# Den Europæiske Unions L 46/17.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 46 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang17. februar 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 46

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang17. februar 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 257/2005 af 4. februar 2005 om fastsættelse af de justeringskoefficienter, der finder anvendelse fra den 1. juli 2004 på vederlag til tjenestemænd, kontraktansatte og midlertidigt ansatte ved De Europæiske Fællesskaber, som gør tjeneste i tredjelande, samt på vederlag til en del af de tjenestemænd, der fortsat gør tjeneste i de ti nye medlemsstater i en periode på højst femten måneder efter tiltrædelsen | 1 |
| | * | Rådets forordning (EF) nr. 258/2005 af 14. februar 2005 om ændring af de ved forordning (EF) nr. 348/2000 indførte antidumpingforanstaltninger på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine | 7 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 259/2005 af 16. februar 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 29 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 260/2005 af 16. februar 2005 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår hurtige test (
  1
  ) | 31 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 261/2005 af 16. februar 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 43/2003 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001 og (EF) nr. 1454/2001 for så vidt angår støtten til den lokale produktion af vegetabilske produkter i regionerne i EU's yderste periferi | 34 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 262/2005 af 16. februar 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for olivenolie | 36 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 263/2005 af 16. februar 2005 om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin og om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 | 38 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 264/2005 af 16. februar 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for fjerkrækødsektoren fra den 17. februar 2005 | 40 |
| | * | Kommissionens direktiv 2005/11/EF af 16. februar 2005 om ændring med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 92/23/EØF om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (
  1
  ) | 42 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

*

Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 257/2005 af 4. februar 2005 om fastsættelse af de justeringskoefficienter, der finder anvendelse fra den 1. juli 2004 på vederlag til tjenestemænd, kontraktansatte og midlertidigt ansatte ved De Europæiske Fællesskaber, som gør tjeneste i tredjelande, samt på vederlag til en del af de tjenestemænd, der fortsat gør tjeneste i de ti nye medlemsstater i en periode på højst femten måneder efter tiltrædelsen

1

*

Rådets forordning (EF) nr. 258/2005 af 14. februar 2005 om ændring af de ved forordning (EF) nr. 348/2000 indførte antidumpingforanstaltninger på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine

7

Kommissionens forordning (EF) nr. 259/2005 af 16. februar 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

29

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 260/2005 af 16. februar 2005 om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår hurtige test (
  1
  )

1

31

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 261/2005 af 16. februar 2005 om ændring af forordning (EF) nr. 43/2003 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001 og (EF) nr. 1454/2001 for så vidt angår støtten til den lokale produktion af vegetabilske produkter i regionerne i EU's yderste periferi

34

Kommissionens forordning (EF) nr. 262/2005 af 16. februar 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for olivenolie

36

Kommissionens forordning (EF) nr. 263/2005 af 16. februar 2005 om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin og om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95

38

Kommissionens forordning (EF) nr. 264/2005 af 16. februar 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for fjerkrækødsektoren fra den 17. februar 2005

40

*

Kommissionens direktiv 2005/11/EF af 16. februar 2005 om ændring med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 92/23/EØF om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (
  1
  )

1

42

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | 2005/132/EF:Kommissionens afgørelse af 16. februar 2005 om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2000/137/EF om godtagelse af tilsagn i forbindelse med importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine | 44 |
| | * | 2005/133/EF:Kommissionens afgørelse af 16. februar 2005 om delvis suspension af den endelige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 258/2005 på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine | 46 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

2005/132/EF:Kommissionens afgørelse af 16. februar 2005 om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2000/137/EF om godtagelse af tilsagn i forbindelse med importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine

44

*

2005/133/EF:Kommissionens afgørelse af 16. februar 2005 om delvis suspension af den endelige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 258/2005 på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine

46

| | | Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets afgørelse 2005/134/FUSP af 20. december 2004 om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Bulgarien om rammerne for Republikken Bulgariens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer | 49 |
| Aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Bulgarien om rammerne for Republikken Bulgariens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer | 50 |

Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union

*

Rådets afgørelse 2005/134/FUSP af 20. december 2004 om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Bulgarien om rammerne for Republikken Bulgariens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

49

Aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Bulgarien om rammerne for Republikken Bulgariens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 17.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 46/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF, EURATOM) Nr. 257/2005

af 4. februar 2005

om fastsættelse af de justeringskoefficienter, der finder anvendelse fra den 1. juli 2004 på vederlag til tjenestemænd, kontraktansatte og midlertidigt ansatte ved De Europæiske Fællesskaber, som gør tjeneste i tredjelande, samt på vederlag til en del af de tjenestemænd, der fortsat gør tjeneste i de ti nye medlemsstater i en periode på højst femten måneder efter tiltrædelsen

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

under henvisning til vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og om ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i disse Fællesskaber, som fastsat ved forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (1) og, særlig artikel 13, stk. 1, i bilag X i vedtægten,

under henvisning til tiltrædelsesakten af 2003, særlig artikel 33, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Der bør tages hensyn til udviklingen i leveomkostningerne i tredjelande, og der bør derfor fastsættes nye justeringskoefficienter med virkning fra den 1. juli 2004 for vederlag, som udbetales i tjenestestedets valuta til tjenestemænd, kontraktansatte og midlertidigt ansatte ved De Europæiske Fællesskaber, som gør tjeneste i tredjelande, samt for vederlag, der udbetales til en del af de tjenestemænd, der fortsat gør tjeneste i de ti nye medlemsstater i en periode på højst femten måneder efter den 1. maj 2004. |
| --- | --- |

(1)

Der bør tages hensyn til udviklingen i leveomkostningerne i tredjelande, og der bør derfor fastsættes nye justeringskoefficienter med virkning fra den 1. juli 2004 for vederlag, som udbetales i tjenestestedets valuta til tjenestemænd, kontraktansatte og midlertidigt ansatte ved De Europæiske Fællesskaber, som gør tjeneste i tredjelande, samt for vederlag, der udbetales til en del af de tjenestemænd, der fortsat gør tjeneste i de ti nye medlemsstater i en periode på højst femten måneder efter den 1. maj 2004.

| (2) | Justeringskoefficienterne for betalinger på basis af forordning (EF, Euratom) nr. 1785/2004 (2) kan medføre tilpasninger i opadgående eller nedadgående retning af vederlag med tilbagevirkende kraft. |
| --- | --- |

(2)

Justeringskoefficienterne for betalinger på basis af forordning (EF, Euratom) nr. 1785/2004 (2) kan medføre tilpasninger i opadgående eller nedadgående retning af vederlag med tilbagevirkende kraft.

| (3) | Der bør foretages efterbetaling i tilfælde af en forhøjelse af vederlagene som følge af de nye justeringskoefficienter. |
| --- | --- |

(3)

Der bør foretages efterbetaling i tilfælde af en forhøjelse af vederlagene som følge af de nye justeringskoefficienter.

| (4) | Der bør foretages tilbagesøgning af for meget udbetalte beløb i tilfælde af en nedsættelse af vederlagene som følge af de nye justeringskoefficienter for perioden mellem den 1. juli 2004 og datoen for denne forordnings ikrafttræden. |
| --- | --- |

(4)

Der bør foretages tilbagesøgning af for meget udbetalte beløb i tilfælde af en nedsættelse af vederlagene som følge af de nye justeringskoefficienter for perioden mellem den 1. juli 2004 og datoen for denne forordnings ikrafttræden.

| (5) | En eventuel tilbagesøgning bør dog højst kunne omfatte de seneste seks måneder forud for datoen for denne forordnings ikrafttræden, og virkningerne af tilbagesøgningen bør kunne fordeles over en periode på højst tolv måneder at regne fra nævnte dato i lighed med, hvad der gælder for justeringskoefficienterne inden for Fællesskabet for vederlag og pensioner til De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte — |
| --- | --- |

(5)

En eventuel tilbagesøgning bør dog højst kunne omfatte de seneste seks måneder forud for datoen for denne forordnings ikrafttræden, og virkningerne af tilbagesøgningen bør kunne fordeles over en periode på højst tolv måneder at regne fra nævnte dato i lighed med, hvad der gælder for justeringskoefficienterne inden for Fællesskabet for vederlag og pensioner til De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd og øvrige ansatte —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De justeringskoefficienter, der gælder med virkning fra den 1. juli 2004 for vederlag til De Europæiske Fællesskabers tjenestemænd, kontraktansatte og midlertidigt ansatte, som gør tjeneste i tredjelande, samt for vederlag til en del af de tjenestemænd, der fortsat gør tjeneste i de ti nye medlemsstater i en periode på højst femten måneder efter tiltrædelsen, og som udbetales i tjenestelandets valuta, er fastsat i bilaget.

