuzskaita šis ieguldījums saskaņā ar 39. SGS, vai, ja tam kopuzņēmumā ir būtiska ietekme – saskaņā ar 28. SGS. |
| --- | --- |

51.

Ieguldītājam kopuzņēmumā, kuram nav kopīgas kontroles, jāuzskaita šis ieguldījums saskaņā ar 39. SGS, vai, ja tam kopuzņēmumā ir būtiska ietekme – saskaņā ar 28. SGS.

KOPUZŅĒMUMU PĀRVALDNIEKI

| 52. | Kopuzņēmuma pārvaldniekiem vai vadītājiem jāuzskaita jebkura samaksa saskaņā ar 18. SGS Ieņēmumi. |
| --- | --- |

52.

Kopuzņēmuma pārvaldniekiem vai vadītājiem jāuzskaita jebkura samaksa saskaņā ar 18. SGS Ieņēmumi.

| 53. | Viens vai vairāki kopuzņēmuma dalībnieki var darboties kā kopuzņēmuma pārvaldnieki vai vadītāji. Pārvaldnieki parasti saņem pārvaldības samaksu par šo pienākumu pildīšanu. Kopuzņēmums šo samaksu uzskaita kā izdevumus. |
| --- | --- |

53.

Viens vai vairāki kopuzņēmuma dalībnieki var darboties kā kopuzņēmuma pārvaldnieki vai vadītāji. Pārvaldnieki parasti saņem pārvaldības samaksu par šo pienākumu pildīšanu. Kopuzņēmums šo samaksu uzskaita kā izdevumus.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

| 54. | Kopuzņēmuma dalībniekam jāatklāj šādu iespējamo saistību kopsumma atsevišķi no pārējo iespējamo saistību summas, ja vien zaudējumu iespējamība nav neliela:










  a) | iespējamās saistības, kas kopuzņēmuma dalībniekam radušās saistībā ar līdzdalību kopuzņēmumos un sava daļa katrā no iespējamajām saistībām, kas radušās kopīgi ar pārējiem kopuzņēmuma dalībniekiem; |
| --- | --- | --- |

54.

Kopuzņēmuma dalībniekam jāatklāj šādu iespējamo saistību kopsumma atsevišķi no pārējo iespējamo saistību summas, ja vien zaudējumu iespējamība nav neliela:

a)

iespējamās saistības, kas kopuzņēmuma dalībniekam radušās saistībā ar līdzdalību kopuzņēmumos un sava daļa katrā no iespējamajām saistībām, kas radušās kopīgi ar pārējiem kopuzņēmuma dalībniekiem;

| b) | sava daļa pašu kopuzņēmumu iespējamajās saistībās, par kurām tas ir iespējami atbildīgs; |
| --- | --- |

b)

sava daļa pašu kopuzņēmumu iespējamajās saistībās, par kurām tas ir iespējami atbildīgs;

| c) | tās iespējamās saistības, kas radušās sakarā ar to, ka kopuzņēmuma dalībnieks ir iespējami atbildīgs par citu kopuzņēmuma dalībnieku saistībām. |
| --- | --- |

c)

tās iespējamās saistības, kas radušās sakarā ar to, ka kopuzņēmuma dalībnieks ir iespējami atbildīgs par citu kopuzņēmuma dalībnieku saistībām.

| 55. | Kopuzņēmuma dalībniekam atsevišķi no citām apņemšanām jāatklāj šādu apņemšanos kopsumma, kas attiecas uz tā līdzdalību kopuzņēmumos:










  a) | kopuzņēmuma dalībnieka kapitāla apņemšanās saistībā ar līdzdalību kopuzņēmumos un sava daļa katrā no kapitāla apņemšanām, kas radušās kopīgi ar pārējiem kopuzņēmuma dalībniekiem; |
| --- | --- | --- |

55.

Kopuzņēmuma dalībniekam atsevišķi no citām apņemšanām jāatklāj šādu apņemšanos kopsumma, kas attiecas uz tā līdzdalību kopuzņēmumos:

a)

kopuzņēmuma dalībnieka kapitāla apņemšanās saistībā ar līdzdalību kopuzņēmumos un sava daļa katrā no kapitāla apņemšanām, kas radušās kopīgi ar pārējiem kopuzņēmuma dalībniekiem;

| b) | sava daļa no pašu kopuzņēmumu kapitāla apņemšanām. |
| --- | --- |

b)

sava daļa no pašu kopuzņēmumu kapitāla apņemšanām.

| 56. | Kopuzņēmuma dalībniekam jāatklāj uzskaitījums un apraksts par līdzdalību nozīmīgos kopuzņēmumos un tā līdzdalības daļu kopīgi kontrolētos uzņēmumos. Kopuzņēmuma dalībniekam, kurš atzīst līdzdalību kopīgi kontrolētos uzņēmumos, lietojot proporcionālās konsolidācijas rindu pa rindai pārskata formu vai arī pašu kapitāla metodi, jāatklāj katra ar līdzdalību kopuzņēmumos saistīto apgrozāmo aktīvu, ilgtermiņa aktīvu, īstermiņa saistību, ilgtermiņa saistību, ienākumu un izdevumu kopsummas. |
| --- | --- |

56.

Kopuzņēmuma dalībniekam jāatklāj uzskaitījums un apraksts par līdzdalību nozīmīgos kopuzņēmumos un tā līdzdalības daļu kopīgi kontrolētos uzņēmumos. Kopuzņēmuma dalībniekam, kurš atzīst līdzdalību kopīgi kontrolētos uzņēmumos, lietojot proporcionālās konsolidācijas rindu pa rindai pārskata formu vai arī pašu kapitāla metodi, jāatklāj katra ar līdzdalību kopuzņēmumos saistīto apgrozāmo aktīvu, ilgtermiņa aktīvu, īstermiņa saistību, ilgtermiņa saistību, ienākumu un izdevumu kopsummas.

| 57. | Kopuzņēmuma dalībniekam jāatklāj metode, ko tas lieto, lai atzītu savu līdzdalību kopīgi kontrolētos uzņēmumos. |
| --- | --- |

57.

Kopuzņēmuma dalībniekam jāatklāj metode, ko tas lieto, lai atzītu savu līdzdalību kopīgi kontrolētos uzņēmumos.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 58. | Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005.gada 1. janvārī vai pēc tā. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj. |
| --- | --- |

58.

Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts ikgadējiem periodiem, kas sākas 2005.gada 1. janvārī vai pēc tā. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj.

31. SGS ATSAUKŠANA (PĀRSKATĪTS 2000. GADĀ)

| 59. | Šis pārstrādātais Standarts aizstāj 31. SGS Finanšu informācijas sniegšana par līdzdalību kopuzņēmumos (pārstrādāts 2000. gadā). |
| --- | --- |

59.

Šis pārstrādātais Standarts aizstāj 31. SGS Finanšu informācijas sniegšana par līdzdalību kopuzņēmumos (pārstrādāts 2000. gadā).

---

(1)  Sk. arī PIK–13: Kopīgi kontrolētas sabiedrības – kopuzņēmuma dalībnieku nemonetārie ieguldījumi.

PIELIKUMS

Grozījumi citos paziņojumos

Šajā pielikumā ietvertie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz ikgadējiem periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šā datuma. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu agrākam periodam, šie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz šo agrāko periodu.

| A1. | PIK-13 Kopīgi kontrolētas sabiedrības – kopuzņēmuma dalībnieku nemonetārie ieguldījumi tiek mainīts kā zemāk aprakstīts.
  Sadaļa tiek mainīta un izteikta šādā redakcijā: | Atsauce:31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos |
| --- | --- | --- |

A1.

PIK-13 Kopīgi kontrolētas sabiedrības – kopuzņēmuma dalībnieku nemonetārie ieguldījumi tiek mainīts kā zemāk aprakstīts.

Sadaļa tiek mainīta un izteikta šādā redakcijā:

Atsauce:31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos

1. punkts tiek mainīts un izteikts šādā redakcijā:

| 1. | 31. SGS 48. punkts attiecas uz ieguldījumiem un pārdošanu starp kopuzņēmuma dalībnieku un kopuzņēmumu šādi: “Ja kopuzņēmuma dalībnieks iegulda aktīvus kopuzņēmumā vai pārdod tam aktīvus, jebkuras darījuma guvumu vai zaudējumu daļas atzīšanai jāatspoguļo darījuma būtība”. Turklāt 31. SGS 24. punkts nosaka, ka “kopīgi kontrolēta sabiedrība ir kopuzņēmums, kas ietver sabiedrības, personālsabiedrības vai citas sabiedrības nodibināšanu, kurā katram kopuzņēmuma dalībniekam ir līdzdalība”. Nav skaidru norādījumu par guvumu un zaudējumu atzīšanu no nemonetāro aktīvu ieguldījumiem kopīgi kontrolētās sabiedrībās.
  ... |
| --- | --- |

1.

31. SGS 48. punkts attiecas uz ieguldījumiem un pārdošanu starp kopuzņēmuma dalībnieku un kopuzņēmumu šādi: “Ja kopuzņēmuma dalībnieks iegulda aktīvus kopuzņēmumā vai pārdod tam aktīvus, jebkuras darījuma guvumu vai zaudējumu daļas atzīšanai jāatspoguļo darījuma būtība”. Turklāt 31. SGS 24. punkts nosaka, ka “kopīgi kontrolēta sabiedrība ir kopuzņēmums, kas ietver sabiedrības, personālsabiedrības vai citas sabiedrības nodibināšanu, kurā katram kopuzņēmuma dalībniekam ir līdzdalība”. Nav skaidru norādījumu par guvumu un zaudējumu atzīšanu no nemonetāro aktīvu ieguldījumiem kopīgi kontrolētās sabiedrībās.

...

| A2. | Starptautiskos finanšu pārskatu Standartos, ieskaitot Starptautiskos grāmatvedības Standartus un interpretācijas, kas piemērojamas 2003. gada decembrī, atsauces uz spēkā esošo 31. SGS Finanšu informācijas sniegšana par līdzdalību uzņēmumos versiju tiek mainītas uz 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos. |
| --- | --- |

A2.

Starptautiskos finanšu pārskatu Standartos, ieskaitot Starptautiskos grāmatvedības Standartus un interpretācijas, kas piemērojamas 2003. gada decembrī, atsauces uz spēkā esošo 31. SGS Finanšu informācijas sniegšana par līdzdalību uzņēmumos versiju tiek mainītas uz 31. SGS Līdzdalība kopuzņēmumos.

33. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Peļņa par akciju

SATURS

Mērķis

Darbības joma

Definīcijas

Novērtēšana

Pamatpeļņa par akciju

Peļņa

Akcijas

Mazinātā peļņa par akciju

Peļņa

Akcijas

Peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas

Akciju iegādes iespēju līgumi, iegādes garantijas līgumi un to ekvivalenti

Konvertējamie instrumenti

Ar nosacījumiem emitējamās akcijas

Līgumi, par kuriem var norēķināties ar parastajām akcijām vai naudu

Nopirktie iespējas līgumi

Rakstiski pārdošanas iespējas līgumi

Retrospektīvas korekcijas

Uzrādīšana

Informācijas atklāšana

Spēkā stāšanās datums

Citu paziņojumu atsaukšana

Šis Standarts aizstāj 33. SGS (pārveidots 1997.gadā) Peļņa par akciju un tas ir piemērojams a pārskata periodiem, kas sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana.

MĒRĶIS

| 1. | Šī Standarta mērķis ir aprakstīt principus, saskaņā ar kuriem noteikt un uzrādīt peļņu par akciju, tādējādi uzlabojot iespējas salīdzināt dažādu uzņēmumu darbības rezultātus vienā periodā, kā arī viena uzņēmuma darbības rezultātus dažādos pārskata periodos. Kaut arī informācijai par peļņu par akciju ir ierobežojumi, jo peļņas noteikšanā var tikt izmantotas atšķirīgas grāmatvedības politikas, konsekventi noteikts saucējs uzlabo finanšu pārskatus. Šī Standarta galvenais uzmanības objekts ir saucējs peļņas par akciju aprēķinā. |
| --- | --- |

1.

Šī Standarta mērķis ir aprakstīt principus, saskaņā ar kuriem noteikt un uzrādīt peļņu par akciju, tādējādi uzlabojot iespējas salīdzināt dažādu uzņēmumu darbības rezultātus vienā periodā, kā arī viena uzņēmuma darbības rezultātus dažādos pārskata periodos. Kaut arī informācijai par peļņu par akciju ir ierobežojumi, jo peļņas noteikšanā var tikt izmantotas atšķirīgas grāmatvedības politikas, konsekventi noteikts saucējs uzlabo finanšu pārskatus. Šī Standarta galvenais uzmanības objekts ir saucējs peļņas par akciju aprēķinā.

DARBĪBAS JOMA

| 2. | Šis Standarts jāpiemēro uzņēmumiem, kuru parastās akcijas vai potenciālās parastās akcijas atrodas publiskā apgrozībā, kā arī uzņēmumiem, kas atrodas parasto akciju vai potenciālo parasto akciju emisijas procesā, lai tās izvietotu publiskajos vērtspapīru tirgos. |
| --- | --- |

2.

Šis Standarts jāpiemēro uzņēmumiem, kuru parastās akcijas vai potenciālās parastās akcijas atrodas publiskā apgrozībā, kā arī uzņēmumiem, kas atrodas parasto akciju vai potenciālo parasto akciju emisijas procesā, lai tās izvietotu publiskajos vērtspapīru tirgos.

| 3. | Uzņēmumam, kas atklāj informāciju par peļņu par akciju, peļņa par akciju jāaprēķina un jāatklāj saskaņā ar šo Standartu. |
| --- | --- |

3.

Uzņēmumam, kas atklāj informāciju par peļņu par akciju, peļņa par akciju jāaprēķina un jāatklāj saskaņā ar šo Standartu.

| 4. | Ja uzņēmums sastāda gan konsolidētos finanšu pārskatus, gan atsevišķos finanšu pārskatus, kas sagatavoti saskaņā ar 27. SGS, Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati, informācija saskaņā ar šī Standarta prasībām jāatklāj, pamatojoties uz konsolidētajos finanšu pārskatos ietverto informāciju. Uzņēmumam, kas nolemj atklāt informāciju par peļņu par akciju, pamatojoties uz atsevišķiem finanšu pārskatiem, šāda informācija par peļņu par akciju jāsniedz tikai atsevišķajā peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Uzņēmums nedrīkst sniegt šādu informāciju par peļņu par akciju konsolidētajos finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

4.

Ja uzņēmums sastāda gan konsolidētos finanšu pārskatus, gan atsevišķos finanšu pārskatus, kas sagatavoti saskaņā ar 27. SGS, Konsolidētie un atsevišķie finanšu pārskati, informācija saskaņā ar šī Standarta prasībām jāatklāj, pamatojoties uz konsolidētajos finanšu pārskatos ietverto informāciju. Uzņēmumam, kas nolemj atklāt informāciju par peļņu par akciju, pamatojoties uz atsevišķiem finanšu pārskatiem, šāda informācija par peļņu par akciju jāsniedz tikai atsevišķajā peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Uzņēmums nedrīkst sniegt šādu informāciju par peļņu par akciju konsolidētajos finanšu pārskatos.

DEFINĪCIJAS

| 5. | Standartā lietotie termini:



  Neaizstāšana ir peļņas par akciju palielināšanās vai zaudējumu par akciju samazināšanās, kas rodas no pieņēmuma, ka konvertējamie instrumenti tiek konvertēti, ka akciju iegādes iespējas vai garantijas līgumi tiek realizēti, vai ka parastās akcijas tiek emitētas pēc konkrētu nosacījumu izpildes.



  Ar nosacījumiem emitējamo akciju līgums ir līgums par akciju emisiju, kas ir atkarīgs no konkrētu nosacījumu izpildes
  .

  Ar nosacījumiem emitējamās parastās akcijas ir parastās akcijas, kuras emitē par nelielu samaksu vai bez maksas, vai par citu atlīdzību pēc konkrētu nosacījumu izpildes, kas paredzēti ar nosacījumiem emitējamo akciju līgumā.



  Mazinājums ir peļņas par akciju samazināšanās vai zaudējumu par akciju palielināšanās, kas rodas no pieņēmuma, ka konvertējamie instrumenti tiek konvertēti, ka akciju iegādes iespējas vai garantijas līgumi tiek realizēti, vai ka parastās akcijas tiek emitētas pēc konkrētu nosacījumu izpildes
  .

  Akciju iegādes iespējas līgumi, iegādes garantijas līgumi un to ekvivalenti ir finanšu instrumenti, kas to turētājam dod tiesības iegādāties parastās akcijas.


  Parastā akcija ir pašu kapitāla instruments, kas pakļauts visiem citiem pašu kapitāla instrumentu veidiem.


  Potenciālā parastā akcija ir finanšu instruments vai cits līgums, kas tā turētājam var dot tiesības uz parastajām akcijām.

  Parasto akciju pārdošanas iespējas līgumi ir līgumi, kas to turētājam dod tiesības pārdot parastās akcijas par noteiktu cenu noteiktā laika posmā. |
| --- | --- |

5.

Standartā lietotie termini:

Ar nosacījumiem emitējamo akciju līgums ir līgums par akciju emisiju, kas ir atkarīgs no konkrētu nosacījumu izpildes
  .

Mazinājums ir peļņas par akciju samazināšanās vai zaudējumu par akciju palielināšanās, kas rodas no pieņēmuma, ka konvertējamie instrumenti tiek konvertēti, ka akciju iegādes iespējas vai garantijas līgumi tiek realizēti, vai ka parastās akcijas tiek emitētas pēc konkrētu nosacījumu izpildes
  .

| 6. | Parastās akcijas piedalās perioda neto peļņā tikai pēc citu veidu akciju, piemēram, priekšrocību akciju piedalīšanās. Uzņēmumam var būt vairāk nekā viena veida parastās akcijas. Viena un tā paša veida parastajām akcijām ir vienādas tiesības saņemt dividendes. |
| --- | --- |

6.

Parastās akcijas piedalās perioda neto peļņā tikai pēc citu veidu akciju, piemēram, priekšrocību akciju piedalīšanās. Uzņēmumam var būt vairāk nekā viena veida parastās akcijas. Viena un tā paša veida parastajām akcijām ir vienādas tiesības saņemt dividendes.

| 7. | Potenciālās parastās akcijas ir, piemēram:






  a) | finanšu saistības vai pašu kapitāla instrumenti, tajā skaitā priekšrocībuakcijas, kas konvertējami parastajās akcijās; |
| --- | --- | --- |

7.

Potenciālās parastās akcijas ir, piemēram:

a)

finanšu saistības vai pašu kapitāla instrumenti, tajā skaitā priekšrocībuakcijas, kas konvertējami parastajās akcijās;

| b) | akciju iegādes iespējas un garantijas līgumi; |
| --- | --- |

b)

akciju iegādes iespējas un garantijas līgumi;

| c) | akcijas, ko emitētu pēc nosacījumu izpildes saskaņā ar vienošanos, piemēram, par uzņēmējdarbības vai citu aktīvu pirkšanu. |
| --- | --- |

c)

akcijas, ko emitētu pēc nosacījumu izpildes saskaņā ar vienošanos, piemēram, par uzņēmējdarbības vai citu aktīvu pirkšanu.

| 8. | 32. SGS Finanšu instrumenti: uzrādīšana un atklāšana definētie termini šajā Standartā tiek lietoti 32. SGS 11. punktā dotajās nozīmēs, ja nav norādīts citādi. 32. SGS definē finanšu instrumentu, finanšu aktīvu, finanšu saistību, pašu kapitāla instrumentu un patieso vērtību, un sniedz norādījumus par šo definīciju piemērošanu. |
| --- | --- |

8.

32. SGS Finanšu instrumenti: uzrādīšana un atklāšana definētie termini šajā Standartā tiek lietoti 32. SGS 11. punktā dotajās nozīmēs, ja nav norādīts citādi. 32. SGS definē finanšu instrumentu, finanšu aktīvu, finanšu saistību, pašu kapitāla instrumentu un patieso vērtību, un sniedz norādījumus par šo definīciju piemērošanu.

NOVĒRTĒŠANA

Pamatpeļņa par akciju

| 9. | Uzņēmumam jāaprēķina pamatpeļņas par akciju summas par peļņu vai zaudējumiem, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem un, ja uzrādīts, peļņu vai zaudējumus no turpināmām darbībām, kas attiecināmas uz šiem akciju turētājiem. |
| --- | --- |

9.

Uzņēmumam jāaprēķina pamatpeļņas par akciju summas par peļņu vai zaudējumiem, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem un, ja uzrādīts, peļņu vai zaudējumus no turpināmām darbībām, kas attiecināmas uz šiem akciju turētājiem.

| 10. | Pamatpeļņu par akciju aprēķina, dalot peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem (skaitītājs) ar periodā apgrozībā esošo parasto akciju vidējo svērto skaitu (saucējs). |
| --- | --- |

10.

Pamatpeļņu par akciju aprēķina, dalot peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem (skaitītājs) ar periodā apgrozībā esošo parasto akciju vidējo svērto skaitu (saucējs).

| 11. | Pamatpeļņas par akciju informācijas mērķis ir novērtēt mātes uzņēmuma katras parastās akcijas līdzdalības daļu uzņēmuma darbības rezultātos atskaites periodā. |
| --- | --- |

11.

Pamatpeļņas par akciju informācijas mērķis ir novērtēt mātes uzņēmuma katras parastās akcijas līdzdalības daļu uzņēmuma darbības rezultātos atskaites periodā.

Peļņa

| 12. | Pamatpeļņas par akciju aprēķināšanas nolūkā summas, kas attiecināmas uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem saistībā ar:










  (a) | peļņu vai zaudējumiem no turpināmām darbībām, kas attiecināmas uz mātes uzņēmumu;



  un |
| --- | --- | --- |

12.

Pamatpeļņas par akciju aprēķināšanas nolūkā summas, kas attiecināmas uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem saistībā ar:

(a)

peļņu vai zaudējumiem no turpināmām darbībām, kas attiecināmas uz mātes uzņēmumu;

| (b) | peļņu vai zaudējumiem, kas attiecināmi uz mātes uzņēmumu, |
| --- | --- |

(b)

peļņu vai zaudējumiem, kas attiecināmi uz mātes uzņēmumu,

| 13. | Visi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem attiecināmie ienākumu un izdevumu posteņi, kuri atzīti konkrētā periodā, ieskaitot nodokļu izdevumus un priekšrocību akciju dividendes, kas klasificētas kā saistības, tiek iekļauti perioda peļņas vai zaudējumu noteikšanā, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem (skatīt 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana). |
| --- | --- |

13.

Visi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem attiecināmie ienākumu un izdevumu posteņi, kuri atzīti konkrētā periodā, ieskaitot nodokļu izdevumus un priekšrocību akciju dividendes, kas klasificētas kā saistības, tiek iekļauti perioda peļņas vai zaudējumu noteikšanā, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem (skatīt 1. SGS Finanšu pārskatu sniegšana).

| 14. | Priekšrocību dividenžu summa pēc nodokļu atskaitīšanas, kas tiek atskaitīta no peļņas vai zaudējumiem, ir:






  (a) | par periodu izsludināto priekšrocību dividenžu summa pēc nodokļu atskaitīšanas par nekumulatīvām priekšrocību akcijām;
  un |
| --- | --- | --- |

14.

Priekšrocību dividenžu summa pēc nodokļu atskaitīšanas, kas tiek atskaitīta no peļņas vai zaudējumiem, ir:

(a)

par periodu izsludināto priekšrocību dividenžu summa pēc nodokļu atskaitīšanas par nekumulatīvām priekšrocību akcijām;

un

| (b) | pieprasītā priekšrocību dividenžu summa pēc nodokļu atskaitīšanas par kumulatīvām priekšrocību akcijām periodā neatkarīgi no tā, vai dividendes ir izsludinātas vai ne. Perioda priekšrocību dividenžu summā neietilpst priekšrocību dividenžu summa par kumulatīvām priekšrocību akcijām, kas samaksāta vai izsludināta pārskata periodā par iepriekšējiem periodiem. |
| --- | --- |

(b)

pieprasītā priekšrocību dividenžu summa pēc nodokļu atskaitīšanas par kumulatīvām priekšrocību akcijām periodā neatkarīgi no tā, vai dividendes ir izsludinātas vai ne. Perioda priekšrocību dividenžu summā neietilpst priekšrocību dividenžu summa par kumulatīvām priekšrocību akcijām, kas samaksāta vai izsludināta pārskata periodā par iepriekšējiem periodiem.

| 15. | Priekšrocību akcijas, kas paredz zemu sākotnējo dividendi, lai uzņēmumam kompensētu priekšrocību akciju pārdošanu ar diskontu, vai dividendi, kas pārsniedz tirgus likmi vēlākā periodā, lai investoriem kompensētu priekšrocību akciju pirkšanu ar uzcenojumu, dažkārt tiek uzskatītas par paaugstinātas likmes priekšrocību akcijām. Jebkurš sākotnējās emisijas diskonts vai uzcenojums paaugstinātas likmes priekšrocību akcijām tiek amortizēts un iekļauts nesadalītajā peļņā, izmantojot faktiskās procentu likmes metodi un uzskatīts par priekšrocību dividendi peļņas par akciju aprēķināšanas mērķiem. |
| --- | --- |

15.

Priekšrocību akcijas, kas paredz zemu sākotnējo dividendi, lai uzņēmumam kompensētu priekšrocību akciju pārdošanu ar diskontu, vai dividendi, kas pārsniedz tirgus likmi vēlākā periodā, lai investoriem kompensētu priekšrocību akciju pirkšanu ar uzcenojumu, dažkārt tiek uzskatītas par paaugstinātas likmes priekšrocību akcijām. Jebkurš sākotnējās emisijas diskonts vai uzcenojums paaugstinātas likmes priekšrocību akcijām tiek amortizēts un iekļauts nesadalītajā peļņā, izmantojot faktiskās procentu likmes metodi un uzskatīts par priekšrocību dividendi peļņas par akciju aprēķināšanas mērķiem.

| 16. | Priekšrocību akcijas var tikt atpirktas uzņēmuma rīkotā izsoles piedāvājumā akciju turētājiem. Priekšrocību akciju turētājiem izmaksātās atlīdzības patiesās vērtības pārsniegums pār priekšrocību akciju uzskaites vērtību ir priekšrocību akciju turētāju ienākums un uzņēmuma izdevumi, kas attiecināmi uz nesadalīto peļņu. Šī summa tiek atskaitīta, aprēķinot peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem. |
| --- | --- |

16.

Priekšrocību akcijas var tikt atpirktas uzņēmuma rīkotā izsoles piedāvājumā akciju turētājiem. Priekšrocību akciju turētājiem izmaksātās atlīdzības patiesās vērtības pārsniegums pār priekšrocību akciju uzskaites vērtību ir priekšrocību akciju turētāju ienākums un uzņēmuma izdevumi, kas attiecināmi uz nesadalīto peļņu. Šī summa tiek atskaitīta, aprēķinot peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem.

| 17. | Nosakot labvēlīgas izmaiņas sākotnējos konvertēšanas noteikumos vai papildus kompensācijas izmaksu, uzņēmums var stimulēt konvertējamo priekšrocību akciju pirmstermiņa konvertēšanu. Parasto akciju patiesās vērtības pārsniegums vai citas samaksātās atlīdzības pārsniegums pār parasto akciju patieso vērtību, ko emitē saskaņā ar sākotnējiem konvertēšanas noteikumiem, ir priekšrocību akciju turētāju ienākums un tas tiek atskaitīts, aprēķinot peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem. |
| --- | --- |

17.

Nosakot labvēlīgas izmaiņas sākotnējos konvertēšanas noteikumos vai papildus kompensācijas izmaksu, uzņēmums var stimulēt konvertējamo priekšrocību akciju pirmstermiņa konvertēšanu. Parasto akciju patiesās vērtības pārsniegums vai citas samaksātās atlīdzības pārsniegums pār parasto akciju patieso vērtību, ko emitē saskaņā ar sākotnējiem konvertēšanas noteikumiem, ir priekšrocību akciju turētāju ienākums un tas tiek atskaitīts, aprēķinot peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem.

| 18. | Jebkurš priekšrocību akciju uzskaites vērtības pārsniegums pār atlīdzības patieso vērtību, kas samaksāta, lai norēķinātos par priekšrocību akcijām, tiek pieskaitīts, aprēķinot peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem. |
| --- | --- |

18.

Jebkurš priekšrocību akciju uzskaites vērtības pārsniegums pār atlīdzības patieso vērtību, kas samaksāta, lai norēķinātos par priekšrocību akcijām, tiek pieskaitīts, aprēķinot peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem.

Akcijas

| 19. | Pamatpeļņas par akciju aprēķināšanas nolūkā parasto akciju skaits ir vidējais svērtais apgrozībā esošo parasto akciju skaits attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

19.

Pamatpeļņas par akciju aprēķināšanas nolūkā parasto akciju skaits ir vidējais svērtais apgrozībā esošo parasto akciju skaits attiecīgajā periodā.

| 20. | Vidējā svērtā apgrozībā esošo akciju skaita izmantošana attiecīgajā periodā atspoguļo iespēju, ka pašu kapitāla summa attiecīgajā periodā ir mainījusies mazāka vai lielāka apgrozībā esošu akciju skaita dēļ kādā laika posmā. Vidējais svērtais apgrozībā esošo parasto akciju skaits attiecīgajā periodā ir sākuma periodā apgrozībā esošo parasto akciju skaits, kuru koriģē šajā periodā atpirkto vai emitēto parasto akciju skaits, reizināts ar laika svēršanas faktoru. Laika svēršanas faktors ir to dienu skaita, kad akcijas ir apgrozībā, attiecība pret kopējo dienu skaitu periodā; daudzos gadījumos ir lietderīgi vidējo svērto skaitu noapaļot. |
| --- | --- |

20.

Vidējā svērtā apgrozībā esošo akciju skaita izmantošana attiecīgajā periodā atspoguļo iespēju, ka pašu kapitāla summa attiecīgajā periodā ir mainījusies mazāka vai lielāka apgrozībā esošu akciju skaita dēļ kādā laika posmā. Vidējais svērtais apgrozībā esošo parasto akciju skaits attiecīgajā periodā ir sākuma periodā apgrozībā esošo parasto akciju skaits, kuru koriģē šajā periodā atpirkto vai emitēto parasto akciju skaits, reizināts ar laika svēršanas faktoru. Laika svēršanas faktors ir to dienu skaita, kad akcijas ir apgrozībā, attiecība pret kopējo dienu skaitu periodā; daudzos gadījumos ir lietderīgi vidējo svērto skaitu noapaļot.

| 21. | Parasti akcijas iekļauj vidējā svērtā akciju skaitā, sākot ar to datumu, kad atlīdzība ir saņemama (kas parasti ir to emisijas datums), piemēram:






  (a) | parastās akcijas, kas emitētas apmaiņā pret naudu, tiek iekļautas, kad nauda ir saņemama; |
| --- | --- | --- |

21.