De vekselkurser, der anvendes til beregning af disse vederlag, fastsættes i overensstemmelse med gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen og svarer til den dato, der er omhandlet i stk. 1.

Artikel 2

1.   Såfremt de justeringskoefficienter, der er fastsat i bilaget, medfører en forhøjelse af vederlagene, foretager institutionerne de nødvendige efterbetalinger.

2.   Såfremt de justeringskoefficienter, der er fastsat i bilaget, medfører en nedsættelse af vederlagene, foretager institutionerne med tilbagevirkende kraft en tilpasning i nedadgående retning for perioden mellem den 1. juli 2004 og datoen for denne forordnings ikrafttræden.

En tilpasning med tilbagevirkende kraft, som indebærer tilbagesøgning af for meget udbetalte beløb, omfatter dog højst de seneste seks måneder forud for datoen for denne forordnings ikrafttræden. Tilbagesøgningen fordeles over en periode på højst tolv måneder at regne fra samme dato.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. februar 2005.

På Rådets vegne

J. ASSELBORN

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 857/2004 (EUT L 161 af 30.4.2004, s. 11).

1

(2)  EUT L 317 af 16.10.2004, s. 1.

2

---

BILAG

| Tjenestested | Justeringskoefficient juli 2004 |
| --- | --- |
| Afghanistan (1) | 0,0 |
| Albanien | 87,7 |
| Algeriet | 83,4 |
| Angola | 111,4 |
| Argentina | 58,0 |
| Armenien (1) | 0,0 |
| Australien | 93,7 |
| Bangladesh | 53,0 |
| Barbados | 111,9 |
| Benin | 87,0 |
| Bolivia | 48,2 |
| Bosnien-Hercegovina | 72,2 |
| Botswana | 68,7 |
| Brasilien | 55,1 |
| Bulgarien | 74,0 |
| Burkina Faso | 82,0 |
| Burundi (1) | 0,0 |
| Cambodja | 64,3 |
| Cameroun | 97,9 |
| Canada | 75,9 |
| Chile | 69,5 |
| Colombia | 57,5 |
| Congo | 128,5 |
| Congo (eks-Zaire) | 137,5 |
| Costa Rica | 68,7 |
| Côte d’Ivoire | 108,1 |
| Cuba | 88,5 |
| Cypern | 100,1 |
| Den Centralafrikanske Republik | 109,3 |
| Den Dominikanske Republik | 48,5 |
| Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien | 73,5 |
| Djibouti | 94,5 |
| Ecuador | 68,1 |
| Egypten | 45,6 |
| El Salvador (1) | 0,0 |
| Eritrea | 39,0 |
| Estland | 75,2 |
| Etiopien | 68,1 |
| Fiji | 70,3 |
| Filippinerne | 47,2 |
| Gabon | 112,8 |
| Gambia | 36,8 |
| Georgien | 88,2 |
| Ghana | 67,2 |
| Guatemala | 71,6 |
| Guinea | 76,6 |
| Guinea-Bissau | 137,0 |
| Guyana | 57,3 |
| Haiti | 101,4 |
| Honduras (1) | 0,0 |
| Hongkong | 84,2 |
| Indien | 47,6 |
| Indonesien | 74,7 |
| Israel | 88,5 |
| Jamaica | 82,7 |
| Japan (Naka) | 125,6 |
| Japan (Tokyo) | 133,9 |
| Jordan | 73,2 |
| Kap Verde | 74,0 |
| Kasakhstan | 96,1 |
| Kenya | 72,5 |
| Kina | 74,5 |
| Kirgisistan (1) | 0,0 |
| Kroatien | 99,0 |
| Laos | 67,4 |
| Lesotho | 72,6 |
| Letland | 72,4 |
| Libanon | 88,9 |
| Liberia (1) | 0,0 |
| Litauen | 73,7 |
| Madagaskar | 56,8 |
| Malawi | 72,4 |
| Malaysia | 71,4 |
| Mali | 89,0 |
| Malta | 97,5 |
| Marokko | 82,7 |
| Mauretanien | 58,2 |
| Mauritius | 73,2 |
| Mexico | 71,1 |
| Mozambique | 75,5 |
| Namibia | 83,4 |
| Nepal | 65,3 |
| New Zealand (1) | 0,0 |
| Nicaragua | 64,7 |
| Niger | 87,6 |
| Nigeria | 69,0 |
| Norge | 125,1 |
| Ny Kaledonien | 119,8 |
| Pakistan | 50,1 |
| Papua Ny Guinea | 76,5 |
| Paraguay | 62,8 |
| Peru | 78,8 |
| Polen | 69,2 |
| Rumænien | 49,8 |
| Rusland | 102,5 |
| Rwanda | 77,6 |
| Salomonøerne | 80,8 |
| Saudi-Arabien | 86,0 |
| Schweiz | 117,3 |
| Senegal | 78,7 |
| Serbien og Montenegro | 61,8 |
| Sierra Leone | 70,4 |
| Singapore | 93,6 |
| Slovakiet | 84,9 |
| Slovenien | 82,3 |
| Somalia (1) | 0,0 |
| Sri Lanka | 53,6 |
| Sudan | 38,6 |
| Surinam | 53,1 |
| Swaziland | 70,0 |
| Sydafrika | 69,2 |
| Sydkorea | 90,2 |
| Syrien | 64,3 |
| Tadsjikistan (1) | 0,0 |
| Taiwan | 86,1 |
| Tanzania | 57,9 |
| Tchad | 114,2 |
| Thailand | 57,9 |
| Tjekkiet | 80,9 |
| Togo | 96,9 |
| Trinidad og Tobago | 69,3 |
| Tunesien | 73,8 |
| Tyrkiet | 78,5 |
| Uganda | 71,9 |
| Ukraine | 92,0 |
| Ungarn | 74,4 |
| Uruguay | 58,5 |
| USA (New York) | 103,5 |
| USA (Washington) | 99,5 |
| Vanuatu | 114,7 |
| Venezuela | 63,1 |
| Vestbredden — Gazastriben | 86,0 |
| Vietnam | 51,0 |
| Yemen (1) | 0,0 |
| Zambia | 47,1 |
| Zimbabwe | 51,9 |

Tjenestested

Justeringskoefficient juli 2004

Afghanistan (1)

0,0

Albanien

87,7

Algeriet

83,4

Angola

111,4

Argentina

58,0

Armenien (1)

0,0

Australien

93,7

Bangladesh

53,0

Barbados

111,9

Benin

87,0

Bolivia

48,2

Bosnien-Hercegovina

72,2

Botswana

68,7

Brasilien

55,1

Bulgarien

74,0

Burkina Faso

82,0

Burundi (1)

0,0

Cambodja

64,3

Cameroun

97,9

Canada

75,9

Chile

69,5

Colombia

57,5

Congo

128,5

Congo (eks-Zaire)

137,5

Costa Rica

68,7

Côte d’Ivoire

108,1

Cuba

88,5

Cypern

100,1

Den Centralafrikanske Republik

109,3

Den Dominikanske Republik

48,5

Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien

73,5

Djibouti

94,5

Ecuador

68,1

Egypten

45,6

El Salvador (1)

0,0

Eritrea

39,0

Estland

75,2

Etiopien

68,1

Fiji

70,3

Filippinerne

47,2

Gabon

112,8

Gambia

36,8

Georgien

88,2

Ghana

67,2

Guatemala

71,6

Guinea

76,6

Guinea-Bissau

137,0

Guyana

57,3

Haiti

101,4

Honduras (1)

0,0

Hongkong

84,2

Indien

47,6

Indonesien

74,7

Israel

88,5

Jamaica

82,7

Japan (Naka)

125,6

Japan (Tokyo)

133,9

Jordan

73,2

Kap Verde

74,0

Kasakhstan

96,1

Kenya

72,5

Kina

74,5

Kirgisistan (1)

0,0

Kroatien

99,0

Laos

67,4

Lesotho

72,6

Letland

72,4

Libanon

88,9

Liberia (1)

0,0

Litauen

73,7

Madagaskar

56,8

Malawi

72,4

Malaysia

71,4

Mali

89,0

Malta

97,5

Marokko

82,7

Mauretanien

58,2

Mauritius

73,2

Mexico

71,1

Mozambique

75,5

Namibia

83,4

Nepal

65,3

New Zealand (1)

0,0

Nicaragua

64,7

Niger

87,6

Nigeria

69,0

Norge

125,1

Ny Kaledonien

119,8

Pakistan

50,1

Papua Ny Guinea

76,5

Paraguay

62,8

Peru

78,8

Polen

69,2

Rumænien

49,8

Rusland

102,5

Rwanda

77,6

Salomonøerne

80,8

Saudi-Arabien

86,0

Schweiz

117,3

Senegal

78,7

Serbien og Montenegro

61,8

Sierra Leone

70,4

Singapore

93,6

Slovakiet

84,9

Slovenien

82,3

Somalia (1)

0,0

Sri Lanka

53,6

Sudan

38,6

Surinam

53,1

Swaziland

70,0

Sydafrika

69,2

Sydkorea

90,2

Syrien

64,3

Tadsjikistan (1)

0,0

Taiwan

86,1

Tanzania

57,9

Tchad

114,2

Thailand

57,9

Tjekkiet

80,9

Togo

96,9

Trinidad og Tobago

69,3

Tunesien

73,8

Tyrkiet

78,5

Uganda

71,9

Ukraine

92,0

Ungarn

74,4

Uruguay

58,5

USA (New York)

103,5

USA (Washington)

99,5

Vanuatu

114,7

Venezuela

63,1

Vestbredden — Gazastriben

86,0

Vietnam

51,0

Yemen (1)

0,0

Zambia

47,1

Zimbabwe

51,9

---

(1)  Foreligger ikke.

---

| 17.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 46/7

---

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 258/2005

af 14. februar 2005

om ændring af de ved forordning (EF) nr. 348/2000 indførte antidumpingforanstaltninger på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 3, og artikel 11, stk. 7,

under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Tidligere undersøgelse og gældende foranstaltninger

| (1) | De gældende foranstaltninger mod importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine er en endelig antidumpingtold indført ved Rådets forordning (EF) nr. 348/2000 (2) og et tilsagn fra en eksportør i Kroatien, godtaget ved Kommissionens afgørelse 2000/137/EF (3). Tolden på importen fra Kroatien er 23 %, mens tolden på importen fra Ukraine er 38,5 %. |
| --- | --- |

(1)

De gældende foranstaltninger mod importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine er en endelig antidumpingtold indført ved Rådets forordning (EF) nr. 348/2000 (2) og et tilsagn fra en eksportør i Kroatien, godtaget ved Kommissionens afgørelse 2000/137/EF (3). Tolden på importen fra Kroatien er 23 %, mens tolden på importen fra Ukraine er 38,5 %.

2.   Indledning

| (2) | Den 23. november 2002 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (4) om indledning af en interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine og indledte en undersøgelse. |
| --- | --- |

(2)

Den 23. november 2002 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (4) om indledning af en interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine og indledte en undersøgelse.

| (3) | Undersøgelsen blev indledt på grundlag af en klage indgivet af Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union på vegne af producenter, som tegnede sig for mere end 75 % af den samlede produktion i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(3)

Undersøgelsen blev indledt på grundlag af en klage indgivet af Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union på vegne af producenter, som tegnede sig for mere end 75 % af den samlede produktion i Fællesskabet.

| (4) | Det skal bemærkes, at der samme dato — den 23. november 2002 — blev indledt en anden fornyet undersøgelse vedrørende de gældende foranstaltninger mod importen af samme vare, dvs. visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål, med oprindelse i Polen, Rusland, Tjekkiet, Rumænien og Slovakiet (5). Foranstaltningerne mod Polen, Tjekkiet og Slovakiet er bortfaldet som følge af udvidelsen af EU den 1. maj 2004. I medfør af forordning (EF) nr. 1322/2004 (6) anvendes foranstaltningerne mod importen af visse sømløse rør med oprindelse i Rusland og Rumænien midlertidigt ikke med virkning fra den 21. juli 2004. Den fornyede undersøgelse af disse foranstaltninger er endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

(4)

Det skal bemærkes, at der samme dato — den 23. november 2002 — blev indledt en anden fornyet undersøgelse vedrørende de gældende foranstaltninger mod importen af samme vare, dvs. visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål, med oprindelse i Polen, Rusland, Tjekkiet, Rumænien og Slovakiet (5). Foranstaltningerne mod Polen, Tjekkiet og Slovakiet er bortfaldet som følge af udvidelsen af EU den 1. maj 2004. I medfør af forordning (EF) nr. 1322/2004 (6) anvendes foranstaltningerne mod importen af visse sømløse rør med oprindelse i Rusland og Rumænien midlertidigt ikke med virkning fra den 21. juli 2004. Den fornyede undersøgelse af disse foranstaltninger er endnu ikke afsluttet.

3.   Parter, som er berørt af proceduren

| (5) | Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i Kroatien og Ukraine, de kendte berørte producenter, importører, leverandører og brugere i Fællesskabet samt myndighederne i Kroatien og Ukraine om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i Kroatien og Ukraine, de kendte berørte producenter, importører, leverandører og brugere i Fællesskabet samt myndighederne i Kroatien og Ukraine om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (6) | Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget svar fra fem producenter i Fællesskabet, en importør, en eksporterende producent i Kroatien, tre eksporterende producenter i Ukraine og tre handelsselskaber, som var forretningsmæssigt forbundet med de ukrainske producenter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget svar fra fem producenter i Fællesskabet, en importør, en eksporterende producent i Kroatien, tre eksporterende producenter i Ukraine og tre handelsselskaber, som var forretningsmæssigt forbundet med de ukrainske producenter.

| (7) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en fastlæggelse af dumping og deraf følgende skade, og den aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:






  a) | producenter i Fællesskabet:






  — | Dalmine Spa, Italien |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en fastlæggelse af dumping og deraf følgende skade, og den aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a)

producenter i Fællesskabet:

—

Dalmine Spa, Italien

| — | Productos Tubulares SA, Spanien |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares SA, Spanien

| — | Tubos Reunidos SA, Spanien |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos SA, Spanien

| — | Vallourec & Mannesmann, Tyskland |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Tyskland

| — | Vallourec & Mannesmann, Frankrig |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Frankrig

| b) | ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet:






  — | Comercial de Tubos SA, Spanien |
| --- | --- | --- |

b)

ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet:

—

Comercial de Tubos SA, Spanien

| c) | eksporterende producent i Kroatien:






  — | Mechel Željezara Ltd, Sisak |
| --- | --- | --- |

c)

eksporterende producent i Kroatien:

—

Mechel Željezara Ltd, Sisak

| d) | eksporterende producenter i Ukraine:






  — | CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol |
| --- | --- | --- |

d)

eksporterende producenter i Ukraine:

—

CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol

| — | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk

| e) | forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Ukraine:






  — | Time Ltd, Dnipropetrovsk |
| --- | --- | --- |

e)

forretningsmæssigt forbundne handelsselskaber i Ukraine:

—

Time Ltd, Dnipropetrovsk

| — | SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk

| f) | forretningsmæssigt forbundet handelsselskab i Schweiz:






  — | SEPCO, Lugano. |
| --- | --- | --- |

f)

forretningsmæssigt forbundet handelsselskab i Schweiz:

—

SEPCO, Lugano.