Parasti akcijas iekļauj vidējā svērtā akciju skaitā, sākot ar to datumu, kad atlīdzība ir saņemama (kas parasti ir to emisijas datums), piemēram:

(a)

parastās akcijas, kas emitētas apmaiņā pret naudu, tiek iekļautas, kad nauda ir saņemama;

| (b) | parastās akcijas, kas emitētas, brīvprātīgi atkārtoti ieguldot parasto vai priekšrocību akciju dividendes, tiek iekļautas, sākot ar dividenžu reinvestēšanas datumu; |
| --- | --- |

(b)

parastās akcijas, kas emitētas, brīvprātīgi atkārtoti ieguldot parasto vai priekšrocību akciju dividendes, tiek iekļautas, sākot ar dividenžu reinvestēšanas datumu;

| (c) | parastās akcijas, kas emitētas, konvertējot kādu parāda instrumentu parastajās akcijās, tiek iekļautas tajā datumā, kad pārtrauc procentu uzkrāšanu; |
| --- | --- |

(c)

parastās akcijas, kas emitētas, konvertējot kādu parāda instrumentu parastajās akcijās, tiek iekļautas tajā datumā, kad pārtrauc procentu uzkrāšanu;

| (d) | parastās akcijas, kas emitētas, lai aizstātu citu finanšu instrumentu procentus vai pamatsummu, tiek iekļautas tajā datumā, kad pārtrauc procentu uzkrāšanu; |
| --- | --- |

(d)

parastās akcijas, kas emitētas, lai aizstātu citu finanšu instrumentu procentus vai pamatsummu, tiek iekļautas tajā datumā, kad pārtrauc procentu uzkrāšanu;

| (e) | parastās akcijas, kas emitētas, lai norēķinātos par uzņēmuma saistībām, tiek iekļautas, sākot ar norēķina datumu; |
| --- | --- |

(e)

parastās akcijas, kas emitētas, lai norēķinātos par uzņēmuma saistībām, tiek iekļautas, sākot ar norēķina datumu;

| (f) | parastās akcijas, kas emitētas kā atlīdzība par iegādāto aktīvu, kas nav nauda, tiek iekļautas, sākot ar datumu, kad iegāde tiek atzīta;
  un |
| --- | --- |

(f)

parastās akcijas, kas emitētas kā atlīdzība par iegādāto aktīvu, kas nav nauda, tiek iekļautas, sākot ar datumu, kad iegāde tiek atzīta;

un

| (g) | parastās akcijas, kas emitētas apmaiņā pret pakalpojumu sniegšanu uzņēmumam, tiek iekļautas līdz ar pakalpojumu sniegšanu. |
| --- | --- |

(g)

parastās akcijas, kas emitētas apmaiņā pret pakalpojumu sniegšanu uzņēmumam, tiek iekļautas līdz ar pakalpojumu sniegšanu.

Parasto akciju iekļaušanas laiku nosaka to emisijas noteikumi un nosacījumi. Pienācīgi jāapsver jebkura ar emisiju saistītā līguma būtība.

| 22. | Parastās akcijas, kas emitētas kā uzņēmējdarbības apvienošanas, kas ir uzņēmuma iegāde, pirkuma atlīdzības daļa, tiek iekļautas vidējā svērtā akciju skaitā, sākot ar iegādes datumu. Tas ir tādēļ, ka no šā datuma iegādātājs iekļauj iegādātā uzņēmuma darbības rezultātus savā peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Parastās akcijas, ko emitē uzņēmējdarbības apvienošanā, kas ir līdzdalības apvienošana, tiek iekļautas vidējā svērtā akciju skaita aprēķinā visos uzrādītajos periodos. Tāpēc, ka apvienotā uzņēmuma finanšu pārskatus sagatavo tā, it kā apvienotais uzņēmums būtu pastāvējis vienmēr. Tādēļ parasto akciju skaits, ko izmanto pamatpeļņas par akciju aprēķinā uzņēmējdarbības apvienošanā, kas ir līdzdalības apvienošana, ir apvienoto uzņēmumu vidējā svērtā akciju skaita kopsumma, kas koriģēts ekvivalentās akcijās uzņēmumam, kura akcijas ir apgrozībā pēc apvienošanas. |
| --- | --- |

22.

Parastās akcijas, kas emitētas kā uzņēmējdarbības apvienošanas, kas ir uzņēmuma iegāde, pirkuma atlīdzības daļa, tiek iekļautas vidējā svērtā akciju skaitā, sākot ar iegādes datumu. Tas ir tādēļ, ka no šā datuma iegādātājs iekļauj iegādātā uzņēmuma darbības rezultātus savā peļņas vai zaudējumu aprēķinā. Parastās akcijas, ko emitē uzņēmējdarbības apvienošanā, kas ir līdzdalības apvienošana, tiek iekļautas vidējā svērtā akciju skaita aprēķinā visos uzrādītajos periodos. Tāpēc, ka apvienotā uzņēmuma finanšu pārskatus sagatavo tā, it kā apvienotais uzņēmums būtu pastāvējis vienmēr. Tādēļ parasto akciju skaits, ko izmanto pamatpeļņas par akciju aprēķinā uzņēmējdarbības apvienošanā, kas ir līdzdalības apvienošana, ir apvienoto uzņēmumu vidējā svērtā akciju skaita kopsumma, kas koriģēts ekvivalentās akcijās uzņēmumam, kura akcijas ir apgrozībā pēc apvienošanas.

| 23. | Parastās akcijas, kas tiks emitētas pēc obligāti konvertējamā instrumenta konvertēšanas, tiek iekļautas pamatpeļņas aprēķinā par akciju no līguma noslēgšanas datuma. |
| --- | --- |

23.

Parastās akcijas, kas tiks emitētas pēc obligāti konvertējamā instrumenta konvertēšanas, tiek iekļautas pamatpeļņas aprēķinā par akciju no līguma noslēgšanas datuma.

| 24. | Ar nosacījumiem emitējamās akcijas tiek uzskatītas par apgrozībā esošām un iekļautas pamatpeļņas par akciju aprēķinā tikai sākot ar datumu, kad nepieciešamie nosacījumi ir izpildīti (t.i., notikumi ir notikuši). Akcijas, kas emitējamas vienīgi pēc pagājušā laika, nav ar nosacījumiem emitējamās akcijas, tāpēc ka pagājušais laiks ir noteiktība. |
| --- | --- |

24.

Ar nosacījumiem emitējamās akcijas tiek uzskatītas par apgrozībā esošām un iekļautas pamatpeļņas par akciju aprēķinā tikai sākot ar datumu, kad nepieciešamie nosacījumi ir izpildīti (t.i., notikumi ir notikuši). Akcijas, kas emitējamas vienīgi pēc pagājušā laika, nav ar nosacījumiem emitējamās akcijas, tāpēc ka pagājušais laiks ir noteiktība.

| 25. | Apgrozībā esošās parastās akcijas, kuras nosacīti var atdot atpakaļ (tās var atsaukt), neuzskata par apgrozībā esošām akcijām un tās tiek izslēgtas no pamatpeļņas par akciju aprēķina līdz datumam, kad akcijas vairs nevar atsaukt. |
| --- | --- |

25.

Apgrozībā esošās parastās akcijas, kuras nosacīti var atdot atpakaļ (tās var atsaukt), neuzskata par apgrozībā esošām akcijām un tās tiek izslēgtas no pamatpeļņas par akciju aprēķina līdz datumam, kad akcijas vairs nevar atsaukt.

| 26. | Vidējais svērtais apgrozībā esošo parasto akciju skaits periodā un visos uzrādītajos periodos jākoriģē, ņemot vērā notikumus, izņemot potenciālo parasto akciju konvertēšanu, kuri ir mainījuši apgrozībā esošo parasto akciju skaitu bez attiecīgām resursu izmaiņām. |
| --- | --- |

26.

Vidējais svērtais apgrozībā esošo parasto akciju skaits periodā un visos uzrādītajos periodos jākoriģē, ņemot vērā notikumus, izņemot potenciālo parasto akciju konvertēšanu, kuri ir mainījuši apgrozībā esošo parasto akciju skaitu bez attiecīgām resursu izmaiņām.

| 27. | Parastās akcijas var emitēt vai apgrozībā esošo parasto akciju skaitu var samazināt bez attiecīgām resursu izmaiņām. Piemēram:






  a) | kapitalizācija jeb prēmijakciju emisija (dažkārt dēvēta par akciju dividendi); |
| --- | --- | --- |

27.

Parastās akcijas var emitēt vai apgrozībā esošo parasto akciju skaitu var samazināt bez attiecīgām resursu izmaiņām. Piemēram:

a)

kapitalizācija jeb prēmijakciju emisija (dažkārt dēvēta par akciju dividendi);

| b) | prēmijas elements jebkurā citā emisijā, piemēram, prēmijas elements tiesību emisijā esošajiem akcionāriem; |
| --- | --- |

b)

prēmijas elements jebkurā citā emisijā, piemēram, prēmijas elements tiesību emisijā esošajiem akcionāriem;

| c) | akciju sadalīšana;
  un |
| --- | --- |

c)

akciju sadalīšana;

un

| d) | reversā akciju sadalīšana (akciju konsolidācija). |
| --- | --- |

d)

reversā akciju sadalīšana (akciju konsolidācija).

| 28. | Kapitalizācijā vai prēmijakciju emisijā, vai akciju sadalīšanā parastās akcijas tiek emitētas esošajiem akcionāriem bez papildu atlīdzības. Tādēļ apgrozībā esošo parasto akciju skaits tiek palielināts bez resursu palielināšanas. Pirms notikuma apgrozībā esošo parasto akciju skaits tiek koriģēts, ņemot vērā proporcionālās izmaiņas apgrozībā esošo parasto akciju skaitā tā, it kā notikums būtu noticis visagrākā uzrādītā perioda sākumā. Piemēram, “divas par vienu” prēmijakciju emisijā apgrozībā esošo akciju skaits pirms emisijas tiek reizināts ar trīs, lai iegūtu jauno kopējo parasto akciju skaitu, vai ar divi, lai iegūtu papildu parasto akciju skaitu. |
| --- | --- |

28.

Kapitalizācijā vai prēmijakciju emisijā, vai akciju sadalīšanā parastās akcijas tiek emitētas esošajiem akcionāriem bez papildu atlīdzības. Tādēļ apgrozībā esošo parasto akciju skaits tiek palielināts bez resursu palielināšanas. Pirms notikuma apgrozībā esošo parasto akciju skaits tiek koriģēts, ņemot vērā proporcionālās izmaiņas apgrozībā esošo parasto akciju skaitā tā, it kā notikums būtu noticis visagrākā uzrādītā perioda sākumā. Piemēram, “divas par vienu” prēmijakciju emisijā apgrozībā esošo akciju skaits pirms emisijas tiek reizināts ar trīs, lai iegūtu jauno kopējo parasto akciju skaitu, vai ar divi, lai iegūtu papildu parasto akciju skaitu.

| 29. | Parasto akciju konsolidācija kopumā samazina apgrozībā esošo parasto akciju skaitu bez attiecīgā resursu samazinājuma. Tomēr, ja kopējais rezultāts ir akciju atpirkšana pēc patiesās vērtības, tad apgrozībā esošo parasto akciju skaits ir attiecīgo resursu samazinājuma rezultāts. Piemēram, akciju konsolidācija apvienojumā ar īpašu dividendi. Vidējais svērtais apgrozībā esošo parasto akciju skaits periodā, kurā notiek kombinētais darījums, tiek koriģēts, lai samazinātu parasto akciju skaitu, sākot no datuma, kad tiek atzīta īpašā dividende. |
| --- | --- |

29.

Parasto akciju konsolidācija kopumā samazina apgrozībā esošo parasto akciju skaitu bez attiecīgā resursu samazinājuma. Tomēr, ja kopējais rezultāts ir akciju atpirkšana pēc patiesās vērtības, tad apgrozībā esošo parasto akciju skaits ir attiecīgo resursu samazinājuma rezultāts. Piemēram, akciju konsolidācija apvienojumā ar īpašu dividendi. Vidējais svērtais apgrozībā esošo parasto akciju skaits periodā, kurā notiek kombinētais darījums, tiek koriģēts, lai samazinātu parasto akciju skaitu, sākot no datuma, kad tiek atzīta īpašā dividende.

Mazinātā peļņa par akciju

| 30. | Uzņēmumam jāaprēķina mazinātās peļņas par akciju summas, lai noteiktu peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem un, ja uzrādīts, peļņu vai zaudējumus no turpināmām darbībām, kas attiecināmi uz šiem akciju turētājiem. |
| --- | --- |

30.

Uzņēmumam jāaprēķina mazinātās peļņas par akciju summas, lai noteiktu peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem un, ja uzrādīts, peļņu vai zaudējumus no turpināmām darbībām, kas attiecināmi uz šiem akciju turētājiem.

| 31. | Lai aprēķinātu mazināto peļņu par akciju, uzņēmumam jākoriģē peļņa vai zaudējumi, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parastajiem akciju turētājiem, un vidējais svērtais apgrozībā esošais parasto akciju skaits, par visu peļņu mazinošo potenciālo akciju ietekmi. |
| --- | --- |

31.

Lai aprēķinātu mazināto peļņu par akciju, uzņēmumam jākoriģē peļņa vai zaudējumi, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parastajiem akciju turētājiem, un vidējais svērtais apgrozībā esošais parasto akciju skaits, par visu peļņu mazinošo potenciālo akciju ietekmi.

| 32. | Mazinātās peļņas par akciju mērķis atbilst pamatpeļņas par akciju mērķim – novērtēt katras parastās akcijas līdzdalības daļu uzņēmuma darbības rezultātos – ņemot vērā visu attiecīgajā periodā apgrozībā esošo peļņu mazinošo potenciālo parasto akciju ietekmi. Rezultātā:






  a) | uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem attiecināmo perioda peļņu vai zaudējumus palielina par dividenžu summu pēc nodokļu atskaitīšanas un attiecīgajā periodā atzītajiem procentiem attiecībā uz peļņu mazinošajām potenciālajām parastajām akcijām, un koriģē par jebkurām citām izmaiņām ienākumos vai izdevumos, kas rastos, konvertējot peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas;
  un |
| --- | --- | --- |

32.

Mazinātās peļņas par akciju mērķis atbilst pamatpeļņas par akciju mērķim – novērtēt katras parastās akcijas līdzdalības daļu uzņēmuma darbības rezultātos – ņemot vērā visu attiecīgajā periodā apgrozībā esošo peļņu mazinošo potenciālo parasto akciju ietekmi. Rezultātā:

a)

uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem attiecināmo perioda peļņu vai zaudējumus palielina par dividenžu summu pēc nodokļu atskaitīšanas un attiecīgajā periodā atzītajiem procentiem attiecībā uz peļņu mazinošajām potenciālajām parastajām akcijām, un koriģē par jebkurām citām izmaiņām ienākumos vai izdevumos, kas rastos, konvertējot peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas;

un

| b) | apgrozībā esošo parasto akciju vidējo svērto skaitu palielina par tādu papildu parasto akciju vidējo svērto skaitu, kas būtu apgrozībā, ja visas peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas būtu konvertētas. |
| --- | --- |

b)

apgrozībā esošo parasto akciju vidējo svērto skaitu palielina par tādu papildu parasto akciju vidējo svērto skaitu, kas būtu apgrozībā, ja visas peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas būtu konvertētas.

Peļņa

| 33. | Lai aprēķinātu mazināto peļņu par akciju, uzņēmumam jākoriģē peļņa vai zaudējumi, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem, kā aprēķināts saskaņā ar 12. punktu, par rezultātu pēc nodokļu atskaitīšanas:










  a) | jebkurām dividendēm vai citiem posteņiem, kas saistīti ar peļņu mazinošajām potenciālajām parastajām akcijām, kas atskaitītas, lai iegūtu peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parastajām akcijām, kā aprēķināts saskaņā ar 12. punktu; |
| --- | --- | --- |

33.

Lai aprēķinātu mazināto peļņu par akciju, uzņēmumam jākoriģē peļņa vai zaudējumi, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem, kā aprēķināts saskaņā ar 12. punktu, par rezultātu pēc nodokļu atskaitīšanas:

a)

jebkurām dividendēm vai citiem posteņiem, kas saistīti ar peļņu mazinošajām potenciālajām parastajām akcijām, kas atskaitītas, lai iegūtu peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parastajām akcijām, kā aprēķināts saskaņā ar 12. punktu;

| b) | visiem attiecīgajā periodā atzītajiem procentiem, kas saistīti ar peļņu mazinošajām potenciālajām parastajām akcijām;



  un |
| --- | --- |

b)

visiem attiecīgajā periodā atzītajiem procentiem, kas saistīti ar peļņu mazinošajām potenciālajām parastajām akcijām;

| c) | citām ienākumu vai izdevumu izmaiņām, kas rastos, konvertējot peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas. |
| --- | --- |

c)

citām ienākumu vai izdevumu izmaiņām, kas rastos, konvertējot peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas.

| 34. | Pēc tam, kad potenciālās parastās akcijas ir konvertētas parastajās akcijās, 33.punkta a) - c) apakšpunktos identificētie posteņi vairs neparādās. To vietā jaunajām parastajām akcijām ir tiesības tikt iekļautām peļņā vai zaudējumos, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem. Tādēļ peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem, ko aprēķina saskaņā ar 12. punktu, koriģē par 33. punkta a) - c) apakšpunktos identificētajiem posteņiem un visiem attiecīgajiem nodokļiem. Izdevumi, kas saistīti ar potenciālajām parastajām akcijām, ietver darījumu izmaksas un diskontus, kas tiek uzskaitīti pēc faktiskās procentu likmes metodes (skatīt 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana 9. punktu (pārstrādāts 2003.gadā). |
| --- | --- |

34.

Pēc tam, kad potenciālās parastās akcijas ir konvertētas parastajās akcijās, 33.punkta a) - c) apakšpunktos identificētie posteņi vairs neparādās. To vietā jaunajām parastajām akcijām ir tiesības tikt iekļautām peļņā vai zaudējumos, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem. Tādēļ peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem, ko aprēķina saskaņā ar 12. punktu, koriģē par 33. punkta a) - c) apakšpunktos identificētajiem posteņiem un visiem attiecīgajiem nodokļiem. Izdevumi, kas saistīti ar potenciālajām parastajām akcijām, ietver darījumu izmaksas un diskontus, kas tiek uzskaitīti pēc faktiskās procentu likmes metodes (skatīt 39. SGS Finanšu instrumenti: atzīšana un novērtēšana 9. punktu (pārstrādāts 2003.gadā).

| 35. | Potenciālo parasto akciju konvertēšana var izraisīt secīgas citu ienākumu vai izdevumu izmaiņas. Piemēram, ar potenciālajām parastajām akcijām saistīto procentu izdevumu samazināšanās un no tā izrietošais perioda peļņas pieaugums vai zaudējumu samazinājums var palielināt izdevumus, kas saistīti ar darbinieku obligāto peļņas sadales plānu. Lai aprēķinātu mazināto peļņu par akciju, peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem, koriģē par šīm secīgajām ienākumu vai izdevumu izmaiņām. |
| --- | --- |

35.

Potenciālo parasto akciju konvertēšana var izraisīt secīgas citu ienākumu vai izdevumu izmaiņas. Piemēram, ar potenciālajām parastajām akcijām saistīto procentu izdevumu samazināšanās un no tā izrietošais perioda peļņas pieaugums vai zaudējumu samazinājums var palielināt izdevumus, kas saistīti ar darbinieku obligāto peļņas sadales plānu. Lai aprēķinātu mazināto peļņu par akciju, peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem, koriģē par šīm secīgajām ienākumu vai izdevumu izmaiņām.

Akcijas

| 36. | Lai aprēķinātu mazināto peļņu par akciju, parasto akciju skaitam jāatbilst vidējam svērtajam parasto akciju skaitam, ko aprēķina saskaņā ar 19. un 26. punktu, kam pieskaitīts vidējais svērtais parasto akciju skaits, ko emitētu, ja visas peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas tiktu konvertētas parastajās akcijās. Peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas jāuzskata par konvertētām parastajās akcijās pārskata perioda sākumā vai, ja vēlāk, datumā, kurā potenciālās parastās akcijas tiek emitētas. |
| --- | --- |

36.

Lai aprēķinātu mazināto peļņu par akciju, parasto akciju skaitam jāatbilst vidējam svērtajam parasto akciju skaitam, ko aprēķina saskaņā ar 19. un 26. punktu, kam pieskaitīts vidējais svērtais parasto akciju skaits, ko emitētu, ja visas peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas tiktu konvertētas parastajās akcijās. Peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas jāuzskata par konvertētām parastajās akcijās pārskata perioda sākumā vai, ja vēlāk, datumā, kurā potenciālās parastās akcijas tiek emitētas.

| 37. | Peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas jānosaka neatkarīgi katram uzrādītajam periodam. Peļņu mazinošo potenciālo parasto akciju skaits, kas iekļauts periodā no gada sākuma līdz konkrētajam datumam, nav peļņu mazinošo potenciālo parasto akciju vidējais svērtais skaits, ko iekļauj katrā starpperioda aprēķinā. |
| --- | --- |

37.

Peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas jānosaka neatkarīgi katram uzrādītajam periodam. Peļņu mazinošo potenciālo parasto akciju skaits, kas iekļauts periodā no gada sākuma līdz konkrētajam datumam, nav peļņu mazinošo potenciālo parasto akciju vidējais svērtais skaits, ko iekļauj katrā starpperioda aprēķinā.

| 38. | Potenciālās parastās akcijas izsver par periodu, kad tās ir apgrozībā. Potenciālās parastās akcijas, kuras tiek atsauktas vai kurām tiek atļauta anulēšana šajā periodā, iekļauj mazinātās peļņas par akciju aprēķinā tikai par to perioda daļu, kurā tās ir apgrozībā. Potenciālās parastās akcijas, kas pārskata periodā tiek konvertētas parastajās akcijās, iekļauj mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, sākot ar perioda sākumu līdz konvertēšanas datumam; sākot ar konvertēšanas datumu, iegūtās parastās akcijas iekļauj gan pamatpeļņā par akciju, gan mazinātajā peļņā par akciju. |
| --- | --- |

38.

Potenciālās parastās akcijas izsver par periodu, kad tās ir apgrozībā. Potenciālās parastās akcijas, kuras tiek atsauktas vai kurām tiek atļauta anulēšana šajā periodā, iekļauj mazinātās peļņas par akciju aprēķinā tikai par to perioda daļu, kurā tās ir apgrozībā. Potenciālās parastās akcijas, kas pārskata periodā tiek konvertētas parastajās akcijās, iekļauj mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, sākot ar perioda sākumu līdz konvertēšanas datumam; sākot ar konvertēšanas datumu, iegūtās parastās akcijas iekļauj gan pamatpeļņā par akciju, gan mazinātajā peļņā par akciju.

| 39. | Parasto akciju skaitu, ko emitētu, konvertējot peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas, nosaka, ņemot vērā potenciālo parasto akciju nosacījumus. Ja pastāv vairāk nekā viens konvertēšanas variants, aprēķinā izmanto to konvertācijas likmi vai darījuma cenu, kas ir visizdevīgākā no potenciālo parasto akciju turētāja viedokļa. |
| --- | --- |

39.

Parasto akciju skaitu, ko emitētu, konvertējot peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas, nosaka, ņemot vērā potenciālo parasto akciju nosacījumus. Ja pastāv vairāk nekā viens konvertēšanas variants, aprēķinā izmanto to konvertācijas likmi vai darījuma cenu, kas ir visizdevīgākā no potenciālo parasto akciju turētāja viedokļa.

| 40. | Meitas uzņēmums, kopuzņēmums vai asociētais uzņēmums pusēm, kas nav mātes uzņēmums, kopuzņēmuma dalībnieks vai ieguldītājs, var emitēt potenciālās parastās akcijas, kuras ir konvertējamas meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma parastajās akcijās vai arī mātes uzņēmuma, kopuzņēmuma dalībnieka vai ieguldītāja (pārskatus sniedzējs uzņēmums) parastajās akcijās. Ja šīm meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma potenciālajām parastajām akcijām ir mazinoša ietekme uz pārskatus sniedzēja uzņēmuma pamatpeļņu par akciju, tās iekļauj mazinātās peļņas par akciju aprēķinā. |
| --- | --- |

40.

Meitas uzņēmums, kopuzņēmums vai asociētais uzņēmums pusēm, kas nav mātes uzņēmums, kopuzņēmuma dalībnieks vai ieguldītājs, var emitēt potenciālās parastās akcijas, kuras ir konvertējamas meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma parastajās akcijās vai arī mātes uzņēmuma, kopuzņēmuma dalībnieka vai ieguldītāja (pārskatus sniedzējs uzņēmums) parastajās akcijās. Ja šīm meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma potenciālajām parastajām akcijām ir mazinoša ietekme uz pārskatus sniedzēja uzņēmuma pamatpeļņu par akciju, tās iekļauj mazinātās peļņas par akciju aprēķinā.

Peļņu mazinošās potenciālās parastās akcijas

| 41. | Potenciālās parastās akcijas jāuzskata par peļņu mazinošām tikai tad, ja to konvertēšana parastajās akcijās samazinātu peļņu par akciju vai palielinātu zaudējumus par akciju no turpināmām darbībām. |
| --- | --- |

41.

Potenciālās parastās akcijas jāuzskata par peļņu mazinošām tikai tad, ja to konvertēšana parastajās akcijās samazinātu peļņu par akciju vai palielinātu zaudējumus par akciju no turpināmām darbībām.

| 42. | Uzņēmums izmanto peļņu vai zaudējumus no turpināmām darbībām, kas attiecināmi uz mātes uzņēmumu, kā kontroles skaitli, lai noteiktu, vai potenciālās parastās akcijas ir peļņu mazinošas vai palielinošas. Peļņu vai zaudējumus no turpināmām darbībām, kas attiecināmi uz mātes uzņēmumu, koriģē saskaņā ar 12. punktu un izslēdz posteņus, kas saistīti ar pārtraucamām darbībām. |
| --- | --- |

42.

Uzņēmums izmanto peļņu vai zaudējumus no turpināmām darbībām, kas attiecināmi uz mātes uzņēmumu, kā kontroles skaitli, lai noteiktu, vai potenciālās parastās akcijas ir peļņu mazinošas vai palielinošas. Peļņu vai zaudējumus no turpināmām darbībām, kas attiecināmi uz mātes uzņēmumu, koriģē saskaņā ar 12. punktu un izslēdz posteņus, kas saistīti ar pārtraucamām darbībām.

| 43. | Potenciālās parastās akcijas ir peļņu palielinošas, ja to konvertēšana parastajās akcijās palielinātu peļņu par akciju vai samazinātu zaudējumus par akciju no turpināmām darbībām. Mazinātās peļņas par akciju aprēķinā netiek ņemta vērā potenciālo parasto akciju konversija, darījums ar šīm akcijām vai cita potenciālo parasto akciju emisija, kurai varētu būt palielinoša ietekme uz peļņu par akciju. |
| --- | --- |

43.

Potenciālās parastās akcijas ir peļņu palielinošas, ja to konvertēšana parastajās akcijās palielinātu peļņu par akciju vai samazinātu zaudējumus par akciju no turpināmām darbībām. Mazinātās peļņas par akciju aprēķinā netiek ņemta vērā potenciālo parasto akciju konversija, darījums ar šīm akcijām vai cita potenciālo parasto akciju emisija, kurai varētu būt palielinoša ietekme uz peļņu par akciju.

| 44. | Nosakot, vai potenciālās parastās akcijas ir peļņu mazinošas vai palielinošas, katra potenciālā parasto akciju emisija vai sērija tiek izvērtēta nevis kopumā, bet gan atsevišķi. Secība, kādā potenciālās parastās akcijas tiek izvērtētas, var ietekmēt to, vai tās ir peļņu mazinošas. Tādēļ, lai iegūtu maksimālo pamatpeļņas par akciju mazinājumu, katru potenciālo parasto akciju emisiju vai sēriju izvērtē, sākot ar visvairāk peļņu mazinošo un beidzot ar vismazāk peļņu mazinošo, t.i. potenciālās parastās akcijas ar viszemāko “peļņu par papildu akciju” tiek iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā pirms akcijām ar augstāku peļņu par papildu akciju. Iegādes iespējas līgumi un garantijas līgumi parasti tiek iekļauti pirmie, tādēļ ka tie neietekmē aprēķina skaitītāju. |
| --- | --- |

44.

Nosakot, vai potenciālās parastās akcijas ir peļņu mazinošas vai palielinošas, katra potenciālā parasto akciju emisija vai sērija tiek izvērtēta nevis kopumā, bet gan atsevišķi. Secība, kādā potenciālās parastās akcijas tiek izvērtētas, var ietekmēt to, vai tās ir peļņu mazinošas. Tādēļ, lai iegūtu maksimālo pamatpeļņas par akciju mazinājumu, katru potenciālo parasto akciju emisiju vai sēriju izvērtē, sākot ar visvairāk peļņu mazinošo un beidzot ar vismazāk peļņu mazinošo, t.i. potenciālās parastās akcijas ar viszemāko “peļņu par papildu akciju” tiek iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā pirms akcijām ar augstāku peļņu par papildu akciju. Iegādes iespējas līgumi un garantijas līgumi parasti tiek iekļauti pirmie, tādēļ ka tie neietekmē aprēķina skaitītāju.

Akciju iegādes iespēju līgumi, iegādes garantijas līgumi un to ekvivalenti

| 45. | Lai aprēķinātu mazināto peļņu par akciju, uzņēmumam jāpieņem, ka tiks izmantoti uzņēmuma peļņu mazinošie iegādes iespējas līgumi un iegādes garantijas līgumi. Sagaidāmie ieņēmumi no šiem instrumentiem jāuzskata par tādiem, kas iegūti, emitējot parastās akcijas par šā perioda parasto akciju vidējo tirgus cenu. Starpība starp emitēto parasto akciju skaitu un parasto akciju skaitu, kas būtu emitēts par parasto akciju vidējo tirgus cenu perioda laikā, jāuzskata par parasto akciju emisiju bez atlīdzības. |
| --- | --- |

45.

Lai aprēķinātu mazināto peļņu par akciju, uzņēmumam jāpieņem, ka tiks izmantoti uzņēmuma peļņu mazinošie iegādes iespējas līgumi un iegādes garantijas līgumi. Sagaidāmie ieņēmumi no šiem instrumentiem jāuzskata par tādiem, kas iegūti, emitējot parastās akcijas par šā perioda parasto akciju vidējo tirgus cenu. Starpība starp emitēto parasto akciju skaitu un parasto akciju skaitu, kas būtu emitēts par parasto akciju vidējo tirgus cenu perioda laikā, jāuzskata par parasto akciju emisiju bez atlīdzības.

| 46. | Iegādes iespējas līgumi un iegādes garantijas līgumi ir peļņu mazinoši, ja to rezultātā parastās akcijas tiktu emitētas par zemāku cenu nekā parasto akciju vidējā tirgus cena konkrētajā periodā. Peļņas mazinājuma summa ir parasto akciju vidējā tirgus cena perioda laikā mīnus emisijas cena. Tādēļ, lai aprēķinātu mazināto peļņu par akciju, uzskata, ka potenciālās parastās akcijas sastāv no:






  a) | līguma par noteikta skaita parasto akciju emisiju pēc to vidējās tirgus cenas attiecīgajā periodā. Pieņem, ka šādām parastajām akcijām ir patiess izcenojums un tās nav ne peļņu mazinošas, ne palielinošas. Tās neņem vērā, aprēķinot mazināto peļņu par akciju. |
| --- | --- | --- |

46.