4.   Undersøgelsesperiode

| (8) | Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2001 til 30. september 2002 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1999 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). |
| --- | --- |

(8)

Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2001 til 30. september 2002 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1999 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

5.   Den pågældende vare og samme vare

5.1.   Den pågældende vare

| (9) | Følgende varer er omfattet af den fornyede undersøgelse:






  a) | sømløse rør af jern eller ulegeret stål, af den art der anvendes til olie- og gasledninger, med udvendig diameter på 406,4 mm og derunder |
| --- | --- | --- |

(9)

Følgende varer er omfattet af den fornyede undersøgelse:

a)

sømløse rør af jern eller ulegeret stål, af den art der anvendes til olie- og gasledninger, med udvendig diameter på 406,4 mm og derunder

| b) | sømløse rør, med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, koldttrukket eller koldtvalset, undtagen præcisionsrør |
| --- | --- |

b)

sømløse rør, med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, koldttrukket eller koldtvalset, undtagen præcisionsrør

| c) | andre rør, med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, undtagen gevindrør, med udvendig diameter på 406,4 mm og derunder med oprindelse i Kroatien og Ukraine (»den pågældende vare«), henhørende under KN-kode ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 og 7304 39 93. |
| --- | --- |

c)

andre rør, med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, undtagen gevindrør, med udvendig diameter på 406,4 mm og derunder med oprindelse i Kroatien og Ukraine (»den pågældende vare«), henhørende under KN-kode ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 og 7304 39 93.

| (10) | Det fremgik af undersøgelsen, at alle disse kategorier var tilstrækkelig ensartede til at udgøre en enkelt vare, ligesom i den oprindelige undersøgelse. Derfor anses alle typer af den pågældende vare for at være en og samme vare i forbindelse med denne antidumpingundersøgelse. |
| --- | --- |

(10)

Det fremgik af undersøgelsen, at alle disse kategorier var tilstrækkelig ensartede til at udgøre en enkelt vare, ligesom i den oprindelige undersøgelse. Derfor anses alle typer af den pågældende vare for at være en og samme vare i forbindelse med denne antidumpingundersøgelse.

5.2.   Samme vare

| (11) | Som i den tidligere undersøgelse fandtes der ingen forskelle mellem den pågældende vare og de sømløse rør, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kroatien. |
| --- | --- |

(11)

Som i den tidligere undersøgelse fandtes der ingen forskelle mellem den pågældende vare og de sømløse rør, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kroatien.

| (12) | Der fandtes heller ingen forskelle mellem den pågældende vare og de sømløse rør, som fremstilles af EF-producenterne og sælges på fællesskabsmarkedet. Begge varer har samme fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. Endvidere svarer de begge til industristandarder såsom DIN, API eller ASTM. De anses derfor for at være samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(12)

Der fandtes heller ingen forskelle mellem den pågældende vare og de sømløse rør, som fremstilles af EF-producenterne og sælges på fællesskabsmarkedet. Begge varer har samme fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. Endvidere svarer de begge til industristandarder såsom DIN, API eller ASTM. De anses derfor for at være samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

B.   DUMPING

1.   Kroatien

1.1.   Samarbejde

| (13) | For så vidt angår Kroatien tegnede en enkelt eksporterende producent, Mechel Željezara Ltd, sig for hele eksporten af den pågældende vare til Fællesskabet. Mechel Željezara Ltd er det nye navn for det selskab, der i den oprindelige undersøgelse samarbejdede under navnet Željezara Sisak d.d., men som officielt havde ændret navn to gange efter indførelsen af foranstaltningerne på grund af efterfølgende ændringer af ejerskabsforholdet (7). |
| --- | --- |

(13)

For så vidt angår Kroatien tegnede en enkelt eksporterende producent, Mechel Željezara Ltd, sig for hele eksporten af den pågældende vare til Fællesskabet. Mechel Željezara Ltd er det nye navn for det selskab, der i den oprindelige undersøgelse samarbejdede under navnet Željezara Sisak d.d., men som officielt havde ændret navn to gange efter indførelsen af foranstaltningerne på grund af efterfølgende ændringer af ejerskabsforholdet (7).

| (14) | I den oprindelige undersøgelse blev der godtaget et tilsagn fra Mechel Željezara Ltd under dette selskabs oprindelige navn (8). Da undersøgelsen blev indledt for at undersøge foranstaltningernes størrelse og form, var tilsagnet også genstand for den fornyede undersøgelse (se betragtning 135 til 137). |
| --- | --- |

(14)

I den oprindelige undersøgelse blev der godtaget et tilsagn fra Mechel Željezara Ltd under dette selskabs oprindelige navn (8). Da undersøgelsen blev indledt for at undersøge foranstaltningernes størrelse og form, var tilsagnet også genstand for den fornyede undersøgelse (se betragtning 135 til 137).

1.2.   Normal værdi

| (15) | Det blev først undersøgt, om Mechel Željezara Ltd's samlede hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt i forhold til selskabets samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev hjemmemarkedssalget anset for repræsentativt, da det samlede hjemmemarkedssalg havde et omfang, der svarede til mindst 5 % af det pågældende selskabs samlede eksportsalg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(15)

Det blev først undersøgt, om Mechel Željezara Ltd's samlede hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt i forhold til selskabets samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev hjemmemarkedssalget anset for repræsentativt, da det samlede hjemmemarkedssalg havde et omfang, der svarede til mindst 5 % af det pågældende selskabs samlede eksportsalg til Fællesskabet.

| (16) | Ved at definere varetyperne efter de KN-koder, som varen tariferes under, blev det efterfølgende undersøgt, om hjemmemarkedssalget af hver enkelt type var repræsentativt. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der solgtes på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5 % af den samlede solgte mængde af den sammenlignelige type, der eksporteredes til Fællesskabet. Det blev konstateret, at hjemmemarkedssalget var repræsentativt for alle de typer af varen, som selskabet solgte til eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(16)

Ved at definere varetyperne efter de KN-koder, som varen tariferes under, blev det efterfølgende undersøgt, om hjemmemarkedssalget af hver enkelt type var repræsentativt. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende type, der solgtes på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde mindst 5 % af den samlede solgte mængde af den sammenlignelige type, der eksporteredes til Fællesskabet. Det blev konstateret, at hjemmemarkedssalget var repræsentativt for alle de typer af varen, som selskabet solgte til eksport til Fællesskabet.

| (17) | Det blev også undersøgt, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype kunne anses for at have fundet sted i normal handel, idet andelen af rentable salg af den pågældende type til uafhængige kunder blev fastsat. I tilfælde, hvor den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over enhedsomkostningerne, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner for den pågældende type på hjemmemarkedet, der havde fundet sted i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været rentable eller ej. Dette var tilfældet for to varetyper. |
| --- | --- |

(17)

Det blev også undersøgt, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype kunne anses for at have fundet sted i normal handel, idet andelen af rentable salg af den pågældende type til uafhængige kunder blev fastsat. I tilfælde, hvor den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over enhedsomkostningerne, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, beregnedes den normale værdi på grundlag af den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner for den pågældende type på hjemmemarkedet, der havde fundet sted i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været rentable eller ej. Dette var tilfældet for to varetyper.

| (18) | I tilfælde, hvor det rentable salg af en varetype udgjorde 80 % eller derunder, men mindst 10 % af det samlede salg af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for sådanne salgstransaktioner lå under enhedsomkostningerne, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af de rentable salgstransaktioner for den pågældende type. Dette var tilfældet for en varetype. |
| --- | --- |

(18)

I tilfælde, hvor det rentable salg af en varetype udgjorde 80 % eller derunder, men mindst 10 % af det samlede salg af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for sådanne salgstransaktioner lå under enhedsomkostningerne, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af de rentable salgstransaktioner for den pågældende type. Dette var tilfældet for en varetype.

| (19) | For den fjerde varetype var under 10 % af hjemmemarkedssalget rentabelt i undersøgelsesperioden. Kommissionen fandt derfor, at denne bestemte varetype ikke solgtes i tilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedspriserne udgjorde et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi, og der måtte benyttes en anden metode. I dette tilfælde blev den beregnede normale værdi benyttet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for den eksporterede type (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for den af undersøgelsen omfattede eksporterende producents produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum. |
| --- | --- |

(19)

For den fjerde varetype var under 10 % af hjemmemarkedssalget rentabelt i undersøgelsesperioden. Kommissionen fandt derfor, at denne bestemte varetype ikke solgtes i tilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedspriserne udgjorde et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi, og der måtte benyttes en anden metode. I dette tilfælde blev den beregnede normale værdi benyttet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for den eksporterede type (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for den af undersøgelsen omfattede eksporterende producents produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum.

1.3.   Eksportpris

| (20) | Det fremgik af undersøgelsen, at Mechel Željezara Ltd's eksportsalg udelukkende fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(20)

Det fremgik af undersøgelsen, at Mechel Željezara Ltd's eksportsalg udelukkende fandt sted direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet.

| (21) | Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de eksportpriser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare ved salg til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(21)

Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de eksportpriser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare ved salg til den første uafhængige kunde i Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

1.4.   Sammenligning

| (22) | Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(22)

Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen.

| (23) | Der blev følgelig foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt kreditomkostninger og provisioner, når dette var relevant og kunne dokumenteres. |
| --- | --- |

(23)

Der blev følgelig foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt kreditomkostninger og provisioner, når dette var relevant og kunne dokumenteres.

1.5.   Dumpingmargen

| (24) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen sammenlignedes den justerede vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den tilsvarende justerede vejede gennemsnitlige eksportpris. |
| --- | --- |

(24)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen sammenlignedes den justerede vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den tilsvarende justerede vejede gennemsnitlige eksportpris.

| (25) | Denne sammenligning viste, at der forekom dumping. Dumpingmargenen udgør følgende i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:






  Mechel Željezara Ltd | 38,9 %. |
| --- | --- | --- |

(25)

Denne sammenligning viste, at der forekom dumping. Dumpingmargenen udgør følgende i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:

Mechel Željezara Ltd

38,9 %.

| (26) | Denne dumpingmargen er lavere end den dumpingmargen, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse. Da samarbejdsniveauet var højt (hele eksporten af den pågældende vare fra Kroatien til Fællesskabet), blev restdumpingmargenen fastsat på samme niveau som for Mechel Željezara Ltd, nemlig 38,9 %. |
| --- | --- |

(26)

Denne dumpingmargen er lavere end den dumpingmargen, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse. Da samarbejdsniveauet var højt (hele eksporten af den pågældende vare fra Kroatien til Fællesskabet), blev restdumpingmargenen fastsat på samme niveau som for Mechel Željezara Ltd, nemlig 38,9 %.

2.   Ukraine

2.1.   Markedsøkonomisk behandling

| (27) | I henhold til artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Ukraine fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der kan bevise, at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de fremstiller og sælger samme vare på markedsøkonomiske vilkår. |
| --- | --- |

(27)

I henhold til artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Ukraine fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der kan bevise, at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), nemlig at de fremstiller og sælger samme vare på markedsøkonomiske vilkår.

| (28) | Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:






  1) | Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger bestemmes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben. |
| --- | --- | --- |

(28)

Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:

1)

Erhvervsmæssige beslutninger og omkostninger bestemmes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben.

| 2) | Firmaer skal have ét klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring (IAS), og som anvendes til alle formål. |
| --- | --- |

2)

Firmaer skal have ét klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring (IAS), og som anvendes til alle formål.

| 3) | Ingen væsentlige forvridninger er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. |
| --- | --- |

3)

Ingen væsentlige forvridninger er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.

| 4) | Retligt sikre og stabile forhold garanteres af konkurs- og ejendomslove. |
| --- | --- |

4)

Retligt sikre og stabile forhold garanteres af konkurs- og ejendomslove.

| 5) | Valutakursomregninger sker til markedskursen. |
| --- | --- |

5)

Valutakursomregninger sker til markedskursen.

| (29) | To grupper af virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c):






  a) | produktionsselskabet Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) og det dermed handelsmæssigt forbundne handelsselskab i Ukraine, Time Ltd |
| --- | --- | --- |

(29)

To grupper af virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c):

a)

produktionsselskabet Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) og det dermed handelsmæssigt forbundne handelsselskab i Ukraine, Time Ltd

| b) | de forretningsmæssigt forbundne produktionsselskaber OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) og CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube« samt det med disse selskaber forbundne handelsselskab i Ukraine, SGIP Interpipe. |
| --- | --- |

b)

de forretningsmæssigt forbundne produktionsselskaber OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) og CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube« samt det med disse selskaber forbundne handelsselskab i Ukraine, SGIP Interpipe.

| (30) | Kravene blev analyseret på grundlag af de fem kriterier, der er fastsat i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(30)

Kravene blev analyseret på grundlag af de fem kriterier, der er fastsat i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.

| (31) | For den første gruppe fandtes produktionsselskabets regnskaber at være upålidelige som følge af væsentlige fejl og forkert anvendelse af regnskabspolitikker omhandlet i IAS 1. Det konstateredes også, at samme selskab var insolvent og tilhørte en kategori af virksomheder, der efter konkurslovgivningens bestemmelser havde en særlig status, hvorved der ikke var retssikkerhed for driften af sådanne selskaber. Det blev derfor fastsat, at denne gruppe selskaber ikke opfyldte det andet og fjerde kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(31)

For den første gruppe fandtes produktionsselskabets regnskaber at være upålidelige som følge af væsentlige fejl og forkert anvendelse af regnskabspolitikker omhandlet i IAS 1. Det konstateredes også, at samme selskab var insolvent og tilhørte en kategori af virksomheder, der efter konkurslovgivningens bestemmelser havde en særlig status, hvorved der ikke var retssikkerhed for driften af sådanne selskaber. Det blev derfor fastsat, at denne gruppe selskaber ikke opfyldte det andet og fjerde kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (32) | For den anden gruppe konstateredes det, at ingen af produktionsselskaberne havde et enkelt klart sæt grundlæggende regnskaber, der blev revideret uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som blev anvendt til alle formål, idet begge selskaber havde flere sæt grundlæggende regnskaber, som blev benyttet til forskellige formål. Endvidere fandtes væsentlige forvridninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af rentefri lån, der ikke søges indfriet af staten, eftergivelse af betydelige gældsposter og skyldig skat at påvirke gruppens omkostningsstruktur og finansielle situation. Det blev derfor fastsat, at denne gruppe selskaber ikke opfyldte det andet og tredje kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). |
| --- | --- |

(32)

For den anden gruppe konstateredes det, at ingen af produktionsselskaberne havde et enkelt klart sæt grundlæggende regnskaber, der blev revideret uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som blev anvendt til alle formål, idet begge selskaber havde flere sæt grundlæggende regnskaber, som blev benyttet til forskellige formål. Endvidere fandtes væsentlige forvridninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af rentefri lån, der ikke søges indfriet af staten, eftergivelse af betydelige gældsposter og skyldig skat at påvirke gruppens omkostningsstruktur og finansielle situation. Det blev derfor fastsat, at denne gruppe selskaber ikke opfyldte det andet og tredje kriterium i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).

| (33) | Et selskab eller en gruppe af selskaber skal opfylde alle de fem kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), for at opnå markedsøkonomisk behandling, hvilket ikke var tilfældet her, og begge grupper af selskaber blev derfor nægtet markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(33)

Et selskab eller en gruppe af selskaber skal opfylde alle de fem kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), for at opnå markedsøkonomisk behandling, hvilket ikke var tilfældet her, og begge grupper af selskaber blev derfor nægtet markedsøkonomisk behandling.

| (34) | Begge grupper af selskaber fremførte, at Kommissionen ved beslutningen om deres anmodninger om markedsøkonomisk behandling ikke havde overholdt den frist på tre måneder, der er nævnt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og at afgørelsen derfor ikke var gyldig. I denne forbindelse bemærkes det, at Kommissionen flere gange forlængede fristen for de pågældende ukrainske eksporterende producenter, som havde store vanskeligheder med at udfylde ansøgningsskemaerne om markedsøkonomisk behandling inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det bemærkes også, at de modtagne anmodninger om markedsøkonomisk behandling var mangelfulde og krævede betydelige præciseringer og yderligere oplysninger, hvilket forsinkede undersøgelsen. Endelig forlængedes undersøgelsen af kompleksiteten af en række faktorer, såsom selskabernes struktur og salgskanaler, samt de alvorlige problemer med hensyn til selskabernes regnskaber. I betragtning af dette var det ikke muligt at træffe en afgørelse med hensyn til de modtagne anmodninger om markedsøkonomisk behandling inden for tre måneder fra indledningen af undersøgelsen. |
| --- | --- |

(34)

Begge grupper af selskaber fremførte, at Kommissionen ved beslutningen om deres anmodninger om markedsøkonomisk behandling ikke havde overholdt den frist på tre måneder, der er nævnt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og at afgørelsen derfor ikke var gyldig. I denne forbindelse bemærkes det, at Kommissionen flere gange forlængede fristen for de pågældende ukrainske eksporterende producenter, som havde store vanskeligheder med at udfylde ansøgningsskemaerne om markedsøkonomisk behandling inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det bemærkes også, at de modtagne anmodninger om markedsøkonomisk behandling var mangelfulde og krævede betydelige præciseringer og yderligere oplysninger, hvilket forsinkede undersøgelsen. Endelig forlængedes undersøgelsen af kompleksiteten af en række faktorer, såsom selskabernes struktur og salgskanaler, samt de alvorlige problemer med hensyn til selskabernes regnskaber. I betragtning af dette var det ikke muligt at træffe en afgørelse med hensyn til de modtagne anmodninger om markedsøkonomisk behandling inden for tre måneder fra indledningen af undersøgelsen.