Iegādes iespējas līgumi un iegādes garantijas līgumi ir peļņu mazinoši, ja to rezultātā parastās akcijas tiktu emitētas par zemāku cenu nekā parasto akciju vidējā tirgus cena konkrētajā periodā. Peļņas mazinājuma summa ir parasto akciju vidējā tirgus cena perioda laikā mīnus emisijas cena. Tādēļ, lai aprēķinātu mazināto peļņu par akciju, uzskata, ka potenciālās parastās akcijas sastāv no:

a)

līguma par noteikta skaita parasto akciju emisiju pēc to vidējās tirgus cenas attiecīgajā periodā. Pieņem, ka šādām parastajām akcijām ir patiess izcenojums un tās nav ne peļņu mazinošas, ne palielinošas. Tās neņem vērā, aprēķinot mazināto peļņu par akciju.

| b) | līguma par atlikušo parasto akciju emisiju bez atlīdzības. Šīs parastās akcijas nerada ieņēmumus un neietekmē peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz apgrozībā esošajām parastajām akcijām. Tādēļ šīs akcijas ir peļņu mazinošas un mazinātās peļņas par akciju aprēķinos tās pieskaita apgrozībā esošo parasto akciju skaitam. |
| --- | --- |

b)

līguma par atlikušo parasto akciju emisiju bez atlīdzības. Šīs parastās akcijas nerada ieņēmumus un neietekmē peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz apgrozībā esošajām parastajām akcijām. Tādēļ šīs akcijas ir peļņu mazinošas un mazinātās peļņas par akciju aprēķinos tās pieskaita apgrozībā esošo parasto akciju skaitam.

| 47. | Iegādes iespējas līgumiem un iegādes garantijas līgumiem ir mazinoša ietekme tikai tad, ja attiecīgajā periodā parasto akciju vidējā tirgus cena pārsniedz iegādes iespējas līguma vai iegādes garantijas līguma izmantošanas cenu (t.i., tie ir “ar pozitīvu patieso vērtību”). Iepriekš uzrādītā peļņa par akciju netiek retroaktīvi koriģēta, lai atspoguļotu parasto akciju cenu izmaiņas. |
| --- | --- |

47.

Iegādes iespējas līgumiem un iegādes garantijas līgumiem ir mazinoša ietekme tikai tad, ja attiecīgajā periodā parasto akciju vidējā tirgus cena pārsniedz iegādes iespējas līguma vai iegādes garantijas līguma izmantošanas cenu (t.i., tie ir “ar pozitīvu patieso vērtību”). Iepriekš uzrādītā peļņa par akciju netiek retroaktīvi koriģēta, lai atspoguļotu parasto akciju cenu izmaiņas.

| 48. | Darbinieku akciju iespējas līgumi ar fiksētiem vai nosakāmiem noteikumiem un parastās akcijas ar negarantētu peļņu mazinātās peļņas par akciju aprēķinos tiek uzskatīti par iespējas līgumiem, lai gan tiem var būt iespējamas garantijas. Tos uzskata par apgrozībā esošiem dāvinājuma datumā. Darbinieku akciju iespējas līgumi, kas atkarīgi no uzņēmuma darbības rezultātiem, tiek uzskatīti par ar nosacījumiem emitējamām akcijām, tāpēc ka to emisija ir iespējama, papildus pagājušajam laikam izpildot noteiktus nosacījumus. |
| --- | --- |

48.

Darbinieku akciju iespējas līgumi ar fiksētiem vai nosakāmiem noteikumiem un parastās akcijas ar negarantētu peļņu mazinātās peļņas par akciju aprēķinos tiek uzskatīti par iespējas līgumiem, lai gan tiem var būt iespējamas garantijas. Tos uzskata par apgrozībā esošiem dāvinājuma datumā. Darbinieku akciju iespējas līgumi, kas atkarīgi no uzņēmuma darbības rezultātiem, tiek uzskatīti par ar nosacījumiem emitējamām akcijām, tāpēc ka to emisija ir iespējama, papildus pagājušajam laikam izpildot noteiktus nosacījumus.

Konvertējamie instrumenti

| 49. | Konvertējamo instrumentu peļņu mazinošā ietekme jāatspoguļo mazinātajā peļņā par akciju saskaņā ar 33. un 36.punktu. |
| --- | --- |

49.

Konvertējamo instrumentu peļņu mazinošā ietekme jāatspoguļo mazinātajā peļņā par akciju saskaņā ar 33. un 36.punktu.

| 50. | Konvertējamās priekšrocību akcijas ir peļņu palielinošas, ja vien dividendes summa, kas pasludināta vai uzkrāta tekošajā periodā par parasto akciju, kas iegūstama konvertācijas rezultātā, pārsniedz pamatpeļņu par akciju. Līdzīgi konvertējamais parāds ir peļņu palielinošs, kad vien tā procenti (neto pēc nodokļiem un citām ienākumu un izdevumu izmaiņām) par parasto akciju, kas iegūstama konvertācijas rezultātā, pārsniedz pamatpeļņu par akciju. |
| --- | --- |

50.

Konvertējamās priekšrocību akcijas ir peļņu palielinošas, ja vien dividendes summa, kas pasludināta vai uzkrāta tekošajā periodā par parasto akciju, kas iegūstama konvertācijas rezultātā, pārsniedz pamatpeļņu par akciju. Līdzīgi konvertējamais parāds ir peļņu palielinošs, kad vien tā procenti (neto pēc nodokļiem un citām ienākumu un izdevumu izmaiņām) par parasto akciju, kas iegūstama konvertācijas rezultātā, pārsniedz pamatpeļņu par akciju.

| 51. | Konvertējamo priekšrocību akciju izpirkšana vai stimulētā konvertēšana var ietekmēt tikai daļu no iepriekš apgrozībā bijušajām konvertējamām priekšrocību akcijām. Tādos gadījumos jebkurš kompensācijas pārsniegums, kas aprakstīts 17. punktā, ir attiecināms uz tām akcijām, kas tiek izpirktas vai konvertētas, lai noteiktu, vai atlikušās apgrozībā esošās priekšrocību akcijas ir peļņu mazinošas. Izpirktās vai konvertētās akcijas tiek izvērtētas atsevišķi no akcijām, kas nav izpirktas vai konvertētas. |
| --- | --- |

51.

Konvertējamo priekšrocību akciju izpirkšana vai stimulētā konvertēšana var ietekmēt tikai daļu no iepriekš apgrozībā bijušajām konvertējamām priekšrocību akcijām. Tādos gadījumos jebkurš kompensācijas pārsniegums, kas aprakstīts 17. punktā, ir attiecināms uz tām akcijām, kas tiek izpirktas vai konvertētas, lai noteiktu, vai atlikušās apgrozībā esošās priekšrocību akcijas ir peļņu mazinošas. Izpirktās vai konvertētās akcijas tiek izvērtētas atsevišķi no akcijām, kas nav izpirktas vai konvertētas.

Ar nosacījumiem emitējamās akcijas

| 52. | Tāpat kā pamatpeļņas par akciju aprēķinos, ar nosacījumiem emitējamās akcijas tiek uzskatītas kā apgrozībā esošas un iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinos, ja nosacījumi ir izpildīti (t.i., notikumi ir notikuši). Ar nosacījumiem emitējamās akcijas iekļauj no perioda sākuma (vai, ja vēlāk, – no datuma, kurā noslēgts ar nosacījumiem emitējamo akciju līgums). Ja nosacījumi netiek izpildīti, ar nosacījumiem emitējamo akciju skaitu, kuras iekļaujamas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, nosaka pamatojoties uz akciju skaitu, kādu vajadzētu emitēt, ja attiecīgā perioda beigu datums sakristu ar nosacījumu izpildes perioda beigu datumu. Pārveidošana nav atļauta, ja, beidzoties nosacījumu izpildes periodam, nosacījumi nav izpildīti. |
| --- | --- |

52.

Tāpat kā pamatpeļņas par akciju aprēķinos, ar nosacījumiem emitējamās akcijas tiek uzskatītas kā apgrozībā esošas un iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinos, ja nosacījumi ir izpildīti (t.i., notikumi ir notikuši). Ar nosacījumiem emitējamās akcijas iekļauj no perioda sākuma (vai, ja vēlāk, – no datuma, kurā noslēgts ar nosacījumiem emitējamo akciju līgums). Ja nosacījumi netiek izpildīti, ar nosacījumiem emitējamo akciju skaitu, kuras iekļaujamas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, nosaka pamatojoties uz akciju skaitu, kādu vajadzētu emitēt, ja attiecīgā perioda beigu datums sakristu ar nosacījumu izpildes perioda beigu datumu. Pārveidošana nav atļauta, ja, beidzoties nosacījumu izpildes periodam, nosacījumi nav izpildīti.

| 53. | Ja noteiktā apjoma peļņas sasniegšana vai uzturēšana kādā periodā ir iespējamās emisijas nosacījums, un, ja šis apjoms ir sasniegts pārskata perioda beigās, bet tas jāuztur vēl papildus periodā pēc pārskata perioda beigām, tad papildu parastās akcijas tiek uzskatītas par apgrozībā esošām, ja ietekme ir peļņu mazinoša, aprēķinot mazināto peļņu par akciju. Šajā gadījumā mazinātās peļņas par akciju aprēķins balstās uz parasto akciju skaitu, kurš tiktu emitēts, ja pārskata perioda beigās peļņas apjoms būtu vienāds ar peļņas apjomu nosacījumu izpildes perioda beigās. Tā kā nākotnes periodā peļņa var mainīties, pamatpeļņas par akciju aprēķinā neiekļauj ar nosacījumiem emitējamās akcijas līdz nosacījumu izpildes perioda beigām, jo ne visi nepieciešamie nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

53.

Ja noteiktā apjoma peļņas sasniegšana vai uzturēšana kādā periodā ir iespējamās emisijas nosacījums, un, ja šis apjoms ir sasniegts pārskata perioda beigās, bet tas jāuztur vēl papildus periodā pēc pārskata perioda beigām, tad papildu parastās akcijas tiek uzskatītas par apgrozībā esošām, ja ietekme ir peļņu mazinoša, aprēķinot mazināto peļņu par akciju. Šajā gadījumā mazinātās peļņas par akciju aprēķins balstās uz parasto akciju skaitu, kurš tiktu emitēts, ja pārskata perioda beigās peļņas apjoms būtu vienāds ar peļņas apjomu nosacījumu izpildes perioda beigās. Tā kā nākotnes periodā peļņa var mainīties, pamatpeļņas par akciju aprēķinā neiekļauj ar nosacījumiem emitējamās akcijas līdz nosacījumu izpildes perioda beigām, jo ne visi nepieciešamie nosacījumi ir izpildīti.

| 54. | Ar nosacījumiem emitējamo parasto akciju skaits var būt atkarīgs no parasto akciju nākotnes tirgus cenām. Šajā gadījumā, ja ietekme ir peļņu mazinoša, mazinātās peļņas par akciju aprēķins balstās uz parasto akciju skaitu, kurš tiktu emitēts, ja pārskata perioda beigās tirgus cena būtu vienāda ar tirgus cenu nosacījumu izpildes perioda beigās. Ja nosacījums balstās uz vidējām tirgus cenām laika periodā, kas pārsniedz pārskata perioda robežu, tad izmanto vidējās cenas tajā laika periodā, kurš ir beidzies. Tā kā nākotnes periodā tirgus cena var mainīties, pamatpeļņas par akciju aprēķinā neiekļauj ar nosacījumiem emitējamās parastās akcijas līdz nosacījumu izpildes perioda beigām, jo ne visi nepieciešamie nosacījumi ir izpildīti. |
| --- | --- |

54.

Ar nosacījumiem emitējamo parasto akciju skaits var būt atkarīgs no parasto akciju nākotnes tirgus cenām. Šajā gadījumā, ja ietekme ir peļņu mazinoša, mazinātās peļņas par akciju aprēķins balstās uz parasto akciju skaitu, kurš tiktu emitēts, ja pārskata perioda beigās tirgus cena būtu vienāda ar tirgus cenu nosacījumu izpildes perioda beigās. Ja nosacījums balstās uz vidējām tirgus cenām laika periodā, kas pārsniedz pārskata perioda robežu, tad izmanto vidējās cenas tajā laika periodā, kurš ir beidzies. Tā kā nākotnes periodā tirgus cena var mainīties, pamatpeļņas par akciju aprēķinā neiekļauj ar nosacījumiem emitējamās parastās akcijas līdz nosacījumu izpildes perioda beigām, jo ne visi nepieciešamie nosacījumi ir izpildīti.

| 55. | Ar nosacījumiem emitējamo parasto akciju skaits var būt atkarīgs no parasto akciju nākotnes peļņas un nākotnes cenām. Šādos gadījumos parasto akciju skaits, kas iekļauts mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, tiek noteikts pamatojoties uz abiem nosacījumiem (t.i., peļņa uz doto datumu un tirgus cena pārskata perioda beigās). Ar nosacījumiem emitējamās parastās akcijas netiek iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, kamēr nav izpildīti abi nosacījumi. |
| --- | --- |

55.

Ar nosacījumiem emitējamo parasto akciju skaits var būt atkarīgs no parasto akciju nākotnes peļņas un nākotnes cenām. Šādos gadījumos parasto akciju skaits, kas iekļauts mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, tiek noteikts pamatojoties uz abiem nosacījumiem (t.i., peļņa uz doto datumu un tirgus cena pārskata perioda beigās). Ar nosacījumiem emitējamās parastās akcijas netiek iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, kamēr nav izpildīti abi nosacījumi.

| 56. | Citos gadījumos ar nosacījumiem emitējamo parasto akciju skaits atkarīgs no cita nosacījuma nekā peļņa vai tirgus cena (piemēram, noteikta skaita mazumtirdzniecības veikalu atvēršana). Šādos gadījumos, pieņemot, ka pašreizējāis nosacījumu stāvoklis paliek nemainīgs līdz nosacījumu izpildes perioda beigām, ar nosacījumiem emitējamās parastās akcijas tiek iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, atkarībā no stāvokļa pārskata perioda beigās. |
| --- | --- |

56.

Citos gadījumos ar nosacījumiem emitējamo parasto akciju skaits atkarīgs no cita nosacījuma nekā peļņa vai tirgus cena (piemēram, noteikta skaita mazumtirdzniecības veikalu atvēršana). Šādos gadījumos, pieņemot, ka pašreizējāis nosacījumu stāvoklis paliek nemainīgs līdz nosacījumu izpildes perioda beigām, ar nosacījumiem emitējamās parastās akcijas tiek iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, atkarībā no stāvokļa pārskata perioda beigās.

| 57. | Ar nosacījumiem emitējamās potenciālās parastās akcijas (citas nekā tās, kuras paredzētas ar nosacījumiem emitējamo akciju līgumā, tādi kā ar nosacījumiem emitējamie konvertējamie instrumenti) tiek iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā šādi:






  a) | uzņēmums nosaka, vai potenciālās parastās akcijas var uzskatīt par emitējamām uz to emisijas konkrēto nosacījumu pamata saskaņā ar 52. – 56. punktu noteikumiem par ar nosacījumiem emitējamām parastajāmakcijām;
  un |
| --- | --- | --- |

57.

Ar nosacījumiem emitējamās potenciālās parastās akcijas (citas nekā tās, kuras paredzētas ar nosacījumiem emitējamo akciju līgumā, tādi kā ar nosacījumiem emitējamie konvertējamie instrumenti) tiek iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā šādi:

a)

uzņēmums nosaka, vai potenciālās parastās akcijas var uzskatīt par emitējamām uz to emisijas konkrēto nosacījumu pamata saskaņā ar 52. – 56. punktu noteikumiem par ar nosacījumiem emitējamām parastajāmakcijām;

un

| b) | ja šīs potenciālās parastās akcijas ir iekļaujamas mazinātajā peļņā par akciju, uzņēmums nosaka to ietekmi uz mazinātās peļņas par akciju aprēķinu, saskaņā ar 45. – 48. punktu noteikumiem par iegādes iespējas līgumiem un iegādes garantiju līgumiem, 49. – 51. punktu noteikumiem par konvertējamiem instrumentiem, 58. – 61. punktu noteikumiem par līgumiem, par kuriem var norēķināties ar parastajām akcijām vai naudu, vai citiem attiecīgajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

ja šīs potenciālās parastās akcijas ir iekļaujamas mazinātajā peļņā par akciju, uzņēmums nosaka to ietekmi uz mazinātās peļņas par akciju aprēķinu, saskaņā ar 45. – 48. punktu noteikumiem par iegādes iespējas līgumiem un iegādes garantiju līgumiem, 49. – 51. punktu noteikumiem par konvertējamiem instrumentiem, 58. – 61. punktu noteikumiem par līgumiem, par kuriem var norēķināties ar parastajām akcijām vai naudu, vai citiem attiecīgajiem noteikumiem.

Tomēr izmantošana vai konvertēšana netiek ņemta vērā aprēķinot mazināto peļņu par akciju, kamēr nav ņemta vērā līdzīgu apgrozībā esošo potenciālo akciju, kuras nav emitējamas ar nosacījumiem, izmantošana vai konvertēšana.

Līgumi, par kuriem var norēķināties ar parastajām akcijām vai naudu.

| 58. | Ja uzņēmums ir izdevis līgumu, par kuru pēc uzņēmuma izvēles var norēķināties ar parastajām akcijām vai naudu, uzņēmums uzskata, ka norēķināšanās par līgumu notiks ar parastajām akcijām, un šīs potenciālās parastās akcijas ir jāiekļauj mazinātajā peļņā par akciju, ja ietekme ir peļņu mazinoša. |
| --- | --- |

58.

Ja uzņēmums ir izdevis līgumu, par kuru pēc uzņēmuma izvēles var norēķināties ar parastajām akcijām vai naudu, uzņēmums uzskata, ka norēķināšanās par līgumu notiks ar parastajām akcijām, un šīs potenciālās parastās akcijas ir jāiekļauj mazinātajā peļņā par akciju, ja ietekme ir peļņu mazinoša.

| 59. | Ja grāmatvedības vajadzībām šāds līgums ir uzrādīts kā aktīvs vai saistība, vai tam ir gan pašu kapitāla gan saistību elements, uzņēmumam jākoriģē skaitītājs par jebkādām izmaiņām peļņā vai zaudējumos, kas varētu rasties attiecīgajā periodā, ja līgums pilnībā būtu klasificēts kā pašu kapitāla instruments. Šī korekcija ir līdzīga 33. punktā noteiktajām korekcijām. |
| --- | --- |

59.

Ja grāmatvedības vajadzībām šāds līgums ir uzrādīts kā aktīvs vai saistība, vai tam ir gan pašu kapitāla gan saistību elements, uzņēmumam jākoriģē skaitītājs par jebkādām izmaiņām peļņā vai zaudējumos, kas varētu rasties attiecīgajā periodā, ja līgums pilnībā būtu klasificēts kā pašu kapitāla instruments. Šī korekcija ir līdzīga 33. punktā noteiktajām korekcijām.

| 60. | Līgumiem, par kuriem pēc turētāju izvēles var norēķināties ar parastajām akcijām vai naudu, aprēķinot mazināto peļņu par akciju, jāizmanto vairāk mazinošais norēķins. |
| --- | --- |

60.

Līgumiem, par kuriem pēc turētāju izvēles var norēķināties ar parastajām akcijām vai naudu, aprēķinot mazināto peļņu par akciju, jāizmanto vairāk mazinošais norēķins.

| 61. | Līguma piemērs, par kuru var norēķināties ar parastajām akcijām vai naudu ir parāda instruments, kas, termiņa beigās dod uzņēmumam neierobežotas tiesības pamatsummu samaksāt naudā vai ar paša parastajām akcijām. Cits piemērs ir rakstisks pārdošanas iespējas līgums, kas turētājam dod izvēli norēķināties ar parastajām akcijām vai naudu. |
| --- | --- |

61.

Līguma piemērs, par kuru var norēķināties ar parastajām akcijām vai naudu ir parāda instruments, kas, termiņa beigās dod uzņēmumam neierobežotas tiesības pamatsummu samaksāt naudā vai ar paša parastajām akcijām. Cits piemērs ir rakstisks pārdošanas iespējas līgums, kas turētājam dod izvēli norēķināties ar parastajām akcijām vai naudu.

Nopirktie iespējas līgumi

| 62. | Tādi līgumi kā nopirktie pārdošanas iespējas līgumi un nopirktie pirkšanas iespējas līgumi (t.i., iespējas līgumi, kurus uzņēmums patur uz savām akcijām) nav iekļauti mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, tāpēc, ka to iekļaušana radītu peļņas palielinājumu. Pārdošanas iespējas līgums tiktu izmantots tikai tad, ja izmantošanas cena būtu augstāka nekā tirgus cena, un pirkšanas iespējas līgums tiktu izmantots tikai tad, ja izmantošanas cena būtu zemāka nekā tirgus cena. |
| --- | --- |

62.

Tādi līgumi kā nopirktie pārdošanas iespējas līgumi un nopirktie pirkšanas iespējas līgumi (t.i., iespējas līgumi, kurus uzņēmums patur uz savām akcijām) nav iekļauti mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, tāpēc, ka to iekļaušana radītu peļņas palielinājumu. Pārdošanas iespējas līgums tiktu izmantots tikai tad, ja izmantošanas cena būtu augstāka nekā tirgus cena, un pirkšanas iespējas līgums tiktu izmantots tikai tad, ja izmantošanas cena būtu zemāka nekā tirgus cena.

Rakstiski pārdošanas iespējas līgumi

| 63. | Līgumi, kas prasa, lai uzņēmums atpirktu savas akcijas - tādi kā rakstiskie pārdošanas iespējas līgumi un nākotnes pirkšanas līgumi, tiek iekļauti mazinātās peļņas par akciju aprēķinos, ja to ietekme ir peļņu mazinoša. Ja šiem līgumiem ir “pozitīva patiesā vērtība” attiecīgajā periodā (t.i., izmantošanas vai norēķina cena ir virs vidējās tirgus cenas attiecīgajā periodā), tad potenciālā mazinošā ietekme uz peļņu par akciju jāaprēķina šādi:










  a) | ir jāpieņem, ka perioda sākumā tiks emitēts pietiekams daudzums parasto akciju (par vidējo šā perioda tirgus cenu), lai gūtu ienākumus līguma izpildei; |
| --- | --- | --- |

63.

Līgumi, kas prasa, lai uzņēmums atpirktu savas akcijas - tādi kā rakstiskie pārdošanas iespējas līgumi un nākotnes pirkšanas līgumi, tiek iekļauti mazinātās peļņas par akciju aprēķinos, ja to ietekme ir peļņu mazinoša. Ja šiem līgumiem ir “pozitīva patiesā vērtība” attiecīgajā periodā (t.i., izmantošanas vai norēķina cena ir virs vidējās tirgus cenas attiecīgajā periodā), tad potenciālā mazinošā ietekme uz peļņu par akciju jāaprēķina šādi:

a)

ir jāpieņem, ka perioda sākumā tiks emitēts pietiekams daudzums parasto akciju (par vidējo šā perioda tirgus cenu), lai gūtu ienākumus līguma izpildei;

| b) | jāpieņem, ka ienākumi no emisijas tiek izmantoti līguma izpildei (t.i., lai atpirktu parastās akcijas);



  un |
| --- | --- |

b)

jāpieņem, ka ienākumi no emisijas tiek izmantoti līguma izpildei (t.i., lai atpirktu parastās akcijas);

| c) | papildu parastās akcijas (parasto akciju skaita, kas pieņemtas kā emitētas, un parasto akciju skaita, kas saņemtas, izpildot līgumu, starpība) jāiekļauj mazinātās peļņas aprēķinā. |
| --- | --- |

c)

papildu parastās akcijas (parasto akciju skaita, kas pieņemtas kā emitētas, un parasto akciju skaita, kas saņemtas, izpildot līgumu, starpība) jāiekļauj mazinātās peļņas aprēķinā.

RETROSPEKTĪVAS KOREKCIJAS

| 64. | Ja apgrozībā esošo parasto vai potenciālo parasto akciju skaits pieaug pēc kapitalizācijas, prēmijakciju emisijas vai akciju sadalīšanas vai samazinās pēc apvērstās akciju sadalīšanas, pamatpeļņas par akciju, un mazinātās peļņas par akciju aprēķins visiem uzrādītajiem periodiem jākoriģē retrospektīvi. Ja šīs izmaiņas notiek pēc bilances datuma, taču pirms finanšu pārskatu publiskošanas, peļņas par akciju aprēķini šajos un uzrādītajos iepriekšējo periodu finanšu pārskatos jābalsta uz jauno akciju skaitu. Fakts, ka peļņas par akciju aprēķini atspoguļo šīs akciju skaita izmaiņas, ir jāatklāj. Bez tam, visu uzrādīto periodu pamatpeļņa par akciju un mazinātā peļņa par akciju ir jākoriģē, ņemot vērā










  a) | kļūdu un korekciju ietekmi, kas rodas grāmatvedības politikas izmaiņu rezultātā, kuras uzskaiti veic ar atpakaļejošu spēku;



  un |
| --- | --- | --- |

64.

Ja apgrozībā esošo parasto vai potenciālo parasto akciju skaits pieaug pēc kapitalizācijas, prēmijakciju emisijas vai akciju sadalīšanas vai samazinās pēc apvērstās akciju sadalīšanas, pamatpeļņas par akciju, un mazinātās peļņas par akciju aprēķins visiem uzrādītajiem periodiem jākoriģē retrospektīvi. Ja šīs izmaiņas notiek pēc bilances datuma, taču pirms finanšu pārskatu publiskošanas, peļņas par akciju aprēķini šajos un uzrādītajos iepriekšējo periodu finanšu pārskatos jābalsta uz jauno akciju skaitu. Fakts, ka peļņas par akciju aprēķini atspoguļo šīs akciju skaita izmaiņas, ir jāatklāj. Bez tam, visu uzrādīto periodu pamatpeļņa par akciju un mazinātā peļņa par akciju ir jākoriģē, ņemot vērā

a)

kļūdu un korekciju ietekmi, kas rodas grāmatvedības politikas izmaiņu rezultātā, kuras uzskaiti veic ar atpakaļejošu spēku;

| b) | uzņēmējdarbības apvienošanas ietekmi, kas ir līdzdalības apvienošana. |
| --- | --- |

b)

uzņēmējdarbības apvienošanas ietekmi, kas ir līdzdalības apvienošana.

| 65. | Uzņēmums nepārveido iepriekš uzrādīta perioda mazināto peļņu par akciju sakarā ar lietoto pieņēmumu izmaiņām peļņas par akciju aprēķinos vai potenciālo parasto akciju konvertēšanu parastajās akcijās. |
| --- | --- |

65.

Uzņēmums nepārveido iepriekš uzrādīta perioda mazināto peļņu par akciju sakarā ar lietoto pieņēmumu izmaiņām peļņas par akciju aprēķinos vai potenciālo parasto akciju konvertēšanu parastajās akcijās.

UZRĀDĪŠANA

| 66. | Peļņas vai zaudējumu aprēķinā uzņēmumam jāuzrāda pamatpeļņa un mazinātā peļņa par akciju no peļņas vai zaudējumiem no turpināmām darbībām, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem, un peļņas vai zaudējumiem, kas attiecināmi uz parasto akciju turētājiem attiecīgajā periodā par katru parasto akciju veidu, kam ir atšķirīgas tiesības uz daļu no perioda peļņas. Uzņēmumam jāuzrāda pamatpeļņa un mazinātā peļņa par akciju vienlīdz pārskatāmi par visiem uzrādītajiem periodiem. |
| --- | --- |

66.

Peļņas vai zaudējumu aprēķinā uzņēmumam jāuzrāda pamatpeļņa un mazinātā peļņa par akciju no peļņas vai zaudējumiem no turpināmām darbībām, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem, un peļņas vai zaudējumiem, kas attiecināmi uz parasto akciju turētājiem attiecīgajā periodā par katru parasto akciju veidu, kam ir atšķirīgas tiesības uz daļu no perioda peļņas. Uzņēmumam jāuzrāda pamatpeļņa un mazinātā peļņa par akciju vienlīdz pārskatāmi par visiem uzrādītajiem periodiem.

| 67. | Peļņa par akciju tiek uzrādīta par katru periodu, par kuru sniedz peļņas vai zaudējumu pārskatu. Ja mazinātā peļņa par akciju tiek uzrādīta vismaz vienā periodā, tā jāuzrāda visos pārskata periodos, pat ja tā vienāda ar pamatpeļņu par akciju. Ja pamatpeļņa un mazinātā peļņa par akciju ir vienādas, abus rādītājus var ierakstīt peļņas vai zaudējumu pārskata vienā rindā. |
| --- | --- |

67.

Peļņa par akciju tiek uzrādīta par katru periodu, par kuru sniedz peļņas vai zaudējumu pārskatu. Ja mazinātā peļņa par akciju tiek uzrādīta vismaz vienā periodā, tā jāuzrāda visos pārskata periodos, pat ja tā vienāda ar pamatpeļņu par akciju. Ja pamatpeļņa un mazinātā peļņa par akciju ir vienādas, abus rādītājus var ierakstīt peļņas vai zaudējumu pārskata vienā rindā.

| 68. | Uzņēmums, kas paziņo par kādas darbības pārtraukšanu, atklāj pamatpeļņu un mazināto peļņu par akciju no pārtraucamās darbības peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai finanšu pārskatu pielikumos. |
| --- | --- |

68.

Uzņēmums, kas paziņo par kādas darbības pārtraukšanu, atklāj pamatpeļņu un mazināto peļņu par akciju no pārtraucamās darbības peļņas vai zaudējumu aprēķinā vai finanšu pārskatu pielikumos.

| 69. | Uzņēmumam jāuzrāda pamatpeļņa un mazinātā peļņa par akciju pat tad, ja rezultāts ir negatīvs (t.i., zaudējumi par akciju). |
| --- | --- |

69.

Uzņēmumam jāuzrāda pamatpeļņa un mazinātā peļņa par akciju pat tad, ja rezultāts ir negatīvs (t.i., zaudējumi par akciju).

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

| 70. | Uzņēmumam jāatklāj šāda informācija:










  a) | summas, kas lietotas par skaitītājiem, aprēķinot pamatpeļņu un mazināto peļņu par akciju, kā arī šo summu saskaņošana ar perioda peļņu vai zaudējumiem, kas attiecināmi uz mātes uzņēmumu. Saskaņošanai jāietver katra instrumentu veida individuālais rezultāts, kas ietekmē peļņu par akciju; |
| --- | --- | --- |

70.

Uzņēmumam jāatklāj šāda informācija:

a)

summas, kas lietotas par skaitītājiem, aprēķinot pamatpeļņu un mazināto peļņu par akciju, kā arī šo summu saskaņošana ar perioda peļņu vai zaudējumiem, kas attiecināmi uz mātes uzņēmumu. Saskaņošanai jāietver katra instrumentu veida individuālais rezultāts, kas ietekmē peļņu par akciju;

| b) | parasto akciju vidējais svērtais skaits, kas lietots par saucēju, aprēķinot pamatpeļņu un mazināto peļņu par akciju, kā arī šo saucēju savstarpēja saskaņošana. Saskaņošanai jāietver katra instrumentu veida individuālais rezultāts, kas ietekmē peļņu par akciju; |
| --- | --- |

b)

parasto akciju vidējais svērtais skaits, kas lietots par saucēju, aprēķinot pamatpeļņu un mazināto peļņu par akciju, kā arī šo saucēju savstarpēja saskaņošana. Saskaņošanai jāietver katra instrumentu veida individuālais rezultāts, kas ietekmē peļņu par akciju;

| c) | instrumenti (ieskaitot ar nosacījumiem emitējamās akcijas), kas nākotnē potenciāli varētu mazināt pamatpeļņu par akciju, bet netika iekļauti mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, jo attiecīgajam(iem) periodam(iem) tie ir peļņu palielinoši; |
| --- | --- |

c)

instrumenti (ieskaitot ar nosacījumiem emitējamās akcijas), kas nākotnē potenciāli varētu mazināt pamatpeļņu par akciju, bet netika iekļauti mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, jo attiecīgajam(iem) periodam(iem) tie ir peļņu palielinoši;

| d) | parasto akciju darījumu vai potenciālo parasto akciju darījumu apraksts, citu nekā to, kuri uzskaitīti saskaņā ar 64. punktu, kas notikuši pēc bilances datuma un kas būtiski mainītu perioda beigās apgrozībā esošo parasto akciju skaitu vai potenciālo parasto akciju skaitu, ja šie darījumi būtu notikuši pirms atskaites perioda beigām. |
| --- | --- |

d)

parasto akciju darījumu vai potenciālo parasto akciju darījumu apraksts, citu nekā to, kuri uzskaitīti saskaņā ar 64. punktu, kas notikuši pēc bilances datuma un kas būtiski mainītu perioda beigās apgrozībā esošo parasto akciju skaitu vai potenciālo parasto akciju skaitu, ja šie darījumi būtu notikuši pirms atskaites perioda beigām.

| 71. | Darījumu piemēri, kas minēti 70. punkta d) apakšpunktā, ietver:






  a) | akciju emisiju par naudu; |
| --- | --- | --- |

71.