| (35) | I denne forbindelse bemærkes det, at den manglende overholdelse af denne frist ikke medfører åbenbare retlige konsekvenser, da selskaberne ligeledes har haft mulighed for at fremsætte bemærkninger. Endvidere bemærkes det, at de ovennævnte grupper af virksomheder ikke påberåbte sig negative virkninger som følge af den længere periode, som var nødvendig for at træffe en afgørelse om markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(35)

I denne forbindelse bemærkes det, at den manglende overholdelse af denne frist ikke medfører åbenbare retlige konsekvenser, da selskaberne ligeledes har haft mulighed for at fremsætte bemærkninger. Endvidere bemærkes det, at de ovennævnte grupper af virksomheder ikke påberåbte sig negative virkninger som følge af den længere periode, som var nødvendig for at træffe en afgørelse om markedsøkonomisk behandling.

| (36) | I betragtning af ovenstående konkluderes det, at der selv efter tremånedersperioden kan træffes en gyldig afgørelse med hensyn til markedsøkonomisk behandling, og påstandene fra de pågældende grupper af virksomheder blev derfor afvist. |
| --- | --- |

(36)

I betragtning af ovenstående konkluderes det, at der selv efter tremånedersperioden kan træffes en gyldig afgørelse med hensyn til markedsøkonomisk behandling, og påstandene fra de pågældende grupper af virksomheder blev derfor afvist.

| (37) | Kommissionens konklusioner blev endvidere anfægtet af begge grupper af selskaber, men der blev ikke fremført bemærkninger, der kunne ændre afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionens konklusioner blev endvidere anfægtet af begge grupper af selskaber, men der blev ikke fremført bemærkninger, der kunne ændre afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling.

| (38) | EF-erhvervsgrenen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger og anfægtede ikke de ovennævnte undersøgelsesresultater. |
| --- | --- |

(38)

EF-erhvervsgrenen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger og anfægtede ikke de ovennævnte undersøgelsesresultater.

2.2.   Individuel behandling

| (39) | I henhold til artikel 9, stk. 5, i grundforordningen fastsættes der en enhedstold for lande, der er omfattet af samme forordnings artikel 2, stk. 7, litra a), undtagen hvis selskaber kan påvise, at deres eksportpriser og -mængder samt vilkårene og betingelserne for salget fastsættes frit, at valutaomregninger foretages til markedskursen, og at en eventuel statslig indgriben ikke muliggør omgåelse af foranstaltninger, hvis eksportører pålægges forskellige toldsatser. |
| --- | --- |

(39)

I henhold til artikel 9, stk. 5, i grundforordningen fastsættes der en enhedstold for lande, der er omfattet af samme forordnings artikel 2, stk. 7, litra a), undtagen hvis selskaber kan påvise, at deres eksportpriser og -mængder samt vilkårene og betingelserne for salget fastsættes frit, at valutaomregninger foretages til markedskursen, og at en eventuel statslig indgriben ikke muliggør omgåelse af foranstaltninger, hvis eksportører pålægges forskellige toldsatser.

| (40) | De samme ukrainske eksporterende producenter, der ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, anmodede alternativt om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5. Kommissionen indhentede og efterprøvede derfor alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om, hvorvidt de to grupper af selskaber var berettigede til individuel behandling. Det konstateredes, at begge grupper af selskaber opfyldte betingelserne i artikel 9, stk. 5, i grundforordningen, og det blev derfor anset for berettiget at indrømme dem begge individuel behandling. |
| --- | --- |

(40)

De samme ukrainske eksporterende producenter, der ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, anmodede alternativt om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5. Kommissionen indhentede og efterprøvede derfor alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om, hvorvidt de to grupper af selskaber var berettigede til individuel behandling. Det konstateredes, at begge grupper af selskaber opfyldte betingelserne i artikel 9, stk. 5, i grundforordningen, og det blev derfor anset for berettiget at indrømme dem begge individuel behandling.

2.3.   Referenceland

| (41) | I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen skal den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne i et passende referenceland for varer, som var sammenlignelige med de varer, der eksporteredes til Fællesskabet af de ukrainske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(41)

I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen skal den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne i et passende referenceland for varer, som var sammenlignelige med de varer, der eksporteredes til Fællesskabet af de ukrainske eksporterende producenter.

| (42) | Referencelandet i den oprindelige undersøgelse var Kroatien. I indledningsmeddelelsen påtænktes det igen at benytte Kroatien som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Ukraine. Da ingen af de interesserede parter modsatte sig dette valg, blev det besluttet at benytte Kroatien som referenceland også i denne undersøgelse. |
| --- | --- |

(42)

Referencelandet i den oprindelige undersøgelse var Kroatien. I indledningsmeddelelsen påtænktes det igen at benytte Kroatien som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Ukraine. Da ingen af de interesserede parter modsatte sig dette valg, blev det besluttet at benytte Kroatien som referenceland også i denne undersøgelse.

2.4.   Normal værdi

| (43) | I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen blev den normale værdi for Ukraine fastsat på grundlag af bekræftede oplysninger fra den eneste producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der betaltes eller skulle betales på det kroatiske hjemmemarked for sammenlignelige varetyper, eller på grundlag af den beregnede værdi i Kroatien for sammenlignelige varetyper. Ved fastsættelsen af den normale værdi for Ukraine blev den i betragtning 15 til 19 omhandlede metode anvendt. |
| --- | --- |

(43)

I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen blev den normale værdi for Ukraine fastsat på grundlag af bekræftede oplysninger fra den eneste producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der betaltes eller skulle betales på det kroatiske hjemmemarked for sammenlignelige varetyper, eller på grundlag af den beregnede værdi i Kroatien for sammenlignelige varetyper. Ved fastsættelsen af den normale værdi for Ukraine blev den i betragtning 15 til 19 omhandlede metode anvendt.

| (44) | Det blev fastslået, at der ikke var nogen produktion i Kroatien af den varetype, der svarer til KN-kode 7304 31 99 (koldttrukne eller koldtvalsede rør). Denne eksport tegnede sig samlet set kun for 6,2 % af den ukrainske eksport af den pågældende vare til Fællesskabet. I undersøgelsesperioden tegnede denne varetype sig dog for en gruppe af selskaber for omkring 40 % af den samlede eksport af den pågældende vare til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(44)

Det blev fastslået, at der ikke var nogen produktion i Kroatien af den varetype, der svarer til KN-kode 7304 31 99 (koldttrukne eller koldtvalsede rør). Denne eksport tegnede sig samlet set kun for 6,2 % af den ukrainske eksport af den pågældende vare til Fællesskabet. I undersøgelsesperioden tegnede denne varetype sig dog for en gruppe af selskaber for omkring 40 % af den samlede eksport af den pågældende vare til Fællesskabet.

| (45) | På grundlag af de foreliggende oplysninger konkluderedes det, at de andre varetyper, der var omfattet af undersøgelsen, ikke var sammenlignelige med denne varetype, og at en beregning af den normale værdi for denne bestemte varetype på grundlag af den normale værdi for de øvrige varetyper ikke ville føre til et pålideligt resultat. På grund af en mere kompliceret produktionsproces ville den normale værdi for denne varetype desuden også være betydeligt højere end den normale værdi for de øvrige varetyper. Selv om eksportpriserne for koldttrukne eller koldtvalsede rør i gennemsnit var højere end eksportpriserne for de øvrige varetyper, ville inddragelsen af denne varetype i beregningerne efter al sandsynlighed føre til en højere dumpingmargen. Skadesmargenen er som nævnt i betragtning 127 væsentligt lavere end dumpingmargenen uden inddragelse af denne varetype, og den vil derfor blive benyttet som grundlag for fastsættelsen af foranstaltningernes niveau. I betragtning af dette fandtes det ikke nødvendigt at gå videre med dette spørgsmål. Den varetype, der svarer til KN-kode 7304 31 99, blev derfor ikke medtaget ved beregningerne. |
| --- | --- |

(45)

På grundlag af de foreliggende oplysninger konkluderedes det, at de andre varetyper, der var omfattet af undersøgelsen, ikke var sammenlignelige med denne varetype, og at en beregning af den normale værdi for denne bestemte varetype på grundlag af den normale værdi for de øvrige varetyper ikke ville føre til et pålideligt resultat. På grund af en mere kompliceret produktionsproces ville den normale værdi for denne varetype desuden også være betydeligt højere end den normale værdi for de øvrige varetyper. Selv om eksportpriserne for koldttrukne eller koldtvalsede rør i gennemsnit var højere end eksportpriserne for de øvrige varetyper, ville inddragelsen af denne varetype i beregningerne efter al sandsynlighed føre til en højere dumpingmargen. Skadesmargenen er som nævnt i betragtning 127 væsentligt lavere end dumpingmargenen uden inddragelse af denne varetype, og den vil derfor blive benyttet som grundlag for fastsættelsen af foranstaltningernes niveau. I betragtning af dette fandtes det ikke nødvendigt at gå videre med dette spørgsmål. Den varetype, der svarer til KN-kode 7304 31 99, blev derfor ikke medtaget ved beregningerne.