Darījumu piemēri, kas minēti 70. punkta d) apakšpunktā, ietver:

a)

akciju emisiju par naudu;

| b) | akciju emisiju, kad ieņēmumi tiek izlietoti parāda dzēšanai vai apgrozībā esošo priekšrocību akciju dzēšanai bilances datumā; |
| --- | --- |

b)

akciju emisiju, kad ieņēmumi tiek izlietoti parāda dzēšanai vai apgrozībā esošo priekšrocību akciju dzēšanai bilances datumā;

| c) | apgrozībā esošo parasto akciju izpirkšana; |
| --- | --- |

c)

apgrozībā esošo parasto akciju izpirkšana;

| d) | bilances datumā apgrozībā esošo potenciālo parasto akciju konvertēšana parastajās akcijās vai iespējas līgumu izmantošana, lai potenciālās parastās akcijas pārvērstu parastajās akcijās; |
| --- | --- |

d)

bilances datumā apgrozībā esošo potenciālo parasto akciju konvertēšana parastajās akcijās vai iespējas līgumu izmantošana, lai potenciālās parastās akcijas pārvērstu parastajās akcijās;

| e) | iespējas līgumu, garantijas līgumu vai konvertējamu instrumentu emisija;
  un |
| --- | --- |

e)

iespējas līgumu, garantijas līgumu vai konvertējamu instrumentu emisija;

un

| f) | tādu apstākļu nodrošināšana, kā rezultātā tiktu emitētas ar nosacījumiem emitējamās akcijas. |
| --- | --- |

f)

tādu apstākļu nodrošināšana, kā rezultātā tiktu emitētas ar nosacījumiem emitējamās akcijas.

Peļņas par akciju summas netiek koriģētas par tādiem notikumiem, kas notiek pēc bilances datuma, jo šie darījumi neietekmē kapitāla summu, kas izmantota, lai iegūtu perioda peļņu vai zaudējumus.

| 72. | Finanšu instrumenti un citi līgumi, kas rada potenciālās parastās akcijas, var ietvert noteikumus un nosacījumus, kuri ietekmē pamatpeļņas un mazinātās peļņas par akciju novērtēšanu. Šie noteikumi un nosacījumi var noteikt, vai potenciālās parastās akcijas ir peļņu mazinošas, un, ja ir, kā tas ietekmē vidējo svērto apgrozībā esošo akciju skaitu un kādas ir no tā izrietošās uz parastajiem akcionāriem attiecināmās peļņas vai zaudējumu korekcijas. Šādu finanšu instrumentu un citu līgumu noteikumu un nosacījumu atklāšana ir ieteicama, ja netiek prasīts citādi (skatīt 32. SGS). |
| --- | --- |

72.

Finanšu instrumenti un citi līgumi, kas rada potenciālās parastās akcijas, var ietvert noteikumus un nosacījumus, kuri ietekmē pamatpeļņas un mazinātās peļņas par akciju novērtēšanu. Šie noteikumi un nosacījumi var noteikt, vai potenciālās parastās akcijas ir peļņu mazinošas, un, ja ir, kā tas ietekmē vidējo svērto apgrozībā esošo akciju skaitu un kādas ir no tā izrietošās uz parastajiem akcionāriem attiecināmās peļņas vai zaudējumu korekcijas. Šādu finanšu instrumentu un citu līgumu noteikumu un nosacījumu atklāšana ir ieteicama, ja netiek prasīts citādi (skatīt 32. SGS).

| 73. | Ja papildus pamatpeļnai un mazinātajai peļņai par akciju uzņēmums atklāj summas par akciju attiecībā uz kādu peļņas vai zaudējumu aprēķinā uzrādītu sastāvdaļu, kas nav šī Standarta prasība, šīs summas jāaprēķina, izmantojot vidējo svērto parasto akciju skaitu, kas noteikts saskaņā ar šo Standartu. Pamatpeļņas un mazinātās peļņas par akciju summas, kas attiecas uz šādu sastāvdaļu, jāatklāj vienlīdz pārskatāmi un jāsniedz finanšu pārskatu pielikumos. Uzņēmumam jānorāda, uz kāda pamata tiek noteikts(i) skaitītājs(i), ietverot to, vai summas par akciju norādītas pirms vai pēc nodokļu atskaitīšanas. Ja tiek izmantota peļņa vai zaudējumi, kas nav atsevišķi identificējama kā peļņas vai zaudējumu aprēķina sastāvdaļa, jānodrošina saskaņošana starp izmantoto sastāvdaļu un peļņas vai zaudējumu aprēķinā uzrādīto sastāvdaļu. |
| --- | --- |

73.

Ja papildus pamatpeļnai un mazinātajai peļņai par akciju uzņēmums atklāj summas par akciju attiecībā uz kādu peļņas vai zaudējumu aprēķinā uzrādītu sastāvdaļu, kas nav šī Standarta prasība, šīs summas jāaprēķina, izmantojot vidējo svērto parasto akciju skaitu, kas noteikts saskaņā ar šo Standartu. Pamatpeļņas un mazinātās peļņas par akciju summas, kas attiecas uz šādu sastāvdaļu, jāatklāj vienlīdz pārskatāmi un jāsniedz finanšu pārskatu pielikumos. Uzņēmumam jānorāda, uz kāda pamata tiek noteikts(i) skaitītājs(i), ietverot to, vai summas par akciju norādītas pirms vai pēc nodokļu atskaitīšanas. Ja tiek izmantota peļņa vai zaudējumi, kas nav atsevišķi identificējama kā peļņas vai zaudējumu aprēķina sastāvdaļa, jānodrošina saskaņošana starp izmantoto sastāvdaļu un peļņas vai zaudējumu aprēķinā uzrādīto sastāvdaļu.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 74. | Šis Standarts jāpiemēro pārskata periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj. |
| --- | --- |

74.

Šis Standarts jāpiemēro pārskata periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana. Ja uzņēmums piemēro Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj.

CITU PAZIŅOJUMU ATSAUKŠANA

| 75. | Šis Standarts aizstāj 33. SGS Peļņa par akciju (izdots 1997.gadā). |
| --- | --- |

75.

Šis Standarts aizstāj 33. SGS Peļņa par akciju (izdots 1997.gadā).

| 76. | Šis Standarts aizstāj SIC-24 Peļņa par akciju – Finanšu instrumenti un citi līgumi, par kuriem var norēķināties ar akcijām. |
| --- | --- |

76.

Šis Standarts aizstāj SIC-24 Peļņa par akciju – Finanšu instrumenti un citi līgumi, par kuriem var norēķināties ar akcijām.

A PIELIKUMS

Norādījumu piemērošana

Šis papildinājums ir Standarta neatņemama sastāvdaļa.

Peļņa vai zaudējumi, kas attiecināmi uz mātes uzņēmumu

| A1. | Lai aprēķinātu peļņu par akciju konsolidētajos finanšu pārskatos, uz mātes uzņēmumu attiecināmo peļņu vai zaudējumus nosaka kā starpību starp koncerna peļņu vai zaudējumiem un mazākuma līdzdalības daļu no koncerna peļņas vai zaudējumiem. |
| --- | --- |

A1.

Lai aprēķinātu peļņu par akciju konsolidētajos finanšu pārskatos, uz mātes uzņēmumu attiecināmo peļņu vai zaudējumus nosaka kā starpību starp koncerna peļņu vai zaudējumiem un mazākuma līdzdalības daļu no koncerna peļņas vai zaudējumiem.

Akciju emisija ar pirmpirkuma tiesībām esošajiem akcionāriem

| A2. | Parasto akciju emisija potenciālo parasto akciju konvertēšanas vai izmantošanas brīdī parasti nerada prēmijas elementu. Tas ir tādēļ, ka potenciālās parastās akcijas parasti tiek emitētas par pilnu vērtību, proporcionāli mainot uzņēmumam pieejamos resursus. Tomēr tiesību emisijā izmantošanas cena bieži ir zemāka par akciju patieso vērtību. Tādēļ, kā minēts 27. punkta b) apakšpunktā, šāda akciju emisija ar pirmpirkuma tiesībām esošajiem akcionāriem ietver prēmijas elementu. Ja akciju emisija ar pirmpirkuma tiesībām esošajiem akcionāriem tiek piedāvāta visiem esošajiem akcionāriem, parasto akciju skaits, kas izmantojams pamatpeļņas un mazinātās peļņas par akciju aprēķināšanā par visiem periodiem pirms akciju emisijas ar pirmpirkuma tiesībām esošajiem akcionāriem, ir apgrozībā esošo parasto akciju skaits pirms emisijas, kas reizināts ar sekojošu faktoru:
  (Akcijas patiesā vērtība pirms tiesību izmantošanas)/(Teorētiskā akcijas patiesā vērtība pēc tiesību izmantošanas)
  Teorētisko akcijas patieso vērtību pēc tiesību izmantošanas aprēķina, saskaitot akciju kopējo tirgus vērtību tieši pirms tiesību izmantošanas un ieņēmumus no tiesību izmantošanas, un dalot ar apgrozībā esošo akciju skaitu pēc tiesību izmantošanas. Ja tiesības atradīsies publiskā apgrozībā atsevišķi no akcijām pirms to izmantošanas datuma, patieso vērtību šī aprēķina mērķiem nosaka pēdējās dienas beigās, kad akcijas tiek tirgotas kopā ar tiesībām. |
| --- | --- |

A2.

Parasto akciju emisija potenciālo parasto akciju konvertēšanas vai izmantošanas brīdī parasti nerada prēmijas elementu. Tas ir tādēļ, ka potenciālās parastās akcijas parasti tiek emitētas par pilnu vērtību, proporcionāli mainot uzņēmumam pieejamos resursus. Tomēr tiesību emisijā izmantošanas cena bieži ir zemāka par akciju patieso vērtību. Tādēļ, kā minēts 27. punkta b) apakšpunktā, šāda akciju emisija ar pirmpirkuma tiesībām esošajiem akcionāriem ietver prēmijas elementu. Ja akciju emisija ar pirmpirkuma tiesībām esošajiem akcionāriem tiek piedāvāta visiem esošajiem akcionāriem, parasto akciju skaits, kas izmantojams pamatpeļņas un mazinātās peļņas par akciju aprēķināšanā par visiem periodiem pirms akciju emisijas ar pirmpirkuma tiesībām esošajiem akcionāriem, ir apgrozībā esošo parasto akciju skaits pirms emisijas, kas reizināts ar sekojošu faktoru:

(Akcijas patiesā vērtība pirms tiesību izmantošanas)/(Teorētiskā akcijas patiesā vērtība pēc tiesību izmantošanas)

Teorētisko akcijas patieso vērtību pēc tiesību izmantošanas aprēķina, saskaitot akciju kopējo tirgus vērtību tieši pirms tiesību izmantošanas un ieņēmumus no tiesību izmantošanas, un dalot ar apgrozībā esošo akciju skaitu pēc tiesību izmantošanas. Ja tiesības atradīsies publiskā apgrozībā atsevišķi no akcijām pirms to izmantošanas datuma, patieso vērtību šī aprēķina mērķiem nosaka pēdējās dienas beigās, kad akcijas tiek tirgotas kopā ar tiesībām.

Kontroles skaitlis

| A3. | Lai ilustrētu 42. un 43. punktos aprakstītā kontroles skaitļa jēdziena lietošanu, pieņem, ka uzņēmuma peļņa no turpināmām darbībām, kas attiecināma uz mātes uzņēmumu, ir 4 800 VV, (1) zaudējumi no pārtraucamām darbībām, kas attiecināmi uz mātes uzņēmumu, ir (7 200 VV), zaudējumi, kas attiecināmi uz mātes uzņēmumu (2 400 VV) un apgrozībā atrodas 2 000 parastās akcijas un 400 potenciālās parastās akcijas. Uzņēmuma pamatpeļņa par akciju no turpināmām darbībām ir 2.40 VV, (3.60 VV) no pārtraucamām darbībām un (1.20 VV) no zaudējumiem. 400 potenciālās parastās akcijas ir iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, tāpēc ka rezultātā iegūtā 2.00 VV peļņa par akciju no turpināmām darbībām ir mazinoša, ja pieņem, ka šīs 400 potenciālās parastās akcijas neietekmē peļņu vai zaudējumus. Tā kā peļņa no turpināmām darbībām, kas attiecināma uz mātes uzņēmumu, ir kontroles skaitlis, uzņēmums citas peļņas par akciju aprēķina summās iekļauj arī šīs 400 potenciālās parastās akcijas, lai arī iegūtās peļņas par akciju summas ir peļņu palielinošas pret to salīdzinošajām pamatpeļņas par akciju summām, t.i., zaudējumi par akciju ir mazāki [(3.00 VV) par akciju no zaudējumiem no pārtraucamām darbībām un (1.00 VV) par akciju no zaudējumiem]. |
| --- | --- |

A3.

Lai ilustrētu 42. un 43. punktos aprakstītā kontroles skaitļa jēdziena lietošanu, pieņem, ka uzņēmuma peļņa no turpināmām darbībām, kas attiecināma uz mātes uzņēmumu, ir 4 800 VV, (1) zaudējumi no pārtraucamām darbībām, kas attiecināmi uz mātes uzņēmumu, ir (7 200 VV), zaudējumi, kas attiecināmi uz mātes uzņēmumu (2 400 VV) un apgrozībā atrodas 2 000 parastās akcijas un 400 potenciālās parastās akcijas. Uzņēmuma pamatpeļņa par akciju no turpināmām darbībām ir 2.40 VV, (3.60 VV) no pārtraucamām darbībām un (1.20 VV) no zaudējumiem. 400 potenciālās parastās akcijas ir iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā, tāpēc ka rezultātā iegūtā 2.00 VV peļņa par akciju no turpināmām darbībām ir mazinoša, ja pieņem, ka šīs 400 potenciālās parastās akcijas neietekmē peļņu vai zaudējumus. Tā kā peļņa no turpināmām darbībām, kas attiecināma uz mātes uzņēmumu, ir kontroles skaitlis, uzņēmums citas peļņas par akciju aprēķina summās iekļauj arī šīs 400 potenciālās parastās akcijas, lai arī iegūtās peļņas par akciju summas ir peļņu palielinošas pret to salīdzinošajām pamatpeļņas par akciju summām, t.i., zaudējumi par akciju ir mazāki [(3.00 VV) par akciju no zaudējumiem no pārtraucamām darbībām un (1.00 VV) par akciju no zaudējumiem].

Parasto akciju vidējā tirgus cena

| A4. | Mazinātās peļņas par akciju aprēķina mērķiem parasto akciju vidējā tirgus cena, pieņemot, ka tās tiks emitētas, tiek aprēķināta, izmantojot parasto akciju vidējās tirgus cenas attiecīgajā periodā. Teorētiski katru tirgus darījumu ar uzņēmuma parastajām akcijām varētu iekļaut vidējās tirgus cenas noteikšanā. Tomēr praktisku apsvērumu dēļ var izmantot nedēļas vai mēneša vidējo cenu. |
| --- | --- |

A4.

Mazinātās peļņas par akciju aprēķina mērķiem parasto akciju vidējā tirgus cena, pieņemot, ka tās tiks emitētas, tiek aprēķināta, izmantojot parasto akciju vidējās tirgus cenas attiecīgajā periodā. Teorētiski katru tirgus darījumu ar uzņēmuma parastajām akcijām varētu iekļaut vidējās tirgus cenas noteikšanā. Tomēr praktisku apsvērumu dēļ var izmantot nedēļas vai mēneša vidējo cenu.

| A5. | Parasti cenas tirgus slēgšanas brīdī ir piemērotas, lai aprēķinātu vidējo tirgus cenu. Ja notiek plašas cenu svārstības, var izmantot vidējo aritmētisko starp augstāko un zemāko cenu līmeni, lai iegūtu reprezentatīvāku cenu. Vidējās tirgus cenas aprēķināšanai izmantotā metode ir jāpielieto konsekventi līdz brīdim, kad apstākļu maiņas dēļ tā vairs nav reprezentatīva. Piemēram, uzņēmums, kas vairākus gadus vidējās tirgus cenas aprēķinos izmanto tirgus cenas tā slēgšanas brīdī, kas ir relatīvi stabilas, varētu pāriet uz vidējās cenas aprēķinu izmantojot augstāko un zemāko cenu līmeni, ja cenas sāk stipri svārstīties, un cenas tirgus slēgšanas brīdī vairs nav reprezentatīvas. |
| --- | --- |

A5.

Parasti cenas tirgus slēgšanas brīdī ir piemērotas, lai aprēķinātu vidējo tirgus cenu. Ja notiek plašas cenu svārstības, var izmantot vidējo aritmētisko starp augstāko un zemāko cenu līmeni, lai iegūtu reprezentatīvāku cenu. Vidējās tirgus cenas aprēķināšanai izmantotā metode ir jāpielieto konsekventi līdz brīdim, kad apstākļu maiņas dēļ tā vairs nav reprezentatīva. Piemēram, uzņēmums, kas vairākus gadus vidējās tirgus cenas aprēķinos izmanto tirgus cenas tā slēgšanas brīdī, kas ir relatīvi stabilas, varētu pāriet uz vidējās cenas aprēķinu izmantojot augstāko un zemāko cenu līmeni, ja cenas sāk stipri svārstīties, un cenas tirgus slēgšanas brīdī vairs nav reprezentatīvas.

Akciju iegādes iespējas līgumi, garantijas līgumi un to ekvivalenti

| A6. | Akciju iegādes iespējas līgumi vai garantijas līgumi konvertējamo instrumentu iegādei tiek uzskatīti par izmantojamiem konvertējamo instrumentu iegādei, ja abu – konvertējamā instrumenta un parasto akciju, kas iegūstamas konvertēšanas rezultātā, – vidējās cenas ir augstākas nekā iespējas līgumu vai garantijas līgumu izmantošanas cenas. Tomēr minētie līgumi netiek uzskatīti par izmantojamiem, ja arī līdzīgu apgrozībā esošu konvertējamo instrumentu konvertēšana, ja tādi ir, netiek uzskatīta par notikušu. |
| --- | --- |

A6.

Akciju iegādes iespējas līgumi vai garantijas līgumi konvertējamo instrumentu iegādei tiek uzskatīti par izmantojamiem konvertējamo instrumentu iegādei, ja abu – konvertējamā instrumenta un parasto akciju, kas iegūstamas konvertēšanas rezultātā, – vidējās cenas ir augstākas nekā iespējas līgumu vai garantijas līgumu izmantošanas cenas. Tomēr minētie līgumi netiek uzskatīti par izmantojamiem, ja arī līdzīgu apgrozībā esošu konvertējamo instrumentu konvertēšana, ja tādi ir, netiek uzskatīta par notikušu.

| A7. | Iespējas līgumi vai garantijas līgumi var atļaut vai pieprasīt parādu vai citu uzņēmuma (vai tā mātes uzņēmuma, vai meitas uzņēmuma) instrumentu piedāvāšanu izsolē, lai samaksātu visu izmantošanas cenu vai tās daļu. Mazinātās peļņas par akciju aprēķinā iespējas līgumiem vai garantijas līgumiem ir mazinoša ietekme, ja a) attiecīgo parasto akciju vidējā tirgus cena periodā pārsniedz izmantošanas cenu vai b) instrumenta pārdošanas cena, ko plānots izsolīt, ir zemāka par cenu, par kuru instrumentu var pārdot izsolē saskaņā ar iespējas vai garantijas līgumu, un iegūtais diskonts veido faktisko izmantošanas cenu, kas ir zemāka par parasto akciju tirgus cenām, kas iegūstama, izmantojot līgumus. Mazinātās peļņas par akciju aprēķinā pieņem, ka šie iespējas vai garantijas līgumi tiks izmantoti un ka parādi vai citi instrumenti tiek pārdoti izsolē. Ja iegādes iespējas vai garantijas līguma turētājs dod priekšroku izsolei par naudu un līgums atļauj izsoli par naudu, tiek pieņemts, ka izsole notiek par naudu. Procenti (neto pēc nodokļiem) vai jebkurš parāds, ko pieņem kā pārdodamu izsolē, tiek pievienoti atpakaļ kā skaitītāja korekcija. |
| --- | --- |

A7.

Iespējas līgumi vai garantijas līgumi var atļaut vai pieprasīt parādu vai citu uzņēmuma (vai tā mātes uzņēmuma, vai meitas uzņēmuma) instrumentu piedāvāšanu izsolē, lai samaksātu visu izmantošanas cenu vai tās daļu. Mazinātās peļņas par akciju aprēķinā iespējas līgumiem vai garantijas līgumiem ir mazinoša ietekme, ja a) attiecīgo parasto akciju vidējā tirgus cena periodā pārsniedz izmantošanas cenu vai b) instrumenta pārdošanas cena, ko plānots izsolīt, ir zemāka par cenu, par kuru instrumentu var pārdot izsolē saskaņā ar iespējas vai garantijas līgumu, un iegūtais diskonts veido faktisko izmantošanas cenu, kas ir zemāka par parasto akciju tirgus cenām, kas iegūstama, izmantojot līgumus. Mazinātās peļņas par akciju aprēķinā pieņem, ka šie iespējas vai garantijas līgumi tiks izmantoti un ka parādi vai citi instrumenti tiek pārdoti izsolē. Ja iegādes iespējas vai garantijas līguma turētājs dod priekšroku izsolei par naudu un līgums atļauj izsoli par naudu, tiek pieņemts, ka izsole notiek par naudu. Procenti (neto pēc nodokļiem) vai jebkurš parāds, ko pieņem kā pārdodamu izsolē, tiek pievienoti atpakaļ kā skaitītāja korekcija.

| A8. | Līdzīga pieeja ir priekšrocību akcijām, kurām ir līdzīgi noteikumi, vai citiem instrumentiem, kuriem ir konvertēšanas iespējas līgumi, kas ieguldītājam ļauj maksāt naudā, lai iegūtu izdevīgāku konvertēšanas likmi. |
| --- | --- |

A8.

Līdzīga pieeja ir priekšrocību akcijām, kurām ir līdzīgi noteikumi, vai citiem instrumentiem, kuriem ir konvertēšanas iespējas līgumi, kas ieguldītājam ļauj maksāt naudā, lai iegūtu izdevīgāku konvertēšanas likmi.

| A9. | Konkrētu iegādes iespējas līgumu vai garantijas līgumu pamatnoteikumi var prasīt, lai ieņēmumi no šo instrumentu izmantošanas tiktu izmantoti parādu vai citu uzņēmuma (vai mātes uzņēmuma vai meitas uzņēmuma) instrumentu izpirkšanai. Mazinātās peļņas par akciju aprēķinā pieņem, ka šie iespējas vai garantijas līgumi tiek izmantoti, un ka ieņēmumi tiek izmantoti parāda izpirkšanai par tā vidējo tirgus cenu, nevis lai iepirktu parastās akcijas. Mazinātās peļņas par akciju aprēķinā tiek ņemts vērā ieņēmumu, kas gūti, pieņemot, ka iespējas vai garantijas līgumi ir izmantoti, pārsniegums pār summu, kas izmantota, pieņemot, ka parāds tiek izpirkts (t.i., pieņemts kā izmantots parasto akciju atpirkšanai). Procenti (neto pēc nodokļiem) vai jebkurš parāds, ko pieņem kā iepirktu, tiek pievienoti atpakaļ kā skaitītāja korekcija. |
| --- | --- |

A9.

Konkrētu iegādes iespējas līgumu vai garantijas līgumu pamatnoteikumi var prasīt, lai ieņēmumi no šo instrumentu izmantošanas tiktu izmantoti parādu vai citu uzņēmuma (vai mātes uzņēmuma vai meitas uzņēmuma) instrumentu izpirkšanai. Mazinātās peļņas par akciju aprēķinā pieņem, ka šie iespējas vai garantijas līgumi tiek izmantoti, un ka ieņēmumi tiek izmantoti parāda izpirkšanai par tā vidējo tirgus cenu, nevis lai iepirktu parastās akcijas. Mazinātās peļņas par akciju aprēķinā tiek ņemts vērā ieņēmumu, kas gūti, pieņemot, ka iespējas vai garantijas līgumi ir izmantoti, pārsniegums pār summu, kas izmantota, pieņemot, ka parāds tiek izpirkts (t.i., pieņemts kā izmantots parasto akciju atpirkšanai). Procenti (neto pēc nodokļiem) vai jebkurš parāds, ko pieņem kā iepirktu, tiek pievienoti atpakaļ kā skaitītāja korekcija.

Rakstiskie pārdošanas iespējas līgumi

| A10. | Lai ilustrētu 63. punkta izmantošanu, pieņem, ka uzņēmumam ir 120 apgrozībā esoši rakstiskie pārdošanas iespējas līgumi uz tā parastajām akcijām ar izmantošanas cenu 35 VV. Tā parasto akciju vidējā tirgus cena periodā ir 28 VV. Aprēķinot mazināto peļņu par akciju, uzņēmums pieņem, ka perioda sākumā tas ir emitējis 150 akcijas par 28 VV par akciju, lai izpildītu savas pārdošanas saistības 4 200 VV apmērā. 150 emitēto parasto akciju un 120 parasto akciju starpība, kas iegūta, izpildot pārdošanas iespējas līgumus (30 papildu parastās akcijas), tiek pieskaitītas saucējam, aprēķinot mazināto peļņu par akciju. |
| --- | --- |

A10.

Lai ilustrētu 63. punkta izmantošanu, pieņem, ka uzņēmumam ir 120 apgrozībā esoši rakstiskie pārdošanas iespējas līgumi uz tā parastajām akcijām ar izmantošanas cenu 35 VV. Tā parasto akciju vidējā tirgus cena periodā ir 28 VV. Aprēķinot mazināto peļņu par akciju, uzņēmums pieņem, ka perioda sākumā tas ir emitējis 150 akcijas par 28 VV par akciju, lai izpildītu savas pārdošanas saistības 4 200 VV apmērā. 150 emitēto parasto akciju un 120 parasto akciju starpība, kas iegūta, izpildot pārdošanas iespējas līgumus (30 papildu parastās akcijas), tiek pieskaitītas saucējam, aprēķinot mazināto peļņu par akciju.

Meitas uzņēmumu, kopuzņēmumu vai asociēto uzņēmumu instrumenti

| A11. | Meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma potenciālās parastās akcijas, kas konvertējamas vai nu meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma parastajās akcijās, vai mātes uzņēmuma, kopuzņēmuma vai ieguldītāja (pārskatus sniedzēja uzņēmuma) parastajās akcijās, tiek iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā šādā veidā:






  a) | meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma emitētie instrumenti, kas ļauj to turētājiem iegūt meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma parastās akcijas, tiek iekļauti meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma mazinātās peļņas par akciju aprēķināšanā. Tad šī peļņa par akciju tiek iekļauta pārskatus sniedzēja uzņēmuma pelņas par akciju aprēķinos, pamatojoties uz to, ka pārskatus sniedzēja uzņēmuma īpašumā ir meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma instrumenti; |
| --- | --- | --- |

A11.

Meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma potenciālās parastās akcijas, kas konvertējamas vai nu meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma parastajās akcijās, vai mātes uzņēmuma, kopuzņēmuma vai ieguldītāja (pārskatus sniedzēja uzņēmuma) parastajās akcijās, tiek iekļautas mazinātās peļņas par akciju aprēķinā šādā veidā:

a)

meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma emitētie instrumenti, kas ļauj to turētājiem iegūt meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma parastās akcijas, tiek iekļauti meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma mazinātās peļņas par akciju aprēķināšanā. Tad šī peļņa par akciju tiek iekļauta pārskatus sniedzēja uzņēmuma pelņas par akciju aprēķinos, pamatojoties uz to, ka pārskatus sniedzēja uzņēmuma īpašumā ir meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma instrumenti;

| b) | meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma instrumenti, kas ir konvertējami pārskatus sniedzēja uzņēmuma parastajās akcijās, tiek ņemti vērā kopā ar pārskata sniedzēja uzņēmuma potenciālajām parastajām akcijām ar mērķi aprēķināt mazināto peļņu par akciju. Līdzīgi, iegādes iespējas vai garantijas līgumi, ko emitējuši meitas uzņēmumi, kopuzņēmumi vai asociētie uzņēmumi, lai iepirktu pārskatus sniedzēja uzņēmuma parastās akcijas, tiek ņemti vērā kopā ar pārskatus sniedzēja uzņēmuma potenciālajām parastajām akcijām konsolidētās mazinātās peļņas par akciju aprēķinā. |
| --- | --- |

b)

meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma instrumenti, kas ir konvertējami pārskatus sniedzēja uzņēmuma parastajās akcijās, tiek ņemti vērā kopā ar pārskata sniedzēja uzņēmuma potenciālajām parastajām akcijām ar mērķi aprēķināt mazināto peļņu par akciju. Līdzīgi, iegādes iespējas vai garantijas līgumi, ko emitējuši meitas uzņēmumi, kopuzņēmumi vai asociētie uzņēmumi, lai iepirktu pārskatus sniedzēja uzņēmuma parastās akcijas, tiek ņemti vērā kopā ar pārskatus sniedzēja uzņēmuma potenciālajām parastajām akcijām konsolidētās mazinātās peļņas par akciju aprēķinā.

| A12. | Lai noteiktu instrumentu, ko emitējis pārskatus sniedzējs uzņēmums, kas ir konvertējami meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma parastajās akcijās, ietekmi uz peļņas par akciju aprēķinu, tiek pieņemts, ka instrumenti tiks konvertēti un skaitītājs (peļņa vai zaudējumi, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parastajiem akciju turētājiem) tiek koriģēts pēc nepieciešamības saskaņā ar 33. punktu. Papildus šīm korekcijām skaitītājs tiek koriģēts par jebkurām izmaiņām peļņā vai zaudējumos, ko uzrādījis pārskatus sniedzējs uzņēmums (tādām kā ienākumi no dividendēm vai ienākumi no pašu kapitāla metodes pielietošanas), kas ir attiecināmas uz meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma parasto akciju skaita palielinājumu pieņemtās konvertēšanas rezultātā. Mazinātās peļņas par akciju aprēķinā saucējs netiek ietekmēts, tāpēc ka pārskatus sniedzēja uzņēmuma apgrozībā esošo parasto akciju skaits pieņemtās konvertēšanas rezultātā nemainītos. |
| --- | --- |

A12.

Lai noteiktu instrumentu, ko emitējis pārskatus sniedzējs uzņēmums, kas ir konvertējami meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma parastajās akcijās, ietekmi uz peļņas par akciju aprēķinu, tiek pieņemts, ka instrumenti tiks konvertēti un skaitītājs (peļņa vai zaudējumi, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parastajiem akciju turētājiem) tiek koriģēts pēc nepieciešamības saskaņā ar 33. punktu. Papildus šīm korekcijām skaitītājs tiek koriģēts par jebkurām izmaiņām peļņā vai zaudējumos, ko uzrādījis pārskatus sniedzējs uzņēmums (tādām kā ienākumi no dividendēm vai ienākumi no pašu kapitāla metodes pielietošanas), kas ir attiecināmas uz meitas uzņēmuma, kopuzņēmuma vai asociētā uzņēmuma parasto akciju skaita palielinājumu pieņemtās konvertēšanas rezultātā. Mazinātās peļņas par akciju aprēķinā saucējs netiek ietekmēts, tāpēc ka pārskatus sniedzēja uzņēmuma apgrozībā esošo parasto akciju skaits pieņemtās konvertēšanas rezultātā nemainītos.

Līdzdalības kapitālā instrumenti un divu grupu parastās akcijas

| A13. | Dažu uzņēmumu kapitālā ir:






  a) | instrumenti, kas piedalās dividendēs kopā ar parastajām akcijām saskaņā ar iepriekšnoteiktu formulu (piemēram, divi par vienu) un reizēm noteiktu iesaistīšanās apjoma augšējo ierobežojumu (piemēram, līdz, bet nepārsniedzot konkrēto summu par akciju); |
| --- | --- | --- |

A13.

Dažu uzņēmumu kapitālā ir:

a)

instrumenti, kas piedalās dividendēs kopā ar parastajām akcijām saskaņā ar iepriekšnoteiktu formulu (piemēram, divi par vienu) un reizēm noteiktu iesaistīšanās apjoma augšējo ierobežojumu (piemēram, līdz, bet nepārsniedzot konkrēto summu par akciju);

| b) | parasto akciju grupa, kuras dividenžu likme atšķiras no otras parasto akciju grupas, bet kurai nav primāras vai augstākas tiesības. |
| --- | --- |

b)

parasto akciju grupa, kuras dividenžu likme atšķiras no otras parasto akciju grupas, bet kurai nav primāras vai augstākas tiesības.

| A14. | Mazinātās peļņas par akciju aprēķina mērķiem, pieņem, ka A13. punktā aprakstītie parastajās akcijās pārvēršamie instrumenti tiek konvertēti, ja rezultāts ir peļņu mazinošs. Instrumentiem, kuri nav konvertējami parastajās akcijās, perioda peļņu vai zaudējumus attiecina uz dažādām akciju grupām un līdzdalības kapitālā instrumentiem saskaņā ar to tiesībām uz dividendēm vai citām tiesībām, lai piedalītos nesadalītajā peļņā. Lai aprēķinātu pamatpeļņu un mazināto peļņu par akciju:






  a) | peļņa vai zaudējumi, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem, tiek koriģēta (samazināta peļņa un palielināti zaudējumi) par dividenžu summu, kas periodā deklarēta katrai akciju grupai un par līgumā noteikto dividenžu summu (vai procentiem uz līdzdalības obligācijām), kas jāsamaksā par periodu (piemēram, nesamaksātās kumulatīvās dividendes); |
| --- | --- | --- |

A14.

Mazinātās peļņas par akciju aprēķina mērķiem, pieņem, ka A13. punktā aprakstītie parastajās akcijās pārvēršamie instrumenti tiek konvertēti, ja rezultāts ir peļņu mazinošs. Instrumentiem, kuri nav konvertējami parastajās akcijās, perioda peļņu vai zaudējumus attiecina uz dažādām akciju grupām un līdzdalības kapitālā instrumentiem saskaņā ar to tiesībām uz dividendēm vai citām tiesībām, lai piedalītos nesadalītajā peļņā. Lai aprēķinātu pamatpeļņu un mazināto peļņu par akciju:

a)

peļņa vai zaudējumi, kas attiecināmi uz mātes uzņēmuma parasto akciju turētājiem, tiek koriģēta (samazināta peļņa un palielināti zaudējumi) par dividenžu summu, kas periodā deklarēta katrai akciju grupai un par līgumā noteikto dividenžu summu (vai procentiem uz līdzdalības obligācijām), kas jāsamaksā par periodu (piemēram, nesamaksātās kumulatīvās dividendes);

| b) | atlikusī peļņa vai zaudējumi tiek attiecināta uz parastajām akcijām un līdzdalības kapitālā instrumentiem tādā apjomā, ka katrs instruments sadala peļņu tā, it kā visa perioda peļņa vai zaudējumi būtu sadalīti. Kopējo peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz katru kapitāla instrumentu grupu, nosaka, saskaitot kopā uz dividendēm attiecināmo summu un summu, kas attiecināma uz instrumentiem ar līdzdalības iezīmēm; |
| --- | --- |

b)

atlikusī peļņa vai zaudējumi tiek attiecināta uz parastajām akcijām un līdzdalības kapitālā instrumentiem tādā apjomā, ka katrs instruments sadala peļņu tā, it kā visa perioda peļņa vai zaudējumi būtu sadalīti. Kopējo peļņu vai zaudējumus, kas attiecināmi uz katru kapitāla instrumentu grupu, nosaka, saskaitot kopā uz dividendēm attiecināmo summu un summu, kas attiecināma uz instrumentiem ar līdzdalības iezīmēm;

| c) | kopējo peļņas vai zaudējumu summu, kas attiecināma uz katru kapitāla instrumentu grupu, dala ar apgrozībā esošo instrumentu skaitu, uz kuriem attiecināmi ieņēmumi, lai noteiktu instrumenta peļņu par akciju. |
| --- | --- |

c)

kopējo peļņas vai zaudējumu summu, kas attiecināma uz katru kapitāla instrumentu grupu, dala ar apgrozībā esošo instrumentu skaitu, uz kuriem attiecināmi ieņēmumi, lai noteiktu instrumenta peļņu par akciju.

Lai aprēķinātu mazināto peļņu par akciju, visas potenciālās parastās akcijas, attiecībā uz kurām pieņem, ka tās ir emitētas, ietver apgrozībā esošajās parastajās akcijās.

Daļēji apmaksātās akcijas

| A15. | Ja parastās akcijas ir emitētas, bet nav pilnībā apmaksātas, pamatpeļņas par akciju aprēķinā tās tiek uzskatītas par daļu no parastās akcijas tādā apjomā, kādā tām bija tiesības piedalīties dividendēs periodā, kurā parastā akcija bija pilnībā apmaksāta. |
| --- | --- |

A15.

Ja parastās akcijas ir emitētas, bet nav pilnībā apmaksātas, pamatpeļņas par akciju aprēķinā tās tiek uzskatītas par daļu no parastās akcijas tādā apjomā, kādā tām bija tiesības piedalīties dividendēs periodā, kurā parastā akcija bija pilnībā apmaksāta.

| A16. | Apjomā, kādā daļēji apmaksātajām akcijām nav tiesību piedalīties dividendēs attiecīgajā periodā, mazinātās peļņas par akciju aprēķinā tās tiek uzskatītas par garantijas līgumu vai iespējas līgumu ekvivalentu. Pieņem, ka neapmaksātais atlikums ir ieņēmumi, kas izmantoti parasto akciju iepirkšanai. Akciju skaits, kas ietverts mazinātajā peļņā par akciju, ir parakstīšanās akciju skaita un akciju skaita, kas pieņemts, ka tiks izpirkts, starpība. |
| --- | --- |

A16.

Apjomā, kādā daļēji apmaksātajām akcijām nav tiesību piedalīties dividendēs attiecīgajā periodā, mazinātās peļņas par akciju aprēķinā tās tiek uzskatītas par garantijas līgumu vai iespējas līgumu ekvivalentu. Pieņem, ka neapmaksātais atlikums ir ieņēmumi, kas izmantoti parasto akciju iepirkšanai. Akciju skaits, kas ietverts mazinātajā peļņā par akciju, ir parakstīšanās akciju skaita un akciju skaita, kas pieņemts, ka tiks izpirkts, starpība.

---

(1)  Šajos norādījumos naudas summas ir norādītas “valutas vienībās” (VV).

B PIELIKUMS

Grozījumi citos paziņojumos

Šajā papildinājumā ietvertie grozījumi ir jāpiemēro pārskata periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu agrākam periodam, šie grozījumi tiek piemēroti attiecībā uz šo agrāko periodu.

| B1. | Starptautiskajos finanšu pārskatu standartos, ieskaitot starptautiskos grāmatvedības standartus un interpretācijas, kuri piemērojami ar 2003. gada decembri, atsauces uz spēkā esošo 33. SGS Peļņa par akciju versiju tiek mainīta uz 33. SGS Peļņa par akciju. |
| --- | --- |

B1.

Starptautiskajos finanšu pārskatu standartos, ieskaitot starptautiskos grāmatvedības standartus un interpretācijas, kuri piemērojami ar 2003. gada decembri, atsauces uz spēkā esošo 33. SGS Peļņa par akciju versiju tiek mainīta uz 33. SGS Peļņa par akciju.

40. STARPTAUTISKAIS GRĀMATVEDĪBAS STANDARTS

Ieguldījumu īpašums

SATURS

Mērķis

Darbības joma

Definīcijas

Atzīšana

Novērtēšana atzīšanas brīdī

Novērtēšana pēc atzīšanas

Grāmatvedības politika

Patiesās vērtības modelis

Nespēja ticami novērtēt patieso vērtību

Izmaksu modelis

Pārnešana

Atsavināšana

Informācijas atklāšana

Patiesās vērtības modelis un izmaksu modelis

Patiesās vērtības modelis

Izmaksu modelis

Pārejas noteikumi

Patiesās vērtības modelis

Izmaksu modelis

Spēkā stāšanās datums

40. SGS atsaukšana (pārskatīts 2000. gadā)

Šis Standarts aizstāj 40. SGS (pārstrādāts 2000. gadā) Ieguldījumu īpašums un to nepieciešams piemērot pārskatu periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka piemērošana.

MĒRĶIS

| 1. | Šā Standarta mērķis ir noteikt grāmatvedības uzskaites metodes ieguldījumu īpašumam un ar to saistītās informācijas atklāšanas prasības. |
| --- | --- |

1.

Šā Standarta mērķis ir noteikt grāmatvedības uzskaites metodes ieguldījumu īpašumam un ar to saistītās informācijas atklāšanas prasības.

DARBĪBAS JOMA

| 2. | Šis Standarts ir jāpiemēro ieguldījumu īpašuma atzīšanā, novērtēšanā un informācijas atklāšanā. |
| --- | --- |

2.

Šis Standarts ir jāpiemēro ieguldījumu īpašuma atzīšanā, novērtēšanā un informācijas atklāšanā.

| 3. | Cita starpā, šis Standarts jāpiemēro ieguldījumu īpašuma novērtēšanā nomnieka finanšu pārskatos, kuru nomā saskaņā ar finanšu nomu, kā arī ieguldījumu īpašuma novērtēšanu iznomātāja finanšu pārskatos, kuru iznomā saskaņā ar operatīvo nomu. Šis Standarts neaplūko jautājumus, kas ietverti 17. SGS Noma, tajā skaitā:






  a) | nomas klasifikācija par finanšu nomu vai operatīvo nomu; |
| --- | --- | --- |

3.

Cita starpā, šis Standarts jāpiemēro ieguldījumu īpašuma novērtēšanā nomnieka finanšu pārskatos, kuru nomā saskaņā ar finanšu nomu, kā arī ieguldījumu īpašuma novērtēšanu iznomātāja finanšu pārskatos, kuru iznomā saskaņā ar operatīvo nomu. Šis Standarts neaplūko jautājumus, kas ietverti 17. SGS Noma, tajā skaitā:

a)

nomas klasifikācija par finanšu nomu vai operatīvo nomu;

| b) | nomas ieņēmumu atzīšana, kas gūti no ieguldījumu īpašuma (skatīt arī 18. SGS Ieņēmumi); |
| --- | --- |

b)

nomas ieņēmumu atzīšana, kas gūti no ieguldījumu īpašuma (skatīt arī 18. SGS Ieņēmumi);

| c) | ieguldījumu īpašuma novērtēšana nomnieka finanšu pārskatos, kurus nomā saskaņā ar operatīvo nomu; |
| --- | --- |

c)

ieguldījumu īpašuma novērtēšana nomnieka finanšu pārskatos, kurus nomā saskaņā ar operatīvo nomu;

| d) | neto ieguldījuma finanšu nomā novērtēšana iznomātāja finanšu pārskatos; |
| --- | --- |

d)

neto ieguldījuma finanšu nomā novērtēšana iznomātāja finanšu pārskatos;

| e) | pārdošanas ar saņemšanu atpakaļ nomā darījumu uzskaite; |
| --- | --- |

e)

pārdošanas ar saņemšanu atpakaļ nomā darījumu uzskaite;

| f) | informācijas atklāšana par finanšu nomu un operatīvo nomu. |
| --- | --- |

f)

informācijas atklāšana par finanšu nomu un operatīvo nomu.

| 4. | Šis Standarts neattiecas uz:






  a) | bioloģiskajiem aktīviem, kas saistīti ar lauksaimniecības darbību (skatīt 41. SGS Lauksaimniecība); |
| --- | --- | --- |

4.

Šis Standarts neattiecas uz:

a)

bioloģiskajiem aktīviem, kas saistīti ar lauksaimniecības darbību (skatīt 41. SGS Lauksaimniecība);

| b) | tiesībām iegūt derīgos izrakteņus un derīgo izrakteņu krājumus kā, piemēram, naftu, dabas gāzi un līdzīgus neatjaunojamus resursus. |
| --- | --- |

b)

tiesībām iegūt derīgos izrakteņus un derīgo izrakteņu krājumus kā, piemēram, naftu, dabas gāzi un līdzīgus neatjaunojamus resursus.

DEFINĪCIJAS

| 5. | Šajā Standartā lietotie termini:



  Uzskaites vērtība ir summa, kādā aktīvs atzīts bilancē.


  Izmaksas ir samaksātā naudas vai tās ekvivalentu summa, vai tādas atlīdzības patiesā vērtība, kas izlietota, lai iegādātos aktīvu, to iegādājoties vai uzbūvējot.


  Patiesā vērtība ir summa, pret kuru varētu apmainīt aktīvu informētu, ieinteresētu, savstarpēji nesaistītu pušu starpā noslēgtu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā.


  Ieguldījumu īpašums ir īpašums (zeme vai ēka vai ēkas daļa, vai abi), kuru tur (īpašnieks vai nomnieks saskaņā ar finanšu nomu), lai nopelnītu nomas maksu vai kapitāla vērtības palielināšanai, vai abos nolūkos, nevis:









  a) | lietošanai preču ražošanā vai pakalpojumu sniegšanā, vai administratīvā nolūkā; |
| --- | --- | --- |

5.

Šajā Standartā lietotie termini:

a)

lietošanai preču ražošanā vai pakalpojumu sniegšanā, vai administratīvā nolūkā;

| b) | pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā. |
| --- | --- |

b)

pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā.

| 6. | Nomnieka īpašuma daļa, kuru nomā saskaņā ar operatīvo nomu, var tikt klasificēta un uzskaitīta kā ieguldījumu īpašums, tikai un vienīgi, ja pārējās pazīmes atbilst ieguldījumu īpašuma definīcijai un ja attiecībā uz atzīto aktīvu nomnieks izmanto 33. – 35. punktā aprakstīto patiesās vērtības modeli. Šo klasifikācijas alternatīvu drīkst piemērot attiecībā uz katru atsevišķo īpašuma posteni individuāli. Tomēr, ja šī klasifikācijas alternatīva ir izvēlēta vienai īpašuma daļai, kura tiek nomāta saskaņā ar operatīvo nomu, visi īpašumi, kas tiek klasificēti kā ieguldījumu īpašumi, ir jāuzskaita, izmantojot patiesās vērtības modeli. Ja tiek izvēlēta šī klasifikācijas alternatīva, jebkurai šādi klasificētai daļai ir piemērojamas 74. – 78. punktā noteiktās informācijas atklāšanas prasības. |
| --- | --- |

6.

Nomnieka īpašuma daļa, kuru nomā saskaņā ar operatīvo nomu, var tikt klasificēta un uzskaitīta kā ieguldījumu īpašums, tikai un vienīgi, ja pārējās pazīmes atbilst ieguldījumu īpašuma definīcijai un ja attiecībā uz atzīto aktīvu nomnieks izmanto 33. – 35. punktā aprakstīto patiesās vērtības modeli. Šo klasifikācijas alternatīvu drīkst piemērot attiecībā uz katru atsevišķo īpašuma posteni individuāli. Tomēr, ja šī klasifikācijas alternatīva ir izvēlēta vienai īpašuma daļai, kura tiek nomāta saskaņā ar operatīvo nomu, visi īpašumi, kas tiek klasificēti kā ieguldījumu īpašumi, ir jāuzskaita, izmantojot patiesās vērtības modeli. Ja tiek izvēlēta šī klasifikācijas alternatīva, jebkurai šādi klasificētai daļai ir piemērojamas 74. – 78. punktā noteiktās informācijas atklāšanas prasības.

| 7. | Ieguldījumu īpašumu tur, lai nopelnītu nomas maksu, vai kapitāla vērtības palielināšanai, vai abos nolūkos. Tādēļ ieguldījumu īpašums rada naudas plūsmas lielā mērā neatkarīgi no citiem uzņēmuma turētiem aktīviem. Tas ieguldījumu īpašumu atšķir no īpašnieka izmantota īpašuma. Preču ražošana vai pakalpojumu sniegšana (vai īpašuma lietošana administratīvā nolūkā) rada naudas plūsmas, kuras attiecināmas ne tikai uz īpašumu, bet arī uz citiem aktīviem, kurus lieto ražošanas vai piegādes procesā. 16. SGS Pamatlīdzekļi attiecas uz īpašnieka izmantotu īpašumu. |
| --- | --- |

7.

Ieguldījumu īpašumu tur, lai nopelnītu nomas maksu, vai kapitāla vērtības palielināšanai, vai abos nolūkos. Tādēļ ieguldījumu īpašums rada naudas plūsmas lielā mērā neatkarīgi no citiem uzņēmuma turētiem aktīviem. Tas ieguldījumu īpašumu atšķir no īpašnieka izmantota īpašuma. Preču ražošana vai pakalpojumu sniegšana (vai īpašuma lietošana administratīvā nolūkā) rada naudas plūsmas, kuras attiecināmas ne tikai uz īpašumu, bet arī uz citiem aktīviem, kurus lieto ražošanas vai piegādes procesā. 16. SGS Pamatlīdzekļi attiecas uz īpašnieka izmantotu īpašumu.

| 8. | Ieguldījumu īpašums ir, piemēram:






  a) | zeme, kuru tur ilgtermiņa kapitāla vērtības palielināšanai, nevis īstermiņa pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā; |
| --- | --- | --- |

8.

Ieguldījumu īpašums ir, piemēram:

a)

zeme, kuru tur ilgtermiņa kapitāla vērtības palielināšanai, nevis īstermiņa pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā;

| b) | zeme, kuru tur pašlaik nenoteiktai turpmākai lietošanai (ja uzņēmums nav noteicis, ka tas lietos zemi kā īpašnieka izmantotu īpašumu vai īstermiņa pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā, tiek uzskatīts, ka zemi tur kapitāla vērtības palielināšanai); |
| --- | --- |

b)

zeme, kuru tur pašlaik nenoteiktai turpmākai lietošanai (ja uzņēmums nav noteicis, ka tas lietos zemi kā īpašnieka izmantotu īpašumu vai īstermiņa pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā, tiek uzskatīts, ka zemi tur kapitāla vērtības palielināšanai);

| c) | ēka, kura pieder pārskatus sniedzējam uzņēmumam (vai kuru pārskatus sniedzējs uzņēmums nomā saskaņā ar finanšu nomu) un kuru tas iznomā saskaņā ar vienu vai vairākām operatīvām nomām; |
| --- | --- |

c)

ēka, kura pieder pārskatus sniedzējam uzņēmumam (vai kuru pārskatus sniedzējs uzņēmums nomā saskaņā ar finanšu nomu) un kuru tas iznomā saskaņā ar vienu vai vairākām operatīvām nomām;

| d) | ēka, kura ir brīva, bet kuru tur iznomāšanai saskaņā ar vienu vai vairākām operatīvām nomām. |
| --- | --- |

d)

ēka, kura ir brīva, bet kuru tur iznomāšanai saskaņā ar vienu vai vairākām operatīvām nomām.

| 9. | Posteņi, kuri nav ieguldījumu īpašums, un tādēļ neietilpst šā Standarta darbības jomā, ir, piemēram, šādi:






  a) | īpašums, kas paredzēts pārdošanai parastās uzņēmējdarbības ietvaros vai šādas pārdošanas nolūkos veiktās būvniecības vai attīstības ietvaros (skatīt 2. SGS Krājumi), piemēram, īpašums, kas tiek iegādāts tikai un vienīgi ar nolūku tuvākā nākotnē to pārdot vai arī ir paredzēts uzlabošanai un atkārtotai pārdošanai. |
| --- | --- | --- |

9.

Posteņi, kuri nav ieguldījumu īpašums, un tādēļ neietilpst šā Standarta darbības jomā, ir, piemēram, šādi:

a)

īpašums, kas paredzēts pārdošanai parastās uzņēmējdarbības ietvaros vai šādas pārdošanas nolūkos veiktās būvniecības vai attīstības ietvaros (skatīt 2. SGS Krājumi), piemēram, īpašums, kas tiek iegādāts tikai un vienīgi ar nolūku tuvākā nākotnē to pārdot vai arī ir paredzēts uzlabošanai un atkārtotai pārdošanai.

| b) | īpašums, kura būvniecība vai uzlabošana tiek veikta trešo pušu uzdevumā (skatīt 11. SGS Būvlīgumi). |
| --- | --- |

b)

īpašums, kura būvniecība vai uzlabošana tiek veikta trešo pušu uzdevumā (skatīt 11. SGS Būvlīgumi).

| c) | īpašnieka izmantots īpašums (skatīt 16. SGS), ieskaitot (cita starpā) īpašumu, kuru tur turpmākai lietošanai par īpašnieka izmantoto īpašumu, īpašums, kuru tur turpmākai izstrādei un turpmākai lietošanai par īpašnieka izmantotu īpašumu, īpašums, kuru izmanto darbinieki (neatkarīgi no tā, vai darbinieki maksā nomas maksu pēc tirgus likmēm vai ne) un īpašnieka izmantots īpašums, ko paredzēts atsavināt; |
| --- | --- |

c)

īpašnieka izmantots īpašums (skatīt 16. SGS), ieskaitot (cita starpā) īpašumu, kuru tur turpmākai lietošanai par īpašnieka izmantoto īpašumu, īpašums, kuru tur turpmākai izstrādei un turpmākai lietošanai par īpašnieka izmantotu īpašumu, īpašums, kuru izmanto darbinieki (neatkarīgi no tā, vai darbinieki maksā nomas maksu pēc tirgus likmēm vai ne) un īpašnieka izmantots īpašums, ko paredzēts atsavināt;

| d) | īpašums, kuru būvē vai izstrādā turpmākai lietošanai par ieguldījumu īpašumu. 16. SGS attiecas uz šo īpašumu, kamēr nav pabeigta tā būvniecība vai izstrāde, kad īpašums kļūst par ieguldījumu īpašumu un uz to attiecas šis Standarts. Tomēr šis Standarts attiecas uz esošo ieguldījumu īpašumu, kuru pārveido turpmākai lietošanai par ieguldījumu īpašumu (skatīt 58. punktu); |
| --- | --- |

d)

īpašums, kuru būvē vai izstrādā turpmākai lietošanai par ieguldījumu īpašumu. 16. SGS attiecas uz šo īpašumu, kamēr nav pabeigta tā būvniecība vai izstrāde, kad īpašums kļūst par ieguldījumu īpašumu un uz to attiecas šis Standarts. Tomēr šis Standarts attiecas uz esošo ieguldījumu īpašumu, kuru pārveido turpmākai lietošanai par ieguldījumu īpašumu (skatīt 58. punktu);

| e) | citam uzņēmumam finanšu nomas līguma ietvaros iznomāts īpašums. |
| --- | --- |

e)

citam uzņēmumam finanšu nomas līguma ietvaros iznomāts īpašums.

| 10. | Daži īpašumi ietver daļu, kuru izmanto, lai nopelnītu nomas maksu vai kapitāla vērtības palielināšanai, un daļu, kuru izmanto preču ražošanai vai pakalpojumu sniegšanai, vai administratīvā nolūkā. Ja šīs daļas varētu pārdot atsevišķi (vai iznomāt atsevišķi saskaņā ar finanšu nomu), uzņēmums uzskaita šīs daļas atsevišķi. Ja daļas nevarētu pārdot atsevišķi, īpašums ir ieguldījumu īpašums tikai tad, ja nenozīmīga tā daļa tiek izmantota preču ražošanai vai preču vai pakalpojumu sniegšanai, vai administratīvā nolūkā. |
| --- | --- |

10.

Daži īpašumi ietver daļu, kuru izmanto, lai nopelnītu nomas maksu vai kapitāla vērtības palielināšanai, un daļu, kuru izmanto preču ražošanai vai pakalpojumu sniegšanai, vai administratīvā nolūkā. Ja šīs daļas varētu pārdot atsevišķi (vai iznomāt atsevišķi saskaņā ar finanšu nomu), uzņēmums uzskaita šīs daļas atsevišķi. Ja daļas nevarētu pārdot atsevišķi, īpašums ir ieguldījumu īpašums tikai tad, ja nenozīmīga tā daļa tiek izmantota preču ražošanai vai preču vai pakalpojumu sniegšanai, vai administratīvā nolūkā.

| 11. | Dažos gadījumos uzņēmums sniedz papildpakalpojumus tā īpašuma izmantotājiem. Uzņēmums uzskata šo īpašumu par ieguldījumu īpašumu, ja pakalpojumi veido samērā nenozīmīgu daļu no kopējās vienošanās. Piemēram, ja biroja ēkas īpašnieks sniedz apsardzes un uzturēšanas pakalpojumus nomniekiem, kuri lieto ēku. |
| --- | --- |

11.

Dažos gadījumos uzņēmums sniedz papildpakalpojumus tā īpašuma izmantotājiem. Uzņēmums uzskata šo īpašumu par ieguldījumu īpašumu, ja pakalpojumi veido samērā nenozīmīgu daļu no kopējās vienošanās. Piemēram, ja biroja ēkas īpašnieks sniedz apsardzes un uzturēšanas pakalpojumus nomniekiem, kuri lieto ēku.

| 12. | Citos gadījumos svarīgs ir sniegto pakalpojumu veids. Piemēram, ja uzņēmumam pieder viesnīca un tas to pārvalda, viesiem sniegtie pakalpojumi ir nozīmīga daļa no kopējās vienošanās. Tādēļ īpašnieka pārvaldīta viesnīca ir īpašnieka izmantots īpašums, nevis ieguldījumu īpašums. |
| --- | --- |

12.

Citos gadījumos svarīgs ir sniegto pakalpojumu veids. Piemēram, ja uzņēmumam pieder viesnīca un tas to pārvalda, viesiem sniegtie pakalpojumi ir nozīmīga daļa no kopējās vienošanās. Tādēļ īpašnieka pārvaldīta viesnīca ir īpašnieka izmantots īpašums, nevis ieguldījumu īpašums.

| 13. | Reizēm būs grūti noteikt, vai papildpakalpojumi ir tik nozīmīgi, ka īpašums nav ieguldījumu īpašums. Piemēram, viesnīcas īpašnieks dažreiz nodod noteiktas saistības trešajām personām saskaņā ar pārvaldes līgumu. Šo pārvaldes līgumu noteikumi ir ļoti atšķirīgi. Vienā gadījumā īpašnieks būtībā var būt pasīvs ieguldītājs. Citā gadījumā īpašnieks, iespējams, ir vienkārši nodevis citiem noteiktas ikdienas funkcijas, saglabājot būtisku atkarību no naudas plūsmu izmaiņām no viesnīcas darbības. |
| --- | --- |

13.

Reizēm būs grūti noteikt, vai papildpakalpojumi ir tik nozīmīgi, ka īpašums nav ieguldījumu īpašums. Piemēram, viesnīcas īpašnieks dažreiz nodod noteiktas saistības trešajām personām saskaņā ar pārvaldes līgumu. Šo pārvaldes līgumu noteikumi ir ļoti atšķirīgi. Vienā gadījumā īpašnieks būtībā var būt pasīvs ieguldītājs. Citā gadījumā īpašnieks, iespējams, ir vienkārši nodevis citiem noteiktas ikdienas funkcijas, saglabājot būtisku atkarību no naudas plūsmu izmaiņām no viesnīcas darbības.

| 14. | Nepieciešams vērtējums, lai noteiktu, vai īpašums ir ieguldījumu īpašums. Uzņēmums izveido kritēriju kopumu tā, ka tas var šo vērtējumu izmantot konsekventi saskaņā ar ieguldījumu īpašuma definīciju un attiecīgajām 7. – 13. punkta norādēm. 75. punkta c) apakšpunktā ir prasība uzņēmumiem atklāt šos kritērijus gadījumos, kuros klasifikācija ir grūti nosakāma. |
| --- | --- |

14.

Nepieciešams vērtējums, lai noteiktu, vai īpašums ir ieguldījumu īpašums. Uzņēmums izveido kritēriju kopumu tā, ka tas var šo vērtējumu izmantot konsekventi saskaņā ar ieguldījumu īpašuma definīciju un attiecīgajām 7. – 13. punkta norādēm. 75. punkta c) apakšpunktā ir prasība uzņēmumiem atklāt šos kritērijus gadījumos, kuros klasifikācija ir grūti nosakāma.

| 15. | Dažos gadījumos uzņēmumam pieder īpašums, kurš ir iznomāts un kuru lieto tā mātes uzņēmums vai kāds cits meitas uzņēmums. Īpašums nav ieguldījumu īpašums konsolidētajos finanšu pārskatos, jo īpašums ir īpašnieka izmantots no koncerna viedokļa. Tomēr no īpašnieka uzņēmuma viedokļa, īpašums ir ieguldījumu īpašums, ja tas atbilst 5. punktā sniegtajai definīcijai. Tādēļ iznomātājs īpašumu uzskaita kā ieguldījumu īpašumu tā atsevišķajos finanšu pārskatos. |
| --- | --- |

15.

Dažos gadījumos uzņēmumam pieder īpašums, kurš ir iznomāts un kuru lieto tā mātes uzņēmums vai kāds cits meitas uzņēmums. Īpašums nav ieguldījumu īpašums konsolidētajos finanšu pārskatos, jo īpašums ir īpašnieka izmantots no koncerna viedokļa. Tomēr no īpašnieka uzņēmuma viedokļa, īpašums ir ieguldījumu īpašums, ja tas atbilst 5. punktā sniegtajai definīcijai. Tādēļ iznomātājs īpašumu uzskaita kā ieguldījumu īpašumu tā atsevišķajos finanšu pārskatos.

ATZĪŠANA

| 16. | Ieguldījumu īpašumu atzīst par aktīvu tikai un vienīgi tad, ja:










  a) | ir ticams, ka uzņēmumā ieplūdīs ar ieguldījumu īpašumu saistītie nākotnes saimnieciskie labumi; |
| --- | --- | --- |

16.