2.5.   Eksportpris

| (46) | For begge koncerner i Ukraine foregik det samlede eksportsalg til Fællesskabet gennem et forretningsmæssigt forbundet handelsselskab i et tredjeland. Eksportprisen blev derfor beregnet på grundlag af de forretningsmæssigt forbundne handelsselskabers videresalgspriser til de første uafhængige kunder i Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(46)

For begge koncerner i Ukraine foregik det samlede eksportsalg til Fællesskabet gennem et forretningsmæssigt forbundet handelsselskab i et tredjeland. Eksportprisen blev derfor beregnet på grundlag af de forretningsmæssigt forbundne handelsselskabers videresalgspriser til de første uafhængige kunder i Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 9, i grundforordningen.

2.6.   Sammenligning

| (47) | For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der hævdedes og påvistes at påvirke prissammenligneligheden. Disse justeringer blev i de fornødne tilfælde foretaget i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, for omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt for provisioner. Justeringerne af eksportprisen for omkostninger til transport i eksportlandet, forsikring, lastning og dermed forbundne omkostninger fandt sted på grundlag af de omkostninger, der var fastslået for referencelandet. |
| --- | --- |

(47)

For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der hævdedes og påvistes at påvirke prissammenligneligheden. Disse justeringer blev i de fornødne tilfælde foretaget i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, for omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt for provisioner. Justeringerne af eksportprisen for omkostninger til transport i eksportlandet, forsikring, lastning og dermed forbundne omkostninger fandt sted på grundlag af de omkostninger, der var fastslået for referencelandet.

| (48) | Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. |
| --- | --- |

(48)

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.

2.7.   Dumpingmargen

| (49) | I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen sammenlignedes den justerede vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype (fra producenten Mechel Željezara Ltd i referencelandet) med selskabernes justerede vejede gennemsnitlige eksportpris for hver tilsvarende type af den pågældende vare. |
| --- | --- |

(49)

I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen sammenlignedes den justerede vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype (fra producenten Mechel Željezara Ltd i referencelandet) med selskabernes justerede vejede gennemsnitlige eksportpris for hver tilsvarende type af den pågældende vare.

| (50) | Denne sammenligning viste, at der forekom dumping. Dumpingmargenerne udgør følgende i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:






  Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk | 91,0 % |
| --- | --- | --- |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk, og CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube«, Nikopol | 97,3 %. |

(50)

Denne sammenligning viste, at der forekom dumping. Dumpingmargenerne udgør følgende i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet:

Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk

91,0 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk, og CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube«, Nikopol

97,3 %.

| (51) | Da samarbejdsniveauet var højt (mere end 80 % af eksporten af den pågældende vare fra Ukraine til Fællesskabet), blev restmargenen fastsat på samme niveau som margenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) og CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube«, nemlig 97,3 %. |
| --- | --- |

(51)

Da samarbejdsniveauet var højt (mere end 80 % af eksporten af den pågældende vare fra Ukraine til Fællesskabet), blev restmargenen fastsat på samme niveau som margenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) og CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube«, nemlig 97,3 %.

C.   SKADE

1.   Indledende bemærkning

| (52) | Som for undersøgelsen af dumping blev det i denne undersøgelse forsøgt fastslået, om omstændighederne med hensyn til EF-erhvervsgrenens situation havde ændret sig i et sådant omfang, at der kunne drages en anden konklusion end den, der blev nået under den oprindelige undersøgelse. |
| --- | --- |

(52)

Som for undersøgelsen af dumping blev det i denne undersøgelse forsøgt fastslået, om omstændighederne med hensyn til EF-erhvervsgrenens situation havde ændret sig i et sådant omfang, at der kunne drages en anden konklusion end den, der blev nået under den oprindelige undersøgelse.

2.   Produktionen i Fællesskabet

| (53) | I den oprindelige undersøgelse bestod erhvervsgrenen i Fællesskabet af ti producenter. |
| --- | --- |

(53)

I den oprindelige undersøgelse bestod erhvervsgrenen i Fællesskabet af ti producenter.

| (54) | Under den aktuelle fornyede undersøgelse konstateredes det, at sømløse rør fremstilles af:






  — | seks klagende fællesskabsproducenter, hvoraf fem samarbejdede fuldt ud med Kommissionen i undersøgelsen, mens den sjette (Pietra, Italien) støttede proceduren, men ikke afgav en detaljeret besvarelse af spørgeskemaet |
| --- | --- | --- |

(54)

Under den aktuelle fornyede undersøgelse konstateredes det, at sømløse rør fremstilles af:

—

seks klagende fællesskabsproducenter, hvoraf fem samarbejdede fuldt ud med Kommissionen i undersøgelsen, mens den sjette (Pietra, Italien) støttede proceduren, men ikke afgav en detaljeret besvarelse af spørgeskemaet

| — | seks andre producenter, som hverken støttede EF-erhvervsgrenen eller samarbejdede med Kommissionen. |
| --- | --- |

—

seks andre producenter, som hverken støttede EF-erhvervsgrenen eller samarbejdede med Kommissionen.

| (55) | Der blev sendt et spørgeskema til disse andre producenter, men der blev ikke opnået samarbejde. Ingen andre producenter af den pågældende vare gav sig til kende over for Kommissionen. |
| --- | --- |

(55)

Der blev sendt et spørgeskema til disse andre producenter, men der blev ikke opnået samarbejde. Ingen andre producenter af den pågældende vare gav sig til kende over for Kommissionen.

3.   Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet

| (56) | De fem fællesskabsproducenter, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, havde en produktion på 797 456 tons i undersøgelsesperioden. Dette svarer til mere end 70 % af den samlede produktion i Fællesskabet, og disse selskaber udgør derfor erhvervsgrenen i Fællesskabet i henhold til artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(56)

De fem fællesskabsproducenter, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, havde en produktion på 797 456 tons i undersøgelsesperioden. Dette svarer til mere end 70 % af den samlede produktion i Fællesskabet, og disse selskaber udgør derfor erhvervsgrenen i Fællesskabet i henhold til artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.

4.   Forbruget i Fællesskabet

| (57) | Eurostats oplysninger om mængde og værdi for KN-kode ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 og 7304 39 93 blev benyttet som kilde til importoplysningerne. Oplysninger om erhvervsgrenen i Fællesskabet blev indhentet fra de fem samarbejdsvillige EF-producenters kontrollerede besvarelser af spørgeskemaerne. |
| --- | --- |

(57)

Eurostats oplysninger om mængde og værdi for KN-kode ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 og 7304 39 93 blev benyttet som kilde til importoplysningerne. Oplysninger om erhvervsgrenen i Fællesskabet blev indhentet fra de fem samarbejdsvillige EF-producenters kontrollerede besvarelser af spørgeskemaerne.

| (58) | Det åbenbare forbrug af den pågældende vare i Fællesskabet — dvs. EF-erhvervsgrenens og andre fællesskabsproducenters salg på fællesskabsmarkedet samt importen fra alle tredjelande — steg fra 1 104 619 tons i 1999 til et højdepunkt på 1 233 357 tons i 2001. Forbruget faldt til 1 103 805 tons i undersøgelsesperioden, hvilket ligger svagt under forbruget i 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Forbruget i Fællesskabet (tons) | 1 104 619 | 1 130 410 | 1 233 357 | 1 103 805 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 102 | 112 | 100 |

(58)

Det åbenbare forbrug af den pågældende vare i Fællesskabet — dvs. EF-erhvervsgrenens og andre fællesskabsproducenters salg på fællesskabsmarkedet samt importen fra alle tredjelande — steg fra 1 104 619 tons i 1999 til et højdepunkt på 1 233 357 tons i 2001. Forbruget faldt til 1 103 805 tons i undersøgelsesperioden, hvilket ligger svagt under forbruget i 1999.