Ieguldījumu īpašumu atzīst par aktīvu tikai un vienīgi tad, ja:

a)

ir ticams, ka uzņēmumā ieplūdīs ar ieguldījumu īpašumu saistītie nākotnes saimnieciskie labumi;

| b) | var ticami novērtēt ieguldījumu īpašuma izmaksas. |
| --- | --- |

b)

var ticami novērtēt ieguldījumu īpašuma izmaksas.

| 17. | Saskaņā ar šo atzīšanas principu, uzņēmums novērtē visas tā ieguldījumu īpašuma izmaksas brīdī, kad tās rodas. Tās ietver ieguldījumu īpašuma sākotnējās iegādes izmaksas, kā arī izmaksas, kas radušās pēc tam papildinot, aizvietojot daļu no īpašuma vai apkalpošanas gaitā radušās izmaksas. |
| --- | --- |

17.

Saskaņā ar šo atzīšanas principu, uzņēmums novērtē visas tā ieguldījumu īpašuma izmaksas brīdī, kad tās rodas. Tās ietver ieguldījumu īpašuma sākotnējās iegādes izmaksas, kā arī izmaksas, kas radušās pēc tam papildinot, aizvietojot daļu no īpašuma vai apkalpošanas gaitā radušās izmaksas.

| 18. | Saskaņā ar 16. punktā ietverto atzīšanas principu, uzņēmums neieskaita ieguldījumu īpašuma uzskaites vērtībā tā ikdienas apkalpošanas izmaksas. Šīs izmaksas drīzāk tiek ietvertas peļņā vai zaudējumos tajā periodā, kurā tās radušās. Ikdienas apkalpošanas izmaksas, galvenokārt, ir darba un izejvielu izmaksas, kā arī, iespējams, mazu rezerves daļu izmaksas. Šos izdevumus bieži raksturo kā nekustamā īpašuma “remonta un uzturēšana izmaksas”. |
| --- | --- |

18.

Saskaņā ar 16. punktā ietverto atzīšanas principu, uzņēmums neieskaita ieguldījumu īpašuma uzskaites vērtībā tā ikdienas apkalpošanas izmaksas. Šīs izmaksas drīzāk tiek ietvertas peļņā vai zaudējumos tajā periodā, kurā tās radušās. Ikdienas apkalpošanas izmaksas, galvenokārt, ir darba un izejvielu izmaksas, kā arī, iespējams, mazu rezerves daļu izmaksas. Šos izdevumus bieži raksturo kā nekustamā īpašuma “remonta un uzturēšana izmaksas”.

| 19. | Ieguldījumu īpašuma daļas var būt iegādātas iepriekšējo daļu aizvietošanas ceļā. Piemēram, var gadīties, ka iekšējās sienas ir sākotnēji uzcelto sienu aizvietojums. Saskaņā ar atzīšanas principu, ieguldījumu īpašuma uzskaites vērtībā uzņēmums atzīst esošā ieguldījumu īpašuma daļas aizvietošanas izmaksas to rašanās brīdī, ja tās atbilst šādu izmaksu atzīšanas kritērijiem. Aizvietoto daļu uzskaites vērtības atzīšana tiek pārtraukta saskaņā ar šajā Standartā noteiktajiem atzīšanas pārtraukšanas principiem. |
| --- | --- |

19.

Ieguldījumu īpašuma daļas var būt iegādātas iepriekšējo daļu aizvietošanas ceļā. Piemēram, var gadīties, ka iekšējās sienas ir sākotnēji uzcelto sienu aizvietojums. Saskaņā ar atzīšanas principu, ieguldījumu īpašuma uzskaites vērtībā uzņēmums atzīst esošā ieguldījumu īpašuma daļas aizvietošanas izmaksas to rašanās brīdī, ja tās atbilst šādu izmaksu atzīšanas kritērijiem. Aizvietoto daļu uzskaites vērtības atzīšana tiek pārtraukta saskaņā ar šajā Standartā noteiktajiem atzīšanas pārtraukšanas principiem.

NOVĒRTĒŠANA ATZĪŠANAS BRĪDĪ

| 20. | Ieguldījumu īpašums sākotnēji jānovērtē pēc tā iegādes izmaksu vērtības. Darījuma izmaksas jāiekļauj sākotnējā novērtējumā. |
| --- | --- |

20.

Ieguldījumu īpašums sākotnēji jānovērtē pēc tā iegādes izmaksu vērtības. Darījuma izmaksas jāiekļauj sākotnējā novērtējumā.

| 21. | Iegādāta ieguldījumu īpašuma izmaksas ir tā iegādes cena un jebkuri tieši attiecināmi izdevumi. Tieši attiecināmi izdevumi ir, piemēram, maksa par juridiskiem pakalpojumiem, īpašuma nodošanas nodokļi un citas darījuma izmaksas. |
| --- | --- |

21.

Iegādāta ieguldījumu īpašuma izmaksas ir tā iegādes cena un jebkuri tieši attiecināmi izdevumi. Tieši attiecināmi izdevumi ir, piemēram, maksa par juridiskiem pakalpojumiem, īpašuma nodošanas nodokļi un citas darījuma izmaksas.

| 22. | Pašbūvēta ieguldījumu īpašuma izmaksas ir tā izmaksas datumā, kad pabeigta tā būvniecība vai izveide. Līdz šim datumam uzņēmums piemēro 16. SGS. Šajā datumā īpašums kļūst par ieguldījumu īpašumu un tam tiek piemēroti šī Standarta nosacījumi (skatīt 57. punkta e) apakšpunktu un 65. punktu). |
| --- | --- |

22.

Pašbūvēta ieguldījumu īpašuma izmaksas ir tā izmaksas datumā, kad pabeigta tā būvniecība vai izveide. Līdz šim datumam uzņēmums piemēro 16. SGS. Šajā datumā īpašums kļūst par ieguldījumu īpašumu un tam tiek piemēroti šī Standarta nosacījumi (skatīt 57. punkta e) apakšpunktu un 65. punktu).

| 23. | Ieguldījumu īpašuma izmaksas nepalielina par šādām izmaksām:






  a) | palaišanas izmaksas (ja vien tās nav nepieciešamas, lai nekustamo īpašumu novestu līdz stāvoklim, kas nepieciešams, lai tas darbotos tādā līmenī, kādu paredzējusi vadība), |
| --- | --- | --- |

23.

Ieguldījumu īpašuma izmaksas nepalielina par šādām izmaksām:

a)

palaišanas izmaksas (ja vien tās nav nepieciešamas, lai nekustamo īpašumu novestu līdz stāvoklim, kas nepieciešams, lai tas darbotos tādā līmenī, kādu paredzējusi vadība),

| b) | darbības izmaksas, kas radušās līdz brīdim, kad ieguldījumu īpašums sasniedz plānoto lietošanas apjomu; |
| --- | --- |

b)

darbības izmaksas, kas radušās līdz brīdim, kad ieguldījumu īpašums sasniedz plānoto lietošanas apjomu;

| c) | nepieņemami lielu nelietderīgi izlietota materiāla, darba un citu resursu apjomu, kas radies nekustamā īpašuma būvniecības vai izstrādes procesā. |
| --- | --- |

c)

nepieņemami lielu nelietderīgi izlietota materiāla, darba un citu resursu apjomu, kas radies nekustamā īpašuma būvniecības vai izstrādes procesā.

| 24. | Ja ieguldījumu īpašuma iegādes nomaksu atliek, tā izmaksas ir naudā izteiktas cenas ekvivalents. Starpību starp šo summu un maksājumu kopējo summu atzīst kā procentu izdevumus un noraksta kredīta periodā. |
| --- | --- |

24.

Ja ieguldījumu īpašuma iegādes nomaksu atliek, tā izmaksas ir naudā izteiktas cenas ekvivalents. Starpību starp šo summu un maksājumu kopējo summu atzīst kā procentu izdevumus un noraksta kredīta periodā.

| 25. | Ieguldījumu īpašuma, kas tiek turēts nomas līguma ietvaros un klasificēts kā ieguldījumu īpašums, sākotnējās izmaksas jāuzskaita kā paredzēts saskaņā ar finanšu nomu 17. SGS 20. punktā, t. i., aktīva posteni atzīst pēc mazākās no īpašuma patiesās vērtības vai minimālo nomas maksājumu tagadnes vērtības. Ekvivalentu summu, saskaņā ar to pašu punktu, atzīst kā saistību posteni. |
| --- | --- |

25.

Ieguldījumu īpašuma, kas tiek turēts nomas līguma ietvaros un klasificēts kā ieguldījumu īpašums, sākotnējās izmaksas jāuzskaita kā paredzēts saskaņā ar finanšu nomu 17. SGS 20. punktā, t. i., aktīva posteni atzīst pēc mazākās no īpašuma patiesās vērtības vai minimālo nomas maksājumu tagadnes vērtības. Ekvivalentu summu, saskaņā ar to pašu punktu, atzīst kā saistību posteni.

| 26. | Jebkura sākotnējā iemaksa nomas gadījumā tiek uzskaitīta kā minimālā nomas maksājuma daļa un iekļauta aktīva iegādes vērtībā, bet atskaitīta no saistības. Ja īpašuma daļa, kura tiek turēta nomas ietvaros, tiek klasificēta kā ieguldījumu īpašums, pēc patiesās vērtības uzskaitītais postenis ir attiecīgā daļa, un nevis viss īpašums. Norādes par īpašuma daļas patiesās vērtības noteikšanu saskaņā ar patiesās vērtības modeli izklāstītas 33. – 52. punktā. Šīs norādes attiecas arī uz patiesās vērtības noteikšanu gadījumos, kad šī vērtība tiek izmantota kā sākotnējās atzīšanas vērtība. |
| --- | --- |

26.

Jebkura sākotnējā iemaksa nomas gadījumā tiek uzskaitīta kā minimālā nomas maksājuma daļa un iekļauta aktīva iegādes vērtībā, bet atskaitīta no saistības. Ja īpašuma daļa, kura tiek turēta nomas ietvaros, tiek klasificēta kā ieguldījumu īpašums, pēc patiesās vērtības uzskaitītais postenis ir attiecīgā daļa, un nevis viss īpašums. Norādes par īpašuma daļas patiesās vērtības noteikšanu saskaņā ar patiesās vērtības modeli izklāstītas 33. – 52. punktā. Šīs norādes attiecas arī uz patiesās vērtības noteikšanu gadījumos, kad šī vērtība tiek izmantota kā sākotnējās atzīšanas vērtība.

| 27. | Vienu vai vairākus ieguldījumu īpašumus var iegūt apmaiņā pret nemonetāru aktīvu vai aktīviem vai monetāru un nemonetāru aktīvu kombināciju. Zemāk sniegtais attiecas uz viena nemonetāra aktīva apmaiņu pret otru, bet tas piemērojams arī uz visām apmaiņām, kas aprakstītas iepriekšējā teikumā. Šāda ieguldījumu īpašuma iegādes izmaksas nosaka pēc tā patiesās vērtības, ja vien a) apmaiņas darījumam nav komerciāla rakstura vai b) neviena saņemtā vai atdotā aktīva patieso vērtību nevar ticami novērtēt. Iegūto aktīvu vērtē šādā veidā pat tad, ja uzņēmums tūlīt nevar pārtraukt atdotā aktīva atzīšanu. Ja iegūto aktīvu nevērtē pēc tā patiesās vērtības, tā izmaksas vērtē pēc atdotā aktīva uzskaites vērtības. |
| --- | --- |

27.

Vienu vai vairākus ieguldījumu īpašumus var iegūt apmaiņā pret nemonetāru aktīvu vai aktīviem vai monetāru un nemonetāru aktīvu kombināciju. Zemāk sniegtais attiecas uz viena nemonetāra aktīva apmaiņu pret otru, bet tas piemērojams arī uz visām apmaiņām, kas aprakstītas iepriekšējā teikumā. Šāda ieguldījumu īpašuma iegādes izmaksas nosaka pēc tā patiesās vērtības, ja vien a) apmaiņas darījumam nav komerciāla rakstura vai b) neviena saņemtā vai atdotā aktīva patieso vērtību nevar ticami novērtēt. Iegūto aktīvu vērtē šādā veidā pat tad, ja uzņēmums tūlīt nevar pārtraukt atdotā aktīva atzīšanu. Ja iegūto aktīvu nevērtē pēc tā patiesās vērtības, tā izmaksas vērtē pēc atdotā aktīva uzskaites vērtības.

| 28. | Uzņēmums nosaka, vai apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, ņemot vērā tā turpmākās naudas plūsmas izmaiņas šī darījuma rezultātā. Apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, ja:






  a) | iegūtā aktīva naudas plūsmas konfigurācija (risks, laiks un summa) atšķiras no nodotā aktīva naudas plūsmas konfigurācijas; |
| --- | --- | --- |

28.

Uzņēmums nosaka, vai apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, ņemot vērā tā turpmākās naudas plūsmas izmaiņas šī darījuma rezultātā. Apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, ja:

a)

iegūtā aktīva naudas plūsmas konfigurācija (risks, laiks un summa) atšķiras no nodotā aktīva naudas plūsmas konfigurācijas;

| b) | uzņēmumam raksturīgo darbību daļas vērtība, kuru ietekmē apmaiņas darījums, mainās apmaiņas darījuma rezultātā; |
| --- | --- |

b)

uzņēmumam raksturīgo darbību daļas vērtība, kuru ietekmē apmaiņas darījums, mainās apmaiņas darījuma rezultātā;

| c) | starpība a) un b) ir nozīmīga salīdzinājumā ar apmainīto aktīvu patieso vērtību. |
| --- | --- |

c)

starpība a) un b) ir nozīmīga salīdzinājumā ar apmainīto aktīvu patieso vērtību.

Lai noteiktu, vai apmaiņas darījumam ir komerciāls raksturs, uzņēmumam raksturīgo darbību daļas vērtība, kuru darījums ietekmē, ir jānosaka kā naudas plūsma pēc nodokļiem. Šīs analīzes rezultāts var būt skaidrs, uzņēmumam neveicot detalizētus aprēķinus.

| 29. | Aktīva patieso vērtību, attiecībā uz kuru nav pieejami salīdzinošie tirgus darījumi, var ticami novērtēt, ja a) mainīgums pamatotu patiesās vērtības aplēšu diapazonā attiecībā uz konkrēto aktīvu nav būtisks vai b) dažādu aplēšu iespējamību noteiktā diapazonā var pamatoti novērtēt un izmantot, aplēšot patieso vērtību. Ja uzņēmums spēj pamatoti noteikt vai nu saņemtā vai nodotā aktīva patieso vērtību, tad nodotā aktīva patieso vērtību izmanto, lai noteiktu izmaksas, ja vien saņemtā aktīva patiesā vērtība nav skaidrāk pamatota. |
| --- | --- |

29.

Aktīva patieso vērtību, attiecībā uz kuru nav pieejami salīdzinošie tirgus darījumi, var ticami novērtēt, ja a) mainīgums pamatotu patiesās vērtības aplēšu diapazonā attiecībā uz konkrēto aktīvu nav būtisks vai b) dažādu aplēšu iespējamību noteiktā diapazonā var pamatoti novērtēt un izmantot, aplēšot patieso vērtību. Ja uzņēmums spēj pamatoti noteikt vai nu saņemtā vai nodotā aktīva patieso vērtību, tad nodotā aktīva patieso vērtību izmanto, lai noteiktu izmaksas, ja vien saņemtā aktīva patiesā vērtība nav skaidrāk pamatota.

NOVĒRTĒŠANA PĒC ATZĪŠANAS

Grāmatvedības politika

| 30. | Izņemot 34. punktā norādītos gadījumus, uzņēmums par savu grāmatvedības politiku pieņem vai nu 33. – 35. punktā sniegto patiesās vērtības modeli, vai arī 56. punktā minēto izmaksu modeli un piemēro šo politiku attiecībā uz visu ieguldījumu īpašuma posteņu uzskaiti. |
| --- | --- |

30.

Izņemot 34. punktā norādītos gadījumus, uzņēmums par savu grāmatvedības politiku pieņem vai nu 33. – 35. punktā sniegto patiesās vērtības modeli, vai arī 56. punktā minēto izmaksu modeli un piemēro šo politiku attiecībā uz visu ieguldījumu īpašuma posteņu uzskaiti.

| 31. | 8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas nosaka, ka brīvprātīgas grāmatvedības politikas izmaiņas ir atļautas tikai tad, ja izmaiņas nodrošina atbilstošāku darījumu, pārējo notikumu vai apstākļu sniegšanu uzņēmuma finanšu pārskatos. Ir maz ticams, ka pāreja no patiesās vērtības modeļa uz izmaksu modeli, novedīs pie atbilstošākas informācijas sniegšanas. |
| --- | --- |

31.

8. SGS Grāmatvedības politika, grāmatvedības aplēšu izmaiņas un kļūdas nosaka, ka brīvprātīgas grāmatvedības politikas izmaiņas ir atļautas tikai tad, ja izmaiņas nodrošina atbilstošāku darījumu, pārējo notikumu vai apstākļu sniegšanu uzņēmuma finanšu pārskatos. Ir maz ticams, ka pāreja no patiesās vērtības modeļa uz izmaksu modeli, novedīs pie atbilstošākas informācijas sniegšanas.

| 32. | Šis Standarts pieprasa, lai visi uzņēmumi noteiktu ieguldījumu īpašuma patieso vērtību vai nu novērtēšanas nolūkā (patiesās vērtības modelis), vai arī informācijas atklāšanas nolūkā (izmaksu modelis). Uzņēmumam iesaka, bet nepieprasa noteikt ieguldījumu īpašuma patieso vērtību, pamatojoties uz tāda neatkarīga vērtētāja veiktu novērtējumu, kuram ir atzīta un attiecīga profesionālā kvalifikācija un kuram ir nesena pieredze novērtējamā ieguldījumu īpašuma atrašanās vietā un kategorijā. |
| --- | --- |

32.

Šis Standarts pieprasa, lai visi uzņēmumi noteiktu ieguldījumu īpašuma patieso vērtību vai nu novērtēšanas nolūkā (patiesās vērtības modelis), vai arī informācijas atklāšanas nolūkā (izmaksu modelis). Uzņēmumam iesaka, bet nepieprasa noteikt ieguldījumu īpašuma patieso vērtību, pamatojoties uz tāda neatkarīga vērtētāja veiktu novērtējumu, kuram ir atzīta un attiecīga profesionālā kvalifikācija un kuram ir nesena pieredze novērtējamā ieguldījumu īpašuma atrašanās vietā un kategorijā.

Patiesās vērtības modelis

| 33. | Pēc sākotnējās atzīšanas uzņēmumam, kas izvēlas patiesās vērtības modeli, viss ieguldījumu īpašums jānovērtē patiesajā vērtībā, izņemot gadījumus, kas aprakstīti 53. punktā. |
| --- | --- |

33.

Pēc sākotnējās atzīšanas uzņēmumam, kas izvēlas patiesās vērtības modeli, viss ieguldījumu īpašums jānovērtē patiesajā vērtībā, izņemot gadījumus, kas aprakstīti 53. punktā.

| 34. | Ja īpašuma daļa, kas tiek turēta iznomātāja bilancē operatīvās nomas darījuma ietvaros, saskaņā ar 6. punktu, tiek klasificēta kā ieguldījumu īpašums, 30. punkta nosacījumus nepiemēro pēc izvēles, patiesās vērtības modeļa piemērošana ir obligāta. |
| --- | --- |

34.

Ja īpašuma daļa, kas tiek turēta iznomātāja bilancē operatīvās nomas darījuma ietvaros, saskaņā ar 6. punktu, tiek klasificēta kā ieguldījumu īpašums, 30. punkta nosacījumus nepiemēro pēc izvēles, patiesās vērtības modeļa piemērošana ir obligāta.

| 35. | Peļņa vai zaudējumi, kas rodas no ieguldījumu īpašuma patiesās vērtības izmaiņām, jāiekļauj pelņā vai zaudējumos periodā, kurā tās radušās. |
| --- | --- |

35.

Peļņa vai zaudējumi, kas rodas no ieguldījumu īpašuma patiesās vērtības izmaiņām, jāiekļauj pelņā vai zaudējumos periodā, kurā tās radušās.

| 36. | Ieguldījumu īpašuma patiesā vērtība ir cena, pret kuru īpašumu ir iespējams apmainīt informētu, brīvprātīgu, savstarpēji neatkarīgu pušu starpā noslēgtā darījumā (skatīt 5. punktu). Patiesajā vērtībā speciāli nav iekļauta aplēstā cena, ko paaugstina vai pazemina speciāli noteikumi vai apstākļi, piemēram, netipisks finansējums, vienošanās par pārdošanu ar saņemšanu atpakaļ nomā, speciālas atlīdzības vai koncesijas, kuras piešķir kāds, kas saistīts ar pārdošanu. |
| --- | --- |

36.

Ieguldījumu īpašuma patiesā vērtība ir cena, pret kuru īpašumu ir iespējams apmainīt informētu, brīvprātīgu, savstarpēji neatkarīgu pušu starpā noslēgtā darījumā (skatīt 5. punktu). Patiesajā vērtībā speciāli nav iekļauta aplēstā cena, ko paaugstina vai pazemina speciāli noteikumi vai apstākļi, piemēram, netipisks finansējums, vienošanās par pārdošanu ar saņemšanu atpakaļ nomā, speciālas atlīdzības vai koncesijas, kuras piešķir kāds, kas saistīts ar pārdošanu.

| 37. | Uzņēmums nosaka patieso vērtību, neatskaitot darījuma izmaksas, kuras uzņēmumam var rasties pārdošanā vai citā atsavināšanā. |
| --- | --- |

37.

Uzņēmums nosaka patieso vērtību, neatskaitot darījuma izmaksas, kuras uzņēmumam var rasties pārdošanā vai citā atsavināšanā.

| 38. | Ieguldījumu īpašuma patiesā vērtība ataino tirgus stāvokli bilances dienā. |
| --- | --- |

38.

Ieguldījumu īpašuma patiesā vērtība ataino tirgus stāvokli bilances dienā.

| 39. | Patiesā vērtība noteiktā datumā ir atkarīga no novērtēšanas perioda. Tirgus stāvokļa iespējamās mainības dēļ, summa, kas iesniegta kā patiesā vērtība, var būt neprecīza vai nepareiza, ja tās aplēse veikta citā periodā. Patiesās vērtības definīcija pieņem arī vienlaicīgu apmaiņu un pārdošanas līguma izpildi bez cenas izmaiņas, kas varētu notikt nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā starp informētām, ieinteresētām pusēm, ja apmaiņa un izpilde nenotiek vienlaicīgi. |
| --- | --- |

39.

Patiesā vērtība noteiktā datumā ir atkarīga no novērtēšanas perioda. Tirgus stāvokļa iespējamās mainības dēļ, summa, kas iesniegta kā patiesā vērtība, var būt neprecīza vai nepareiza, ja tās aplēse veikta citā periodā. Patiesās vērtības definīcija pieņem arī vienlaicīgu apmaiņu un pārdošanas līguma izpildi bez cenas izmaiņas, kas varētu notikt nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošā darījumā starp informētām, ieinteresētām pusēm, ja apmaiņa un izpilde nenotiek vienlaicīgi.

| 40. | Ieguldījumu īpašuma patiesā vērtība, cita starpā, atspoguļo nomas ienākumus no kārtējās nomas, kā arī saprātīgus un pamatojamus pieņēmumus, kas atspoguļo uzskatu tirgū par to, ko informētas, ieinteresētas puses pieņemtu par nomas ienākumiem no nākotnes nomas, ņemot vērā pašreizējos tirgus apstākļus. Līdzīgā veidā tā atspoguļo arī jebkādus naudas maksājumus (ieskaitot īres maksājumus un citus maksājumus), kuri ir paredzami attiecībā uz īpašumu. Daži no šiem maksājumiem tiek atspoguļoti saistībās, turpretī citi ir saistīti ar maksājumiem, kuri finanšu pārskatos netiek atzīti līdz vēlākam datumam (piemēram, periodiskie maksājumi, tādi kā iespējamie īres maksājumi). |
| --- | --- |

40.

Ieguldījumu īpašuma patiesā vērtība, cita starpā, atspoguļo nomas ienākumus no kārtējās nomas, kā arī saprātīgus un pamatojamus pieņēmumus, kas atspoguļo uzskatu tirgū par to, ko informētas, ieinteresētas puses pieņemtu par nomas ienākumiem no nākotnes nomas, ņemot vērā pašreizējos tirgus apstākļus. Līdzīgā veidā tā atspoguļo arī jebkādus naudas maksājumus (ieskaitot īres maksājumus un citus maksājumus), kuri ir paredzami attiecībā uz īpašumu. Daži no šiem maksājumiem tiek atspoguļoti saistībās, turpretī citi ir saistīti ar maksājumiem, kuri finanšu pārskatos netiek atzīti līdz vēlākam datumam (piemēram, periodiskie maksājumi, tādi kā iespējamie īres maksājumi).

| 41. | 25. punktā noteikts nomas īpašuma daļas izmaksu sākotnējās atzīšanas pamats. 33. punktā tiek prasīta nomas īpašuma daļas pārvērtēšana, ja nepieciešams - tās patiesajā vērtībā. Nomas darījumā, kas noslēgts pēc tirgus likmēm, nomas īpašuma daļas patiesai vērtībai iegādes brīdī, no kuras atskaitīti visi paredzamie nomas maksājumi (ieskaitot tos, kas saistīti ar atzītiem saistību posteņiem), ir jābūt vienādai ar nulli. Šāda patiesā vērtība nemainās, neatkarīgi no tā, vai uzskaites nolūkos, nomas aktīvi un saistības ir atzīti pēc patiesās vērtības vai minimālo nomas maksājumu tagadnes vērtības, saskaņā ar 17. SGS 20. punktu. Tādējādi, nomas aktīva pārvērtēšana no izmaksu vērtības saskaņā ar 25. punktu uz patieso vērtību saskaņā ar 33. punktu nedrīkst radīt nekādu sākotnējo peļņu vai zaudējumus, izņemot gadījumus, kad patiesā vērtība tiek noteikta dažādos laika periodos. Tas var notikt, ja lēmums par patiesās vērtības modeļa piemērošanu tiek pieņemts pēc sākotnējās atzīšanas. |
| --- | --- |

41.

25. punktā noteikts nomas īpašuma daļas izmaksu sākotnējās atzīšanas pamats. 33. punktā tiek prasīta nomas īpašuma daļas pārvērtēšana, ja nepieciešams - tās patiesajā vērtībā. Nomas darījumā, kas noslēgts pēc tirgus likmēm, nomas īpašuma daļas patiesai vērtībai iegādes brīdī, no kuras atskaitīti visi paredzamie nomas maksājumi (ieskaitot tos, kas saistīti ar atzītiem saistību posteņiem), ir jābūt vienādai ar nulli. Šāda patiesā vērtība nemainās, neatkarīgi no tā, vai uzskaites nolūkos, nomas aktīvi un saistības ir atzīti pēc patiesās vērtības vai minimālo nomas maksājumu tagadnes vērtības, saskaņā ar 17. SGS 20. punktu. Tādējādi, nomas aktīva pārvērtēšana no izmaksu vērtības saskaņā ar 25. punktu uz patieso vērtību saskaņā ar 33. punktu nedrīkst radīt nekādu sākotnējo peļņu vai zaudējumus, izņemot gadījumus, kad patiesā vērtība tiek noteikta dažādos laika periodos. Tas var notikt, ja lēmums par patiesās vērtības modeļa piemērošanu tiek pieņemts pēc sākotnējās atzīšanas.

| 42. | Patiesās vērtības definīcija attiecas uz “informētām, ieinteresētām pusēm”. Šajā kontekstā “informētas” nozīmē, ka gan ieinteresētais pircējs, gan ieinteresētais pārdevējs, ir pamatoti informēti par ieguldījumu īpašuma veidu un raksturojumu, tā faktisko un potenciālo lietošanu un tirgus stāvokli bilances datumā. Ieinteresēts pircējs ir motivēts, bet nav spiests iegādāties. Šis pircējs nav pārāk ieinteresēts un nav apņēmies iegādāties par jebkuru cenu. Paredzamais pircējs nemaksās cenu, kas augstāka par tirgus, ko veido informēti, ieinteresēti pircēji un pārdevēji, prasīto cenu. |
| --- | --- |

42.

Patiesās vērtības definīcija attiecas uz “informētām, ieinteresētām pusēm”. Šajā kontekstā “informētas” nozīmē, ka gan ieinteresētais pircējs, gan ieinteresētais pārdevējs, ir pamatoti informēti par ieguldījumu īpašuma veidu un raksturojumu, tā faktisko un potenciālo lietošanu un tirgus stāvokli bilances datumā. Ieinteresēts pircējs ir motivēts, bet nav spiests iegādāties. Šis pircējs nav pārāk ieinteresēts un nav apņēmies iegādāties par jebkuru cenu. Paredzamais pircējs nemaksās cenu, kas augstāka par tirgus, ko veido informēti, ieinteresēti pircēji un pārdevēji, prasīto cenu.

| 43. | Ieinteresēts pārdevējs nav pārāk ieinteresēts vai piespiests pārdevējs, kurš gatavs pārdot par jebkuru cenu, ne arī gatavs piedāvāt cenu, kas netiek uzskatīta par pamatotu pašreizējā tirgū. Ieinteresēts pārdevējs ir motivēts ieguldījumu īpašumu pārdot saskaņā ar tirgus nosacījumiem par labāko sasniedzamo cenu. Faktiskā ieguldījumu īpašuma īpašnieka reālie apstākļi netiek ņemti vērā šajos apsvērumos, jo ieinteresēts pārdevējs ir hipotētisks īpašnieks (t. i., ieinteresēts pārdevējs neņems vērā faktiskā ieguldījumu īpašuma īpašnieka konkrētos nodokļu apstākļus). |
| --- | --- |

43.

Ieinteresēts pārdevējs nav pārāk ieinteresēts vai piespiests pārdevējs, kurš gatavs pārdot par jebkuru cenu, ne arī gatavs piedāvāt cenu, kas netiek uzskatīta par pamatotu pašreizējā tirgū. Ieinteresēts pārdevējs ir motivēts ieguldījumu īpašumu pārdot saskaņā ar tirgus nosacījumiem par labāko sasniedzamo cenu. Faktiskā ieguldījumu īpašuma īpašnieka reālie apstākļi netiek ņemti vērā šajos apsvērumos, jo ieinteresēts pārdevējs ir hipotētisks īpašnieks (t. i., ieinteresēts pārdevējs neņems vērā faktiskā ieguldījumu īpašuma īpašnieka konkrētos nodokļu apstākļus).

| 44. | Patiesās vērtības definīcija attiecas uz nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošu darījumu. Nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošs darījums ir darījums starp pusēm, kurām nav konkrētas vai īpašas saistības, kas darījumu cenas padara neraksturīgas tirgum. Tiek pieņemts, ka darījums ir starp nesaistītām pusēm, kur katra puse darbojas neatkarīgi. |
| --- | --- |

44.

Patiesās vērtības definīcija attiecas uz nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošu darījumu. Nesaistītu pušu darījumu nosacījumiem atbilstošs darījums ir darījums starp pusēm, kurām nav konkrētas vai īpašas saistības, kas darījumu cenas padara neraksturīgas tirgum. Tiek pieņemts, ka darījums ir starp nesaistītām pusēm, kur katra puse darbojas neatkarīgi.

| 45. | Precīzākos patiesās vērtības pierādījumus parasti sniedz faktiskās aktīvā tirgus cenas par līdzīgu īpašumu, tādā pašā atrašanās vietā un stāvoklī un saskaņā ar līdzīgiem nomas vai citiem līgumiem. Uzņēmums gādā par jebkuru atšķirību identifikāciju starp īpašuma veidu, atrašanās vietu vai stāvokli, vai starp nomas vai citu līgumu noteikumiem saistībā ar īpašumu. |
| --- | --- |

45.

Precīzākos patiesās vērtības pierādījumus parasti sniedz faktiskās aktīvā tirgus cenas par līdzīgu īpašumu, tādā pašā atrašanās vietā un stāvoklī un saskaņā ar līdzīgiem nomas vai citiem līgumiem. Uzņēmums gādā par jebkuru atšķirību identifikāciju starp īpašuma veidu, atrašanās vietu vai stāvokli, vai starp nomas vai citu līgumu noteikumiem saistībā ar īpašumu.

| 46. | Ja nav pieejamas faktiskās cenas aktīvā tirgū par precēm, kas aprakstītas 45. punktā, uzņēmums apsver informāciju no dažādiem avotiem, tajā skaitā:






  a) | faktiskās cenas aktīvā tirgū par atšķirīga veida, stāvokļa vai atrašanās vietas īpašumiem (vai saskaņā ar atšķirīgiem nomas vai citiem līgumiem), kas koriģētas, lai atspoguļotu šīs atšķirības; |
| --- | --- | --- |

46.

Ja nav pieejamas faktiskās cenas aktīvā tirgū par precēm, kas aprakstītas 45. punktā, uzņēmums apsver informāciju no dažādiem avotiem, tajā skaitā:

a)

faktiskās cenas aktīvā tirgū par atšķirīga veida, stāvokļa vai atrašanās vietas īpašumiem (vai saskaņā ar atšķirīgiem nomas vai citiem līgumiem), kas koriģētas, lai atspoguļotu šīs atšķirības;

| b) | tādas nesenās cenas mazāk aktīvos tirgos, kurās veiktas korekcijas, lai atspoguļotu saimniecisko apstākļu izmaiņas kopš darījumu datuma, kas notika par šīm cenām; |
| --- | --- |

b)

tādas nesenās cenas mazāk aktīvos tirgos, kurās veiktas korekcijas, lai atspoguļotu saimniecisko apstākļu izmaiņas kopš darījumu datuma, kas notika par šīm cenām;

| c) | diskontētās naudas plūsmas prognozes, pamatojoties uz ticamām aplēsēm par nākotnes naudas plūsmām, kas pamatotas ar esošu nomas vai citu līgumu noteikumiem un (ja iespējams) ar ārējiem pierādījumiem, piemēram, pašreizējā tirgus nomas maksa par līdzīgiem īpašumiem tajā pašā atrašanās vietā un stāvoklī, un, lietojot diskonta likmes, kas atspoguļo pašreizējā tirgus nenoteiktības novērtējumu attiecībā uz naudas plūsmu apjomu un laiku. |
| --- | --- |

c)

diskontētās naudas plūsmas prognozes, pamatojoties uz ticamām aplēsēm par nākotnes naudas plūsmām, kas pamatotas ar esošu nomas vai citu līgumu noteikumiem un (ja iespējams) ar ārējiem pierādījumiem, piemēram, pašreizējā tirgus nomas maksa par līdzīgiem īpašumiem tajā pašā atrašanās vietā un stāvoklī, un, lietojot diskonta likmes, kas atspoguļo pašreizējā tirgus nenoteiktības novērtējumu attiecībā uz naudas plūsmu apjomu un laiku.

| 47. | Dažos gadījumos iepriekšējā punktā uzskaitītie dažādie avoti var novest pie dažādiem secinājumiem par ieguldījumu īpašuma patieso vērtību. Uzņēmums apsver šo atšķirību iemeslus, lai iegūtu visticamāko patiesās vērtības aplēsi samērā šaurā pamatotu patiesās vērtības aplēšu diapazonā. |
| --- | --- |

47.

Dažos gadījumos iepriekšējā punktā uzskaitītie dažādie avoti var novest pie dažādiem secinājumiem par ieguldījumu īpašuma patieso vērtību. Uzņēmums apsver šo atšķirību iemeslus, lai iegūtu visticamāko patiesās vērtības aplēsi samērā šaurā pamatotu patiesās vērtības aplēšu diapazonā.

| 48. | Izņēmuma gadījumos ir skaidri pierādījumi, kad uzņēmums pirmo reizi iegādājas ieguldījumu īpašumu (vai kad esošais īpašums pirmo reizi kļūst par ieguldījumu īpašumu pēc celtniecības darbu vai izstrādes pabeigšanas, vai pēc lietošanas veida maiņas), ka pamatotu patiesās vērtības aplēšu diapazona mainīgums būs tik liels un dažādu rezultātu iespējamību būs tik grūti novērtēt, ka tiek noliegts patiesās vērtības vienas aplēses lietderīgums. Tas var norādīt, ka īpašuma patiesā vērtība nebūs pastāvīgi ticami nosakāma (skatīt 53. punktu). |
| --- | --- |

48.

Izņēmuma gadījumos ir skaidri pierādījumi, kad uzņēmums pirmo reizi iegādājas ieguldījumu īpašumu (vai kad esošais īpašums pirmo reizi kļūst par ieguldījumu īpašumu pēc celtniecības darbu vai izstrādes pabeigšanas, vai pēc lietošanas veida maiņas), ka pamatotu patiesās vērtības aplēšu diapazona mainīgums būs tik liels un dažādu rezultātu iespējamību būs tik grūti novērtēt, ka tiek noliegts patiesās vērtības vienas aplēses lietderīgums. Tas var norādīt, ka īpašuma patiesā vērtība nebūs pastāvīgi ticami nosakāma (skatīt 53. punktu).

| 49. | Patiesā vērtība atšķiras no lietošanas vērtības, kā definēts 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās. Patiesā vērtība atspoguļo informētu, ieinteresētu pircēju un pārdevēju rīcībā esošu informāciju un prognozes. Turpretī lietošanas vērtība atspoguļo uzņēmuma prognozes, ieskaitot tādu faktoru ietekmi, kas īpaši raksturīgi uzņēmumam un nav piemērojami uzņēmumiem vispār. Piemēram, patiesā vērtība neatspoguļo nevienu no šādiem faktoriem, ja vien nav vispārīgi pieejami informētiem, ieinteresētiem pircējiem un pārdevējiem:






  a) | papildu vērtību, kas iegūta no īpašumu portfeļa izveides dažādās atrašanās vietās; |
| --- | --- | --- |

49.

Patiesā vērtība atšķiras no lietošanas vērtības, kā definēts 36. SGS Aktīvu vērtības samazināšanās. Patiesā vērtība atspoguļo informētu, ieinteresētu pircēju un pārdevēju rīcībā esošu informāciju un prognozes. Turpretī lietošanas vērtība atspoguļo uzņēmuma prognozes, ieskaitot tādu faktoru ietekmi, kas īpaši raksturīgi uzņēmumam un nav piemērojami uzņēmumiem vispār. Piemēram, patiesā vērtība neatspoguļo nevienu no šādiem faktoriem, ja vien nav vispārīgi pieejami informētiem, ieinteresētiem pircējiem un pārdevējiem:

a)

papildu vērtību, kas iegūta no īpašumu portfeļa izveides dažādās atrašanās vietās;

| b) | sinerģiju starp ieguldījumu īpašumu un citiem aktīviem; |
| --- | --- |

b)

sinerģiju starp ieguldījumu īpašumu un citiem aktīviem;

| c) | juridiskas tiesības vai juridiskus ierobežojumus, kas raksturīgi tikai pašreizējam īpašniekam; |
| --- | --- |

c)

juridiskas tiesības vai juridiskus ierobežojumus, kas raksturīgi tikai pašreizējam īpašniekam;

| d) | nodokļu ietaupījumus vai nodokļu slogu, kas īpaši piemērojami konkrētam īpašniekam. |
| --- | --- |

d)

nodokļu ietaupījumus vai nodokļu slogu, kas īpaši piemērojami konkrētam īpašniekam.

| 50. | Nosakot ieguldījumu īpašuma patieso vērtību, uzņēmums izvairās no divkāršas aktīvu un saistību uzskaites, kas bilancē uzrādīti kā atsevišķi aktīvi vai saistības. Piemēram:






  a) | iekārtas, tādas kā lifti vai gaisa kondicionēšanas iekārtas, bieži ir ēkas neatņemama sastāvdaļa un parasti tiek iekļauti ieguldījumu īpašuma patiesajā vērtībā, nevis atzīti kā atsevišķi pamatlīdzekļi; |
| --- | --- | --- |

50.

Nosakot ieguldījumu īpašuma patieso vērtību, uzņēmums izvairās no divkāršas aktīvu un saistību uzskaites, kas bilancē uzrādīti kā atsevišķi aktīvi vai saistības. Piemēram:

a)

iekārtas, tādas kā lifti vai gaisa kondicionēšanas iekārtas, bieži ir ēkas neatņemama sastāvdaļa un parasti tiek iekļauti ieguldījumu īpašuma patiesajā vērtībā, nevis atzīti kā atsevišķi pamatlīdzekļi;

| b) | ja tiek iznomāts mēbelēts birojs, biroja patiesā vērtība parasti ietver mēbeļu patieso vērtību, jo nomas ienākumi attiecas uz mēbelēto biroju. Ja mēbeles tiek iekļautas ieguldījumu īpašuma patiesajā vērtībā, uzņēmums neatzīst šīs mēbeles par atsevišķu aktīvu; |
| --- | --- |

b)

ja tiek iznomāts mēbelēts birojs, biroja patiesā vērtība parasti ietver mēbeļu patieso vērtību, jo nomas ienākumi attiecas uz mēbelēto biroju. Ja mēbeles tiek iekļautas ieguldījumu īpašuma patiesajā vērtībā, uzņēmums neatzīst šīs mēbeles par atsevišķu aktīvu;

| c) | ieguldījumu īpašuma patiesajā vērtībā netiek iekļauti nākamo periodu vai uzkrātie operatīvās nomas ienākumi, jo uzņēmums atzīst tos par atsevišķām saistībām vai aktīvu; |
| --- | --- |

c)

ieguldījumu īpašuma patiesajā vērtībā netiek iekļauti nākamo periodu vai uzkrātie operatīvās nomas ienākumi, jo uzņēmums atzīst tos par atsevišķām saistībām vai aktīvu;

| d) | ieguldījumu īpašuma, kurš turēts uz nomas noteikumiem, patiesā vērtība atspoguļo naudas plūsmas prognozi (ieskaitot iespējamos īres maksājumus, kuri paredzami kā maksājamie parādi). Attiecīgi, ja iegūtais īpašuma novērtējums ir noteikts kā neto summa pēc visu paredzamo maksājumu izdarīšanas, visas atzītās nomas saistības būs jāpieskaita atpakaļ, lai iegūtu ieguldījumu īpašuma patieso vērtību uzskaites vajadzībām. |
| --- | --- |

d)

ieguldījumu īpašuma, kurš turēts uz nomas noteikumiem, patiesā vērtība atspoguļo naudas plūsmas prognozi (ieskaitot iespējamos īres maksājumus, kuri paredzami kā maksājamie parādi). Attiecīgi, ja iegūtais īpašuma novērtējums ir noteikts kā neto summa pēc visu paredzamo maksājumu izdarīšanas, visas atzītās nomas saistības būs jāpieskaita atpakaļ, lai iegūtu ieguldījumu īpašuma patieso vērtību uzskaites vajadzībām.

| 51. | Ieguldījumu īpašuma patiesā vērtība neatspoguļo turpmākos kapitāla izdevumus, kas uzlabos vai pilnveidos īpašumu, un neatspoguļo attiecīgos nākotnes labumus no šiem turpmākajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

51.

Ieguldījumu īpašuma patiesā vērtība neatspoguļo turpmākos kapitāla izdevumus, kas uzlabos vai pilnveidos īpašumu, un neatspoguļo attiecīgos nākotnes labumus no šiem turpmākajiem izdevumiem.

| 52. | Dažos gadījumos uzņēmums paredz, ka tā maksājumu pašreizējā vērtība par ieguldījumu īpašumu (kas nav maksājumi par atzītām finanšu saistībām) pārsniegs attiecīgo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību. Lai noteiktu, vai saistības ir atzīstamas un kā tās novērtēt, uzņēmums piemēro 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi. |
| --- | --- |

52.

Dažos gadījumos uzņēmums paredz, ka tā maksājumu pašreizējā vērtība par ieguldījumu īpašumu (kas nav maksājumi par atzītām finanšu saistībām) pārsniegs attiecīgo naudas ieņēmumu pašreizējo vērtību. Lai noteiktu, vai saistības ir atzīstamas un kā tās novērtēt, uzņēmums piemēro 37. SGS Uzkrājumi, iespējamās saistības un iespējamie aktīvi.

Nespēja ticami novērtēt patieso vērtību

| 53. | Pastāv atspēkojams pieņēmums, ka uzņēmums varēs pastāvīgi ticami noteikt ieguldījumu īpašuma patieso vērtību. Tomēr izņēmuma gadījumos ir skaidri pierādījumi, kad uzņēmums pirmo reizi iegādājas ieguldījuma īpašumu (vai kad esošais īpašums pirmo reizi kļūst par ieguldījumu īpašumu pēc celtniecības darbu vai izstrādes pabeigšanas vai pēc lietošanas maiņas), ka uzņēmums pastāvīgi nevarēs ticami noteikt ieguldījumu īpašuma patieso vērtību. Tas ir tikai tad, ja salīdzināmi tirgus darījumi ir reti un nav pieejamas patiesās vērtības alternatīvas aplēses (piemēram, pamatojoties uz diskontētās naudas plūsmas prognozēm). Šādos gadījumos uzņēmums šo ieguldījumu īpašumu vērtē, izmantojot izmaksu modeli, kas paredzēts 16. SGS. Ir jāpieņem, ka ieguldījumu īpašuma neamortizējamās daļas vērtība ir vienāda ar nulli. Uzņēmums 16. SGS piemēro līdz ieguldījumu īpašuma pārdošanas brīdim. |
| --- | --- |

53.

Pastāv atspēkojams pieņēmums, ka uzņēmums varēs pastāvīgi ticami noteikt ieguldījumu īpašuma patieso vērtību. Tomēr izņēmuma gadījumos ir skaidri pierādījumi, kad uzņēmums pirmo reizi iegādājas ieguldījuma īpašumu (vai kad esošais īpašums pirmo reizi kļūst par ieguldījumu īpašumu pēc celtniecības darbu vai izstrādes pabeigšanas vai pēc lietošanas maiņas), ka uzņēmums pastāvīgi nevarēs ticami noteikt ieguldījumu īpašuma patieso vērtību. Tas ir tikai tad, ja salīdzināmi tirgus darījumi ir reti un nav pieejamas patiesās vērtības alternatīvas aplēses (piemēram, pamatojoties uz diskontētās naudas plūsmas prognozēm). Šādos gadījumos uzņēmums šo ieguldījumu īpašumu vērtē, izmantojot izmaksu modeli, kas paredzēts 16. SGS. Ir jāpieņem, ka ieguldījumu īpašuma neamortizējamās daļas vērtība ir vienāda ar nulli. Uzņēmums 16. SGS piemēro līdz ieguldījumu īpašuma pārdošanas brīdim.

| 54. | Izņēmuma gadījumos, kad uzņēmums iepriekšējā punktā minētā iemesla dēļ, ir spiests novērtēt ieguldījumu īpašumu, lietojot 16. SGS doto izmaksu metodi, uzņēmums novērtē visu savu pārējo ieguldījumu īpašumu patiesajā vērtībā. Šajos gadījumos, lai arī uzņēmums var izmantot izmaksu modeli viena ieguldījumu īpašuma posteņa novērtēšanai, pārējos ieguldījumu īpašuma posteņus tas turpina uzskaitīt pēc patiesās vērtības novērtēšanas modeļa. |
| --- | --- |

54.

Izņēmuma gadījumos, kad uzņēmums iepriekšējā punktā minētā iemesla dēļ, ir spiests novērtēt ieguldījumu īpašumu, lietojot 16. SGS doto izmaksu metodi, uzņēmums novērtē visu savu pārējo ieguldījumu īpašumu patiesajā vērtībā. Šajos gadījumos, lai arī uzņēmums var izmantot izmaksu modeli viena ieguldījumu īpašuma posteņa novērtēšanai, pārējos ieguldījumu īpašuma posteņus tas turpina uzskaitīt pēc patiesās vērtības novērtēšanas modeļa.

| 55. | Ja uzņēmums iepriekš ir novērtējis ieguldījumu īpašumu patiesajā vērtībā, uzņēmumam jāturpina novērtēt īpašums patiesajā vērtībā līdz tā atsavināšanai (vai kamēr īpašums kļūst par īpašnieka izmantotu īpašumu vai uzņēmums sāk veidot īpašumu turpmākai pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā) pat tad, ja salīdzināmi tirgus darījumi kļūst retāki vai tirgus cenas kļūst grūtāk pieejamas. |
| --- | --- |

55.

Ja uzņēmums iepriekš ir novērtējis ieguldījumu īpašumu patiesajā vērtībā, uzņēmumam jāturpina novērtēt īpašums patiesajā vērtībā līdz tā atsavināšanai (vai kamēr īpašums kļūst par īpašnieka izmantotu īpašumu vai uzņēmums sāk veidot īpašumu turpmākai pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā) pat tad, ja salīdzināmi tirgus darījumi kļūst retāki vai tirgus cenas kļūst grūtāk pieejamas.

Izmaksu modelis

| 56. | Pēc sākotnējās atzīšanas uzņēmumam, kas izvēlas izmaksu modeli, jānovērtē viss savs ieguldījumu īpašums, pielietojot 16. SGS prasības attiecībā uz šo modeli, tas ir, pēc iegādes izmaksu vērtības, atskaitot uzkrāto nolietojumu un uzkrātos zaudējumus no vērtības samazināšanās. |
| --- | --- |

56.

Pēc sākotnējās atzīšanas uzņēmumam, kas izvēlas izmaksu modeli, jānovērtē viss savs ieguldījumu īpašums, pielietojot 16. SGS prasības attiecībā uz šo modeli, tas ir, pēc iegādes izmaksu vērtības, atskaitot uzkrāto nolietojumu un uzkrātos zaudējumus no vērtības samazināšanās.

PĀRNEŠANA

| 57. | Pārnešana uz ieguldījumu īpašuma posteni vai no tā, jāveic tikai tad, kad notiek tā lietošanas veida maiņa, ko pierāda:










  a) | ja īpašnieks pats sāk izmantot nekustamo īpašumu – pārnešanai no ieguldījumu īpašuma uz īpašnieka izmantotu īpašumu; |
| --- | --- | --- |

57.

Pārnešana uz ieguldījumu īpašuma posteni vai no tā, jāveic tikai tad, kad notiek tā lietošanas veida maiņa, ko pierāda:

a)

ja īpašnieks pats sāk izmantot nekustamo īpašumu – pārnešanai no ieguldījumu īpašuma uz īpašnieka izmantotu īpašumu;

| b) | izstrādes sākšana pārdošanas nolūkā – pārnešanai no ieguldījumu īpašuma uz krājumiem; |
| --- | --- |

b)

izstrādes sākšana pārdošanas nolūkā – pārnešanai no ieguldījumu īpašuma uz krājumiem;

| c) | ja īpašnieks beidz izmantot nekustamo īpašumu – pārnešanai no īpašnieka izmantota īpašuma uz ieguldījumu īpašumu; |
| --- | --- |

c)

ja īpašnieks beidz izmantot nekustamo īpašumu – pārnešanai no īpašnieka izmantota īpašuma uz ieguldījumu īpašumu;

| d) | nekustamā īpašuma iznomāšana saskaņā ar operatīvās nomas noteikumiem trešajai pusei – pārnešanai no krājumiem uz ieguldījumu īpašumu; |
| --- | --- |

d)

nekustamā īpašuma iznomāšana saskaņā ar operatīvās nomas noteikumiem trešajai pusei – pārnešanai no krājumiem uz ieguldījumu īpašumu;

| e) | celtniecības darebu vai izstrādes pabeigšana – pārnešanai no nekustamā īpašuma celtniecības vai izstrādes procesā (ko aplūko 16. SGS) uz ieguldījumu īpašumu. |
| --- | --- |

e)

celtniecības darebu vai izstrādes pabeigšana – pārnešanai no nekustamā īpašuma celtniecības vai izstrādes procesā (ko aplūko 16. SGS) uz ieguldījumu īpašumu.

| 58. | 57. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka uzņēmumam jāpārnes īpašums no ieguldījumu īpašuma uz krājumiem tikai tad, kad notiek lietošanas maiņa, ko pierāda izstrādes uzsākšana pārdošanas nolūkā. Ja uzņēmums izlemj atsavināt ieguldījumu īpašumu bez izstrādes, uzņēmums turpina uzskatīt īpašumu par ieguldījumu īpašumu, kamēr tā atzīšana tiek pārtraukta (tas tiek izslēgts no bilances) un neuzskata to par krājumu posteni. Tāpat, ja uzņēmums sāk pārveidot esošo ieguldījumu īpašumu pastāvīgai turpmākai lietošanai par ieguldījumu īpašumu, tas paliek ieguldījumu īpašums un netiek pārklasificēts par īpašnieka izmantotu nekustamo īpašumu pārveidošanas laikā. |
| --- | --- |

58.

57. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka uzņēmumam jāpārnes īpašums no ieguldījumu īpašuma uz krājumiem tikai tad, kad notiek lietošanas maiņa, ko pierāda izstrādes uzsākšana pārdošanas nolūkā. Ja uzņēmums izlemj atsavināt ieguldījumu īpašumu bez izstrādes, uzņēmums turpina uzskatīt īpašumu par ieguldījumu īpašumu, kamēr tā atzīšana tiek pārtraukta (tas tiek izslēgts no bilances) un neuzskata to par krājumu posteni. Tāpat, ja uzņēmums sāk pārveidot esošo ieguldījumu īpašumu pastāvīgai turpmākai lietošanai par ieguldījumu īpašumu, tas paliek ieguldījumu īpašums un netiek pārklasificēts par īpašnieka izmantotu nekustamo īpašumu pārveidošanas laikā.

| 59. | 60. – 65. punkts aplūko atzīšanas un novērtēšanas jautājumus, kas piemērojami, ja uzņēmums ieguldījumu īpašuma novērtēšanai lieto patiesās vērtības modeli. Ja uzņēmums lieto izmaksu modeli, pārnešana starp ieguldījumu īpašumu, īpašnieka izmantotu īpašumu un krājumiem nemaina pārnestā īpašuma uzskaites vērtību, un nemaina šī īpašuma izmaksas novērtēšanas vai informācijas atklāšanas nolūkā. |
| --- | --- |

59.

60. – 65. punkts aplūko atzīšanas un novērtēšanas jautājumus, kas piemērojami, ja uzņēmums ieguldījumu īpašuma novērtēšanai lieto patiesās vērtības modeli. Ja uzņēmums lieto izmaksu modeli, pārnešana starp ieguldījumu īpašumu, īpašnieka izmantotu īpašumu un krājumiem nemaina pārnestā īpašuma uzskaites vērtību, un nemaina šī īpašuma izmaksas novērtēšanas vai informācijas atklāšanas nolūkā.

| 60. | Pārnešanai no ieguldījumu īpašuma, kas uzrādīts patiesajā vērtībā, uz īpašnieka izmantotu īpašumu vai krājumiem, par īpašuma sākotnējām izmaksām turpmākai grāmatošanai, saskaņā ar 16. SGS vai 2. SGS, pieņem tā patieso vērtību lietošanas veida maiņas datumā. |
| --- | --- |

60.

Pārnešanai no ieguldījumu īpašuma, kas uzrādīts patiesajā vērtībā, uz īpašnieka izmantotu īpašumu vai krājumiem, par īpašuma sākotnējām izmaksām turpmākai grāmatošanai, saskaņā ar 16. SGS vai 2. SGS, pieņem tā patieso vērtību lietošanas veida maiņas datumā.

| 61. | Ja īpašnieka izmantots īpašums kļūst par ieguldījumu īpašumu, kas tiks uzrādīts patiesajā vērtībā, uzņēmumam jāpiemēro 16. SGS līdz lietošanas veida maiņas datumam. Uzņēmumam jāuzrāda jebkura starpība šajā datumā starp īpašuma uzskaites vērtību saskaņā ar 16. SGS un tā patieso vērtību tādā pašā veidā kā pārvērtēšana saskaņā ar 16. SGS. |
| --- | --- |

61.

Ja īpašnieka izmantots īpašums kļūst par ieguldījumu īpašumu, kas tiks uzrādīts patiesajā vērtībā, uzņēmumam jāpiemēro 16. SGS līdz lietošanas veida maiņas datumam. Uzņēmumam jāuzrāda jebkura starpība šajā datumā starp īpašuma uzskaites vērtību saskaņā ar 16. SGS un tā patieso vērtību tādā pašā veidā kā pārvērtēšana saskaņā ar 16. SGS.

| 62. | Līdz datumam, kad īpašnieka izmantots kļūst par ieguldījumu īpašumu, kas tiek uzrādīts patiesajā vērtībā, uzņēmums turpina nolietot īpašumu un atzīt radušos zaudējumus no vērtības samazināšanās. Uzņēmumam jāuzrāda jebkura starpība šajā datumā starp īpašuma uzskaites vērtību saskaņā ar 16. SGS un tā patieso vērtību tādā pašā veidā, kā pārvērtēšana, saskaņā ar 16. SGS. Citiem vārdiem:






  a) | īpašuma bilances vērtības samazinājuma summa tiek atzīta peļņā vai zaudējumos. Tomēr, ja summa tiek iekļauta šī īpašuma pārvērtēšanas pārsniegumā, par samazinājuma summu debetē pārvērtēšanas pārsnieguma summu; |
| --- | --- | --- |

62.

Līdz datumam, kad īpašnieka izmantots kļūst par ieguldījumu īpašumu, kas tiek uzrādīts patiesajā vērtībā, uzņēmums turpina nolietot īpašumu un atzīt radušos zaudējumus no vērtības samazināšanās. Uzņēmumam jāuzrāda jebkura starpība šajā datumā starp īpašuma uzskaites vērtību saskaņā ar 16. SGS un tā patieso vērtību tādā pašā veidā, kā pārvērtēšana, saskaņā ar 16. SGS. Citiem vārdiem:

a)

īpašuma bilances vērtības samazinājuma summa tiek atzīta peļņā vai zaudējumos. Tomēr, ja summa tiek iekļauta šī īpašuma pārvērtēšanas pārsniegumā, par samazinājuma summu debetē pārvērtēšanas pārsnieguma summu;

| b) | rezultātā radušos uzskaites vērtības palielinājumu uzrāda šādi:






  i) | ja palielinājums apvērš iepriekšējos zaudējumus no šā īpašuma vērtības samazināšanās, palielinājumu atzīst perioda peļņā vai zaudējumos; summa, kas atzīta perioda peļņā vai zaudējumos, nepārsniedz summu, kas nepieciešama, lai atjaunotu uzskaites vērtību līdz uzskaites vērtībai, kas būtu noteikta (atskaitot nolietojumu), ja nebūtu atzīti zaudējumi no vērtības samazinājuma; |
| --- | --- | --- |

b)

rezultātā radušos uzskaites vērtības palielinājumu uzrāda šādi:

i)

ja palielinājums apvērš iepriekšējos zaudējumus no šā īpašuma vērtības samazināšanās, palielinājumu atzīst perioda peļņā vai zaudējumos; summa, kas atzīta perioda peļņā vai zaudējumos, nepārsniedz summu, kas nepieciešama, lai atjaunotu uzskaites vērtību līdz uzskaites vērtībai, kas būtu noteikta (atskaitot nolietojumu), ja nebūtu atzīti zaudējumi no vērtības samazinājuma;

| ii) | visa palielinājuma summas atlikusī daļa tiek kreditēta pašu kapitālā, kā pārsniegums no pārvērtēšanas; turpmāk, atsavinot ieguldījumu īpašumu, pašu kapitālā ietverto pārvērtēšanas pārsniegumu var pārnest uz nesadalīto peļņu; pārnešana no pārvērtēšanas pārsnieguma uz nesadalīto peļņu netiek veikta, izmantojot peļņas vai zaudējumu aprēķinu. |
| --- | --- |

ii)

visa palielinājuma summas atlikusī daļa tiek kreditēta pašu kapitālā, kā pārsniegums no pārvērtēšanas; turpmāk, atsavinot ieguldījumu īpašumu, pašu kapitālā ietverto pārvērtēšanas pārsniegumu var pārnest uz nesadalīto peļņu; pārnešana no pārvērtēšanas pārsnieguma uz nesadalīto peļņu netiek veikta, izmantojot peļņas vai zaudējumu aprēķinu.

| 63. | Pārnešanai no krājumiem uz ieguldījumu īpašumu, kas tiks uzrādīts patiesajā vērtībā, starpība starp īpašuma patieso vērtību šajā datumā un tā iepriekšējo uzskaites vērtību jāatzīst perioda peļņā vai zaudējumos. |
| --- | --- |

63.

Pārnešanai no krājumiem uz ieguldījumu īpašumu, kas tiks uzrādīts patiesajā vērtībā, starpība starp īpašuma patieso vērtību šajā datumā un tā iepriekšējo uzskaites vērtību jāatzīst perioda peļņā vai zaudējumos.

| 64. | Grāmatvedības metode pārnešanai no krājumiem uz ieguldījumu īpašumu, kas tiks uzrādīts patiesajā vērtībā, atbilst krājumu pārdošanas grāmatvedības metodei. |
| --- | --- |

64.

Grāmatvedības metode pārnešanai no krājumiem uz ieguldījumu īpašumu, kas tiks uzrādīts patiesajā vērtībā, atbilst krājumu pārdošanas grāmatvedības metodei.

| 65. | Ja uzņēmums pabeidz pašbūvēta ieguldījumu īpašuma celtniecību vai izstrādi, kas tiks uzrādīts patiesajā vērtībā, starpība starp īpašuma patieso vērtību šajā datumā un tā iepriekšējo uzskaites vērtību jāatzīst perioda peļņā vai zaudējumos. |
| --- | --- |

65.

Ja uzņēmums pabeidz pašbūvēta ieguldījumu īpašuma celtniecību vai izstrādi, kas tiks uzrādīts patiesajā vērtībā, starpība starp īpašuma patieso vērtību šajā datumā un tā iepriekšējo uzskaites vērtību jāatzīst perioda peļņā vai zaudējumos.

ATSAVINĀŠANA

| 66. | Ieguldījumu īpašuma atzīšana jāpārtrauc (tas jāizslēdz no bilances) tad, kad to atsavina, vai tad, kad ieguldījumu īpašumu pavisam izņem no lietošanas, un no tā atsavināšanas nākotnē nav gaidāms saimniecisks labums. |
| --- | --- |

66.

Ieguldījumu īpašuma atzīšana jāpārtrauc (tas jāizslēdz no bilances) tad, kad to atsavina, vai tad, kad ieguldījumu īpašumu pavisam izņem no lietošanas, un no tā atsavināšanas nākotnē nav gaidāms saimniecisks labums.

| 67. | Ieguldījumu īpašuma atsavināšana var notikt ar pārdošanu vai finanšu nomas līguma noslēgšanu. Nosakot ieguldījumu īpašuma atsavināšanas datumu, uzņēmums piemēro 18. SGS kritērijus ieņēmumu no preču pārdošanas atzīšanai un apsver attiecīgās norādes, kas sniegtas 18. SGS pielikumā. 17. SGS piemērojams atsavināšanas gadījumiem, kuri notiek, pamatojoties uz finanšu nomas līguma noslēgšanu un pārdošanu ar saņemšanu atpakaļ nomā. |
| --- | --- |

67.

Ieguldījumu īpašuma atsavināšana var notikt ar pārdošanu vai finanšu nomas līguma noslēgšanu. Nosakot ieguldījumu īpašuma atsavināšanas datumu, uzņēmums piemēro 18. SGS kritērijus ieņēmumu no preču pārdošanas atzīšanai un apsver attiecīgās norādes, kas sniegtas 18. SGS pielikumā. 17. SGS piemērojams atsavināšanas gadījumiem, kuri notiek, pamatojoties uz finanšu nomas līguma noslēgšanu un pārdošanu ar saņemšanu atpakaļ nomā.

| 68. | Ja, saskaņā ar atzīšanas principu 16. punktā, uzņēmums aktīva uzskaites vērtībā atzīst ieguldījumu īpašuma daļas aizvietošanas izmaksas, tad tas beidz atzīt aizvietotās daļas uzskaites vērtību. Attiecībā uz ieguldījumu īpašumu, kuru uzskaita, izmantojot izmaksu modeli, aizvietotā daļa var arī nebūt tā daļa, kuras nolietojums tika uzskaitīts atsevišķi. Ja uzņēmumam nav iespējams noteikt aizvietotās daļas uzskaites vērtību, tas var izmantot aizvietošanas izmaksas kā norādi uz tām aizvietotās daļas izmaksām, kas bija spēkā tās iegādes vai izveides laikā. Patiesās vērtības modeļa ietvaros, ieguldījumu īpašuma patiesā vērtība jau var atspoguļot, ka aizvietojamā daļa ir zaudējusi savu vērtību. Citos gadījumos var būt grūti izšķirt, cik lielā mērā aizvietojamās daļas patiesā vērtība ir jāsamazina. Alternatīva aizvietojamās daļas patiesās vērtības samazināšanai, ja tas nav praktiski izdarāms, ir iekļaut aizvietojamās daļas izmaksu vērtību aktīva bilances vērtībā, bet pēc tam pārvērtēt patieso vērtību, kā prasīts attiecībā uz papildinājumiem, kas neietver aizvietošanu. |
| --- | --- |

68.

Ja, saskaņā ar atzīšanas principu 16. punktā, uzņēmums aktīva uzskaites vērtībā atzīst ieguldījumu īpašuma daļas aizvietošanas izmaksas, tad tas beidz atzīt aizvietotās daļas uzskaites vērtību. Attiecībā uz ieguldījumu īpašumu, kuru uzskaita, izmantojot izmaksu modeli, aizvietotā daļa var arī nebūt tā daļa, kuras nolietojums tika uzskaitīts atsevišķi. Ja uzņēmumam nav iespējams noteikt aizvietotās daļas uzskaites vērtību, tas var izmantot aizvietošanas izmaksas kā norādi uz tām aizvietotās daļas izmaksām, kas bija spēkā tās iegādes vai izveides laikā. Patiesās vērtības modeļa ietvaros, ieguldījumu īpašuma patiesā vērtība jau var atspoguļot, ka aizvietojamā daļa ir zaudējusi savu vērtību. Citos gadījumos var būt grūti izšķirt, cik lielā mērā aizvietojamās daļas patiesā vērtība ir jāsamazina. Alternatīva aizvietojamās daļas patiesās vērtības samazināšanai, ja tas nav praktiski izdarāms, ir iekļaut aizvietojamās daļas izmaksu vērtību aktīva bilances vērtībā, bet pēc tam pārvērtēt patieso vērtību, kā prasīts attiecībā uz papildinājumiem, kas neietver aizvietošanu.

| 69. | Peļņa vai zaudējumi, kas rodas no ieguldījumu īpašuma norakstīšanas vai atsavināšanas, jānosaka kā starpība starp neto atsavināšanas ieņēmumiem un aktīva uzskaites vērtību, un jāatzīst peļņas un zaudējumu aprēķinā kā peļņa vai zaudējumi (ja vien 17. SGS nenosaka citādi par pārdošanu ar saņemšanu atpakaļ nomā) atsavināšanas vai likvidācijas periodā. |
| --- | --- |

69.

Peļņa vai zaudējumi, kas rodas no ieguldījumu īpašuma norakstīšanas vai atsavināšanas, jānosaka kā starpība starp neto atsavināšanas ieņēmumiem un aktīva uzskaites vērtību, un jāatzīst peļņas un zaudējumu aprēķinā kā peļņa vai zaudējumi (ja vien 17. SGS nenosaka citādi par pārdošanu ar saņemšanu atpakaļ nomā) atsavināšanas vai likvidācijas periodā.

| 70. | Atlīdzību, kas saņemama, atsavinot ieguldījumu īpašumu, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Konkrēti, ja maksājumu par ieguldījumu īpašumu atliek, saņemto atlīdzību sākotnēji atzīst naudā izteiktas cenas ekvivalentā. Starpību starp nominālo atlīdzības summu un naudā izteiktas cenas ekvivalentu atzīst kā procentu ieņēmumus saskaņā ar 18. SGS, izmantojot faktiskās procentu likmes metodi. |
| --- | --- |

70.

Atlīdzību, kas saņemama, atsavinot ieguldījumu īpašumu, sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Konkrēti, ja maksājumu par ieguldījumu īpašumu atliek, saņemto atlīdzību sākotnēji atzīst naudā izteiktas cenas ekvivalentā. Starpību starp nominālo atlīdzības summu un naudā izteiktas cenas ekvivalentu atzīst kā procentu ieņēmumus saskaņā ar 18. SGS, izmantojot faktiskās procentu likmes metodi.

| 71. | Uzņēmums piemēro 37. SGS vai citus Standartus pēc vajadzības visiem saistību posteņiem, kuri saglabājas pēc ieguldījumu īpašuma atsavināšanas. |
| --- | --- |

71.

Uzņēmums piemēro 37. SGS vai citus Standartus pēc vajadzības visiem saistību posteņiem, kuri saglabājas pēc ieguldījumu īpašuma atsavināšanas.

| 72. | Kompensācija no trešajām pusēm par ieguldījumu īpašumu, kuram samazinājusies vērtība, zaudētu vai atdotu ieguldījumu īpašumu, tiek iekļauta peļņā vai zaudējumos, kad kompensācija ir saņemama. |
| --- | --- |

72.

Kompensācija no trešajām pusēm par ieguldījumu īpašumu, kuram samazinājusies vērtība, zaudētu vai atdotu ieguldījumu īpašumu, tiek iekļauta peļņā vai zaudējumos, kad kompensācija ir saņemama.

| 73. | Ieguldījumu īpašuma vērtības samazināšanās vai zaudējumi, attiecīgie prasījumi vai kompensācijas maksājumi no trešajām personām un sekojošā aizstājamo aktīvu pirkšana vai būvniecība, ir atsevišķi saimnieciski notikumi un kā tādi arī jāuzskaita atsevišķi:






  a) | ieguldījumu īpašuma vērtības samazināšanās tiek atzīta saskaņā ar 36. SGS; |
| --- | --- | --- |

73.

Ieguldījumu īpašuma vērtības samazināšanās vai zaudējumi, attiecīgie prasījumi vai kompensācijas maksājumi no trešajām personām un sekojošā aizstājamo aktīvu pirkšana vai būvniecība, ir atsevišķi saimnieciski notikumi un kā tādi arī jāuzskaita atsevišķi:

a)

ieguldījumu īpašuma vērtības samazināšanās tiek atzīta saskaņā ar 36. SGS;

| b) | ieguldījumu īpašuma likvidācija vai atsavināšana tiek atzīta saskaņā ar šī Standarta 66. – 71. punktu; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumu īpašuma likvidācija vai atsavināšana tiek atzīta saskaņā ar šī Standarta 66. – 71. punktu;

| c) | kompensācija no trešajām pusēm par ieguldījumu īpašuma vērtības samazināšanos, zaudētu vai atdotu nekustamo īpašumu, tiek iekļauta peļņā vai zaudējumos periodā, kad kompensācija ir saņemama. |
| --- | --- |

c)

kompensācija no trešajām pusēm par ieguldījumu īpašuma vērtības samazināšanos, zaudētu vai atdotu nekustamo īpašumu, tiek iekļauta peļņā vai zaudējumos periodā, kad kompensācija ir saņemama.

| d) | tādu aktīvu izmaksas, kas atjaunoti, iegādāti vai uzbūvēti aizvietošanai, tiek noteiktas saskaņā ar šī Standarta 20. – 29. punktu. |
| --- | --- |

d)

tādu aktīvu izmaksas, kas atjaunoti, iegādāti vai uzbūvēti aizvietošanai, tiek noteiktas saskaņā ar šī Standarta 20. – 29. punktu.

INFORMĀCIJAS ATKLĀŠANA

Patiesās vērtības modelis un izmaksu modelis

| 74. | Zemāk uzskaitītās informācijas atklāšanas prasības ir piemērojamas papildus 17. SGS prasībām, ieguldījumu īpašuma īpašnieks nodrošina iznomātāja informācijas atklāšanu par noslēgtiem nomas darījumiem. Uzņēmums, kurš tur ieguldījumu īpašumu finanšu vai operatīvās nomas ietvaros, nodrošina nomnieka informācijas atklāšanu attiecībā uz finanšu nomu un iznomātāja informācijas atklāšanu attiecībā uz visiem noslēgtajiem operatīvās nomas darījumiem. |
| --- | --- |

74.

Zemāk uzskaitītās informācijas atklāšanas prasības ir piemērojamas papildus 17. SGS prasībām, ieguldījumu īpašuma īpašnieks nodrošina iznomātāja informācijas atklāšanu par noslēgtiem nomas darījumiem. Uzņēmums, kurš tur ieguldījumu īpašumu finanšu vai operatīvās nomas ietvaros, nodrošina nomnieka informācijas atklāšanu attiecībā uz finanšu nomu un iznomātāja informācijas atklāšanu attiecībā uz visiem noslēgtajiem operatīvās nomas darījumiem.

| 75. | Uzņēmums atklāj:










  a) | vai tas izmanto patiesās vērtības vai izmaksu modeli; |
| --- | --- | --- |

75.

Uzņēmums atklāj:

a)

vai tas izmanto patiesās vērtības vai izmaksu modeli;

| b) | ja tas piemēro patiesās vērtības modeli, tad vai un kādos apstākļos, operatīvās nomas ietvaros turētās īpašuma daļas tiek klasificētas un uzskaitītas kā ieguldījumu īpašums; |
| --- | --- |

b)

ja tas piemēro patiesās vērtības modeli, tad vai un kādos apstākļos, operatīvās nomas ietvaros turētās īpašuma daļas tiek klasificētas un uzskaitītas kā ieguldījumu īpašums;

| c) | ja klasifikācija ir sarežģīta (skatīt 14. punktu), – kritēriji, kurus uzņēmums izmanto, lai atšķirtu ieguldījumu īpašumu no īpašnieka izmantota īpašuma un no īpašuma, kuru tur pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā; |
| --- | --- |

c)

ja klasifikācija ir sarežģīta (skatīt 14. punktu), – kritēriji, kurus uzņēmums izmanto, lai atšķirtu ieguldījumu īpašumu no īpašnieka izmantota īpašuma un no īpašuma, kuru tur pārdošanai parastās uzņēmējdarbības gaitā;

| d) | metodes un nozīmīgi pieņēmumi, kurus piemēro, lai noteiktu ieguldījumu īpašuma patieso vērtību, tajā skaitā paziņojums par to, vai patiesās vērtības noteikšana tika pamatota ar tirgus pierādījumiem, vai arī tā vairāk tika balstīta uz citiem faktoriem (kuri uzņēmumam jāatklāj) īpašuma veida dēļ un salīdzināmu tirgus datu trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

d)

metodes un nozīmīgi pieņēmumi, kurus piemēro, lai noteiktu ieguldījumu īpašuma patieso vērtību, tajā skaitā paziņojums par to, vai patiesās vērtības noteikšana tika pamatota ar tirgus pierādījumiem, vai arī tā vairāk tika balstīta uz citiem faktoriem (kuri uzņēmumam jāatklāj) īpašuma veida dēļ un salīdzināmu tirgus datu trūkuma dēļ;

| e) | apmērs, kādā ieguldījumu īpašuma patiesā vērtība (kāda tā novērtēta vai atklāta finanšu pārskatos) pamatojas uz tāda neatkarīga vērtētāja veiktu novērtējumu, kuram ir atzīta un attiecīga profesionālā kvalifikācija un kuram ir nesena pieredze novērtējamā ieguldījumu īpašuma atrašanās vietā un kategorijā. Ja tāds novērtējums nav veikts, šis fakts jāatklāj; |
| --- | --- |

e)

apmērs, kādā ieguldījumu īpašuma patiesā vērtība (kāda tā novērtēta vai atklāta finanšu pārskatos) pamatojas uz tāda neatkarīga vērtētāja veiktu novērtējumu, kuram ir atzīta un attiecīga profesionālā kvalifikācija un kuram ir nesena pieredze novērtējamā ieguldījumu īpašuma atrašanās vietā un kategorijā. Ja tāds novērtējums nav veikts, šis fakts jāatklāj;

| f) | šādas peļņā vai zaudējumos atzītās summas:










  i) | nomas ienākumi no ieguldījumu īpašuma; |
| --- | --- | --- |

f)

šādas peļņā vai zaudējumos atzītās summas:

i)

nomas ienākumi no ieguldījumu īpašuma;

| ii) | tiešie pamatdarbības izdevumi (ieskaitot remontu un uzturēšanu), kas rodas no ieguldījumu īpašuma, kas radīja nomas ienākumus attiecīgajā periodā; |
| --- | --- |

ii)

tiešie pamatdarbības izdevumi (ieskaitot remontu un uzturēšanu), kas rodas no ieguldījumu īpašuma, kas radīja nomas ienākumus attiecīgajā periodā;

| iii) | tiešie pamatdarbības izdevumi (ieskaitot remontu un uzturēšanu), kas rodas no ieguldījumu īpašuma, kas neradīja nomas ienākumus attiecīgajā periodā; |
| --- | --- |

iii)

tiešie pamatdarbības izdevumi (ieskaitot remontu un uzturēšanu), kas rodas no ieguldījumu īpašuma, kas neradīja nomas ienākumus attiecīgajā periodā;

| g) | ierobežojumu esamība un apmēri attiecībā uz ieguldījumu īpašuma realizējamību vai atsavināšanas ienākumu un ieņēmumu pārskaitīšanu; |
| --- | --- |

g)

ierobežojumu esamība un apmēri attiecībā uz ieguldījumu īpašuma realizējamību vai atsavināšanas ienākumu un ieņēmumu pārskaitīšanu;

| h) | būtiski līguma pienākumi iegādāties, būvēt vai izveidot ieguldījumu īpašumu vai par remontu, uzturēšanu vai uzlabošanu. |
| --- | --- |

h)

būtiski līguma pienākumi iegādāties, būvēt vai izveidot ieguldījumu īpašumu vai par remontu, uzturēšanu vai uzlabošanu.

Patiesās vērtības modelis

| 76. | Papildus 75. punktā noteiktajai informācijai, uzņēmumam, kas piemēro 33. – 55. punktā minēto patiesās vērtības modeli, jāatklāj arī ieguldījumu īpašuma uzskaites vērtības saskaņošana perioda sākumā un beigās, norādot:










  a) | papildinājumus, atsevišķi atklājot tos papildinājumu posteņus, kas radušies iegādes, un tos, kas radušies turpmāko aktīva bilancē atzīto izdevumu rezultātā; |
| --- | --- | --- |

76.

Papildus 75. punktā noteiktajai informācijai, uzņēmumam, kas piemēro 33. – 55. punktā minēto patiesās vērtības modeli, jāatklāj arī ieguldījumu īpašuma uzskaites vērtības saskaņošana perioda sākumā un beigās, norādot:

a)

papildinājumus, atsevišķi atklājot tos papildinājumu posteņus, kas radušies iegādes, un tos, kas radušies turpmāko aktīva bilancē atzīto izdevumu rezultātā;

| b) | papildinājumus, kas radušies no iegādēm uzņēmējdarbības apvienošanā; |
| --- | --- |

b)

papildinājumus, kas radušies no iegādēm uzņēmējdarbības apvienošanā;

| c) | atsavināšanu; |
| --- | --- |

c)

atsavināšanu;

| d) | neto peļņu vai zaudējumus no patiesās vērtības korekcijām; |
| --- | --- |

d)

neto peļņu vai zaudējumus no patiesās vērtības korekcijām;

| e) | neto valūtas kursa starpības, kas rodas, pārrēķinot finanšu pārskatus no funkcionālās valūtas uz citu uzrādīšanas valūtu, ieskaitot ārvalstu darbības pārrēķināšanu pārskatu sniedzēja uzrādīšanas valūtā; |
| --- | --- |

e)

neto valūtas kursa starpības, kas rodas, pārrēķinot finanšu pārskatus no funkcionālās valūtas uz citu uzrādīšanas valūtu, ieskaitot ārvalstu darbības pārrēķināšanu pārskatu sniedzēja uzrādīšanas valūtā;

| f) | nodošanu uz un no krājumiem un īpašnieka izmantotu īpašumu; |
| --- | --- |

f)

nodošanu uz un no krājumiem un īpašnieka izmantotu īpašumu;

| g) | citas izmaiņas. |
| --- | --- |

g)

citas izmaiņas.

| 77. | Gadījumos, kad finanšu pārskatu sagatavošanas vajadzībām tiek ievērojami koriģēts ieguldījumu īpašuma iegūtais novērtējums, piemēram, lai novērstu tādu aktīvu vai saistību dubulto uzskaiti, kas tiek atzīti kā atsevišķi aktīvi un saistības saskaņā ar 50. punktā sniegto aprakstu, uzņēmums sniedz salīdzināšanas pārskatu starp iegūto novērtējumu un koriģēto, bilancē ietverto novērtējumu, uzrādot visu atpakaļ pieskaitīto atzīto nomas saistību kopējo summu, kā arī visus pārējās nozīmīgās korekciju summas. |
| --- | --- |

77.

Gadījumos, kad finanšu pārskatu sagatavošanas vajadzībām tiek ievērojami koriģēts ieguldījumu īpašuma iegūtais novērtējums, piemēram, lai novērstu tādu aktīvu vai saistību dubulto uzskaiti, kas tiek atzīti kā atsevišķi aktīvi un saistības saskaņā ar 50. punktā sniegto aprakstu, uzņēmums sniedz salīdzināšanas pārskatu starp iegūto novērtējumu un koriģēto, bilancē ietverto novērtējumu, uzrādot visu atpakaļ pieskaitīto atzīto nomas saistību kopējo summu, kā arī visus pārējās nozīmīgās korekciju summas.

| 78. | Izņēmuma gadījumos, uz kuriem ir dotas norādes 53. punktā, kad uzņēmums ieguldījumu īpašumu vērtē, izmantojot 16. SGS minēto izmaksu modeli, salīdzināšanas pārskatā, kuru pieprasa 76. punkta nosacījumi, ar šo ieguldījumu īpašumu saistītās summas jāuzrāda atsevišķi no summām, kas saistītas ar pārējiem ieguldījumu īpašuma posteņiem. papildus uzņēmumam jāatklāj šāda informācija:










  a) | ieguldījumu īpašuma apraksts; |
| --- | --- | --- |

78.

Izņēmuma gadījumos, uz kuriem ir dotas norādes 53. punktā, kad uzņēmums ieguldījumu īpašumu vērtē, izmantojot 16. SGS minēto izmaksu modeli, salīdzināšanas pārskatā, kuru pieprasa 76. punkta nosacījumi, ar šo ieguldījumu īpašumu saistītās summas jāuzrāda atsevišķi no summām, kas saistītas ar pārējiem ieguldījumu īpašuma posteņiem. papildus uzņēmumam jāatklāj šāda informācija:

a)

ieguldījumu īpašuma apraksts;

| b) | paskaidrojums, kādēļ nevar ticami noteikt patieso vērtību; |
| --- | --- |

b)

paskaidrojums, kādēļ nevar ticami noteikt patieso vērtību;

| c) | ja iespējams, aplēšu diapazons, kura ietvaros visticamāk atrodas patiesā vērtība; |
| --- | --- |

c)

ja iespējams, aplēšu diapazons, kura ietvaros visticamāk atrodas patiesā vērtība;

| d) | atsavinot ieguldījumu īpašumu, kas nav uzrādīts patiesajā vērtībā:










  i) | fakts, ka uzņēmums ir atsavinājis ieguldījumu īpašumu, kas nav uzrādīts patiesajā vērtībā; |
| --- | --- | --- |

d)

atsavinot ieguldījumu īpašumu, kas nav uzrādīts patiesajā vērtībā:

i)

fakts, ka uzņēmums ir atsavinājis ieguldījumu īpašumu, kas nav uzrādīts patiesajā vērtībā;

| ii) | šīā ieguldījumu īpašuma uzskaites vērtība pārdošanas brīdī; |
| --- | --- |

ii)

šīā ieguldījumu īpašuma uzskaites vērtība pārdošanas brīdī;

| iii) | atzītā peļņas vai zaudējumu summa. |
| --- | --- |

iii)

atzītā peļņas vai zaudējumu summa.

Izmaksu modelis

| 79. | Papildus 75. punktā noteiktajai informācijai uzņēmumam, kas piemēro 56. punktā minēto izmaksu modeli, jāatklāj arī šāda informācija:










  a) | izmantotās nolietojuma metodes; |
| --- | --- | --- |

79.

Papildus 75. punktā noteiktajai informācijai uzņēmumam, kas piemēro 56. punktā minēto izmaksu modeli, jāatklāj arī šāda informācija:

a)

izmantotās nolietojuma metodes;

| b) | lietderīgās lietošanas periodi vai izmantotās nolietojuma likmes; |
| --- | --- |

b)

lietderīgās lietošanas periodi vai izmantotās nolietojuma likmes;

| c) | bruto uzskaites vērtība un uzkrātais nolietojums (kas apvienots ar uzkrātajiem zaudējumiem no vērtības samazināšanās) perioda sākumā un beigās; |
| --- | --- |

c)

bruto uzskaites vērtība un uzkrātais nolietojums (kas apvienots ar uzkrātajiem zaudējumiem no vērtības samazināšanās) perioda sākumā un beigās;

| d) | uzskaites vērtības saskaņošana perioda sākumā un beigās, norādot:










  i) | papildinājumus, atsevišķi atklājot tos papildinājumu posteņus, kas radušies iegādes un tos, kas radušies turpmāko aktīva bilancē atzīto izdevumu rezultātā; |
| --- | --- | --- |

d)

uzskaites vērtības saskaņošana perioda sākumā un beigās, norādot:

i)

papildinājumus, atsevišķi atklājot tos papildinājumu posteņus, kas radušies iegādes un tos, kas radušies turpmāko aktīva bilancē atzīto izdevumu rezultātā;

| ii) | papildinājumus, kas radušies no iegādēm uzņēmējdarbības apvienošanā; |
| --- | --- |

ii)

papildinājumus, kas radušies no iegādēm uzņēmējdarbības apvienošanā;

| iii) | atsavināšanu; |
| --- | --- |

iii)

atsavināšanu;

| iv) | nolietojumu; |
| --- | --- |

iv)

nolietojumu;

| v) | atzīto zaudējumu summu no vērtības samazināšanās un apvērsto zaudējumu summu no vērtības samazināšanās attiecīgajā periodā, saskaņā ar 36. SGS; |
| --- | --- |

v)

atzīto zaudējumu summu no vērtības samazināšanās un apvērsto zaudējumu summu no vērtības samazināšanās attiecīgajā periodā, saskaņā ar 36. SGS;

| vi) | neto valūtas kursa starpības, kas rodas, pārrēķinot finanšu pārskatus no funkcionālās valūtas uz citu uzrādīšanas valūtu, ieskaitot ārvalstu darbības pārrēķināšanu pārskatu sniedzēja uzrādīšanas valūtā; |
| --- | --- |

vi)

neto valūtas kursa starpības, kas rodas, pārrēķinot finanšu pārskatus no funkcionālās valūtas uz citu uzrādīšanas valūtu, ieskaitot ārvalstu darbības pārrēķināšanu pārskatu sniedzēja uzrādīšanas valūtā;

| vii) | nodošanu uz un no krājumiem un īpašnieka izmantotu īpašumu; |
| --- | --- |

vii)

nodošanu uz un no krājumiem un īpašnieka izmantotu īpašumu;

| viii) | citas izmaiņas; |
| --- | --- |

viii)

citas izmaiņas;

| e) | ieguldījumu īpašuma patieso vērtību. Izņēmuma gadījumos, kas aprakstīti 53. punktā, kad uzņēmums nevar ticami noteikt ieguldījumu īpašuma patieso vērtību, uzņēmumam jāatklāj šāda informācija:










  i) | ieguldījumu īpašuma apraksts; |
| --- | --- | --- |

e)

ieguldījumu īpašuma patieso vērtību. Izņēmuma gadījumos, kas aprakstīti 53. punktā, kad uzņēmums nevar ticami noteikt ieguldījumu īpašuma patieso vērtību, uzņēmumam jāatklāj šāda informācija:

i)

ieguldījumu īpašuma apraksts;

| ii) | paskaidrojums, kādēļ nevar ticami noteikt patieso vērtību; |
| --- | --- |

ii)

paskaidrojums, kādēļ nevar ticami noteikt patieso vērtību;

| iii) | ja iespējams, aplēšu diapazons, kura ietvaros visticamāk atrodas patiesā vērtība. |
| --- | --- |

iii)

ja iespējams, aplēšu diapazons, kura ietvaros visticamāk atrodas patiesā vērtība.

PĀREJAS NOTEIKUMI

Patiesās vērtības modelis

| 80. | Uzņēmums, kurš iepriekš piemērojis 40. SGS (2000. gada variants) un pirmo reizi izvēlas klasificēt un uzskaitīt atsevišķus vai visus nosacījumiem atbilstošos ieguldījumu īpašuma posteņus, kas tiek turēti operatīvās nomas ietvaros kā ieguldījumu īpašumus, atzīst šīs izvēles radīto ietekmi kā korekciju nesadalītās peļņas sākotnējā atlikuma postenim periodā, kurā šī izvēle pirmo reizi ir izdarīta. Turklāt:










  a) | ja uzņēmums iepriekš publiskojis (finanšu pārskatos vai citādi) sava ieguldījumu īpašuma patieso vērtību agrākos periodos (kas noteikta uz pamata, kas atbilst patiesās vērtības definīcijai 5. punktā un norādījumiem 36. – 52. punktā), uzņēmumam iesaka, bet nepieprasa:










  i) | koriģēt nesadalītās peļņas sākuma atlikumu par uzrādītu agrāku periodu, par kuru bija publiskota šī patiesā vērtība; |
| --- | --- | --- | --- |

80.

Uzņēmums, kurš iepriekš piemērojis 40. SGS (2000. gada variants) un pirmo reizi izvēlas klasificēt un uzskaitīt atsevišķus vai visus nosacījumiem atbilstošos ieguldījumu īpašuma posteņus, kas tiek turēti operatīvās nomas ietvaros kā ieguldījumu īpašumus, atzīst šīs izvēles radīto ietekmi kā korekciju nesadalītās peļņas sākotnējā atlikuma postenim periodā, kurā šī izvēle pirmo reizi ir izdarīta. Turklāt:

a)

ja uzņēmums iepriekš publiskojis (finanšu pārskatos vai citādi) sava ieguldījumu īpašuma patieso vērtību agrākos periodos (kas noteikta uz pamata, kas atbilst patiesās vērtības definīcijai 5. punktā un norādījumiem 36. – 52. punktā), uzņēmumam iesaka, bet nepieprasa:

i)

koriģēt nesadalītās peļņas sākuma atlikumu par uzrādītu agrāku periodu, par kuru bija publiskota šī patiesā vērtība;

| ii) | koriģēt salīdzināmo informāciju par šiem periodiem; |
| --- | --- |

ii)

koriģēt salīdzināmo informāciju par šiem periodiem;

| b) | ja uzņēmums iepriekš nav publiskojis a) apakšpunktā aprakstīto informāciju, uzņēmumam nav jākoriģē salīdzināmā informācija un jāatklāj šis fakts. |
| --- | --- |

b)

ja uzņēmums iepriekš nav publiskojis a) apakšpunktā aprakstīto informāciju, uzņēmumam nav jākoriģē salīdzināmā informācija un jāatklāj šis fakts.

| 81. | Standarts pieprasa no 8. SGS atšķirīgu uzskaiti. 8. SGS ir prasīts, lai salīdzinošie dati tiktu koriģēti, izņemot gadījumus, kad tas ir nepraktiski. |
| --- | --- |

81.

Standarts pieprasa no 8. SGS atšķirīgu uzskaiti. 8. SGS ir prasīts, lai salīdzinošie dati tiktu koriģēti, izņemot gadījumus, kad tas ir nepraktiski.

| 82. | Ja uzņēmums pirmo reizi piemēro šo Standartu, nesadalītās peļņas sākuma atlikuma korekcija ietver jebkuras ieguldījumu īpašuma pārvērtēšanas pārsniegumā summas pārklasificēšanu. |
| --- | --- |

82.

Ja uzņēmums pirmo reizi piemēro šo Standartu, nesadalītās peļņas sākuma atlikuma korekcija ietver jebkuras ieguldījumu īpašuma pārvērtēšanas pārsniegumā summas pārklasificēšanu.

Izmaksu modelis

| 83. | 8. SGS attiecas uz jebkuru grāmatvedības politiku izmaiņu, kas rodas, kad uzņēmums pirmo reizi piemēro šo Standartu un izvēlas lietot izmaksu modeli. Grāmatvedības politiku izmaiņas ietekme ietver jebkuras ieguldījumu īpašuma pārvērtēšanas pārsniegumā iekļautās summas pārklasificēšanu. |
| --- | --- |

83.

8. SGS attiecas uz jebkuru grāmatvedības politiku izmaiņu, kas rodas, kad uzņēmums pirmo reizi piemēro šo Standartu un izvēlas lietot izmaksu modeli. Grāmatvedības politiku izmaiņas ietekme ietver jebkuras ieguldījumu īpašuma pārvērtēšanas pārsniegumā iekļautās summas pārklasificēšanu.

| 84. | 27. – 29. punktā ietvertās prasības, saistībā ar tāda ieguldījumu īpašuma sākotnējo novērtēšanu, kas iegādāts aktīvu apmaiņas darījumā, sākotnējo vērtējumu piemēro perspektīvi tikai nākotnes darījumiem. |
| --- | --- |

84.

27. – 29. punktā ietvertās prasības, saistībā ar tāda ieguldījumu īpašuma sākotnējo novērtēšanu, kas iegādāts aktīvu apmaiņas darījumā, sākotnējo vērtējumu piemēro perspektīvi tikai nākotnes darījumiem.

SPĒKĀ STĀŠANĀS DATUMS

| 85. | Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts pārskatu periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka standarta piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj. |
| --- | --- |

85.

Uzņēmumam jāpiemēro šis Standarts pārskatu periodiem, kuri sākas 2005. gada 1. janvārī vai pēc šī datuma. Ieteicama agrāka standarta piemērošana. Ja uzņēmums piemēro šo Standartu attiecībā uz periodiem, kuri sākas pirms 2005. gada 1. janvāra, tam šis fakts jāatklāj.

40. SGS ATSAUKŠANA (PĀRSKATĪTS 2000. GADĀ)

| 86. | Šis Standarts aizstāj 40. SGS Ieguldījumu īpašums (izdots 2000. gadā). |
| --- | --- |

86.

Šis Standarts aizstāj 40. SGS Ieguldījumu īpašums (izdots 2000. gadā).

---