1999

2000

2001

UP

Forbruget i Fællesskabet (tons)

1 104 619

1 130 410

1 233 357

1 103 805

Indeks (1999 = 100)

100

102

112

100

5.   Importen til Fællesskabet fra de pågældende lande

5.1.   Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import

| (59) | Det blev først undersøgt, om importen fra Kroatien og Ukraine burde vurderes kumulativt i henhold til artikel 3, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(59)

Det blev først undersøgt, om importen fra Kroatien og Ukraine burde vurderes kumulativt i henhold til artikel 3, stk. 4, i grundforordningen.

| (60) | Importen fra de pågældende lande har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:









  Import i mængde (tons) | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraine | 103 477 | 22 996 | 37 353 | 37 683 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 22 | 36 | 36 |
| Kroatien | 30 072 | 24 646 | 23 893 | 23 001 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 82 | 79 | 76 |
| I alt for de pågældende lande | 133 549 | 47 642 | 61 246 | 60 684 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 36 | 46 | 45 |

(60)

Importen fra de pågældende lande har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:

Import i mængde (tons)

1999

2000

2001

UP

Ukraine

103 477

22 996

37 353

37 683

Indeks (1999 = 100)

100

22

36

36

Kroatien

30 072

24 646

23 893

23 001

Indeks (1999 = 100)

100

82

79

76

I alt for de pågældende lande

133 549

47 642

61 246

60 684

Indeks (1999 = 100)

100

36

46

45

| Importens markedsandel | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraine | 9,4 % | 2,0 % | 3,0 % | 3,4 % |
| Kroatien | 2,7 % | 2,2 % | 1,9 % | 2,1 % |
| I alt for de pågældende lande | 12,1 % | 4,2 % | 5,0 % | 5,5 % |
| Import fra andre lande | 24,1 % | 27,5 % | 31,2 % | 29,9 % |

Importens markedsandel

1999

2000

2001

UP

Ukraine

9,4 %

2,0 %

3,0 %

3,4 %

Kroatien

2,7 %

2,2 %

1,9 %

2,1 %

I alt for de pågældende lande

12,1 %

4,2 %

5,0 %

5,5 %

Import fra andre lande

24,1 %

27,5 %

31,2 %

29,9 %

| (61) | Det konstateredes, at de dumpingmargener, der var fastsat (betragtning 25 og 50) for importen fra hvert af de pågældende lande, lå over den minimumsgrænse, der er fastsat i grundforordningens artikel 9, stk. 3. Til trods for de gældende foranstaltninger var importmængden fra hvert af disse lande desuden ikke ubetydelig i undersøgelsesperioden, idet disse landes markedsandel var på 2,1 % (Kroatien) og 3,4 % (Ukraine). Andelen af den samlede import lå på mellem 5,9 % (Kroatien) og 9,6 % (Ukraine) i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(61)

Det konstateredes, at de dumpingmargener, der var fastsat (betragtning 25 og 50) for importen fra hvert af de pågældende lande, lå over den minimumsgrænse, der er fastsat i grundforordningens artikel 9, stk. 3. Til trods for de gældende foranstaltninger var importmængden fra hvert af disse lande desuden ikke ubetydelig i undersøgelsesperioden, idet disse landes markedsandel var på 2,1 % (Kroatien) og 3,4 % (Ukraine). Andelen af den samlede import lå på mellem 5,9 % (Kroatien) og 9,6 % (Ukraine) i undersøgelsesperioden.

| (62) | En kumulativ vurdering fandtes passende i betragtning af konkurrencevilkårene såvel mellem importen med oprindelse i disse lande som mellem denne import og den samme fællesskabsvare. Dette fremgår af, at priserne fra begge lande trods de gældende foranstaltninger fortsat lå væsentligt under EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, og at sømløse rør fra begge lande sælges gennem tilsvarende salgskanaler. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at de varer, der importeres fra de pågældende to lande, og den samme vare har samme fysiske og kemiske egenskaber. Endelig følger priserne på importen fra begge de pågældende lande og den samme vare samme udviklingstendens (se betragtning 67 og 74). |
| --- | --- |

(62)

En kumulativ vurdering fandtes passende i betragtning af konkurrencevilkårene såvel mellem importen med oprindelse i disse lande som mellem denne import og den samme fællesskabsvare. Dette fremgår af, at priserne fra begge lande trods de gældende foranstaltninger fortsat lå væsentligt under EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, og at sømløse rør fra begge lande sælges gennem tilsvarende salgskanaler. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at de varer, der importeres fra de pågældende to lande, og den samme vare har samme fysiske og kemiske egenskaber. Endelig følger priserne på importen fra begge de pågældende lande og den samme vare samme udviklingstendens (se betragtning 67 og 74).

| (63) | En kroatisk eksportør hævdede, at importen fra Kroatien ikke forårsager nogen skade, da den kroatiske markedsandel er minimal, og der bør derfor ikke foretages nogen kumulativ vurdering. Som ovenfor nævnt lå den kroatiske import klart over minimumsgrænsen og var ikke ubetydelig i undersøgelsesperioden. Selv om der var et betydeligt fald i importen af varer med oprindelse i Ukraine i begyndelsen af den betragtede periode, skal det bemærkes, at importen fra begge lande efterfølgende udviklede sig stort set ensartet. |
| --- | --- |

(63)

En kroatisk eksportør hævdede, at importen fra Kroatien ikke forårsager nogen skade, da den kroatiske markedsandel er minimal, og der bør derfor ikke foretages nogen kumulativ vurdering. Som ovenfor nævnt lå den kroatiske import klart over minimumsgrænsen og var ikke ubetydelig i undersøgelsesperioden. Selv om der var et betydeligt fald i importen af varer med oprindelse i Ukraine i begyndelsen af den betragtede periode, skal det bemærkes, at importen fra begge lande efterfølgende udviklede sig stort set ensartet.

| (64) | Det konkluderes derfor, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, er opfyldt, og at importen med oprindelse i Kroatien og Ukraine bør vurderes kumulativt. |
| --- | --- |

(64)

Det konkluderes derfor, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, er opfyldt, og at importen med oprindelse i Kroatien og Ukraine bør vurderes kumulativt.

5.2.   Den pågældende imports markedsandel

| (65) | Som ovenfor påvist faldt markedsandelen for importen fra de pågældende lande betydeligt efter indførelsen af foranstaltninger i 2000, nemlig fra 12,1 % i 1999 til 4,2 % i 2000, hvorefter den løbende steg til 5,5 % i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(65)

Som ovenfor påvist faldt markedsandelen for importen fra de pågældende lande betydeligt efter indførelsen af foranstaltninger i 2000, nemlig fra 12,1 % i 1999 til 4,2 % i 2000, hvorefter den løbende steg til 5,5 % i undersøgelsesperioden.

5.3.   De importerede varers pris og underbud

| (66) | Der blev foretaget en sammenligning mellem EF-erhvervsgrenens priser på fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden og de tilsvarende priser for de eksporterende producenter i de pågældende lande. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag af nedslag og rabatter. EF-erhvervsgrenens priser blev justeret til niveauet ab fabrik, mens de importerede varers pris var cif-priserne, Fællesskabets grænse, importtold betalt, antidumpingtold ikke betalt, idet der blev foretaget justeringer for handelstrin og håndteringsomkostninger på grundlag af oplysninger indhentet under undersøgelsen, især fra samarbejdsvillige uafhængige importører. |
| --- | --- |

(66)

Der blev foretaget en sammenligning mellem EF-erhvervsgrenens priser på fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden og de tilsvarende priser for de eksporterende producenter i de pågældende lande. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag af nedslag og rabatter. EF-erhvervsgrenens priser blev justeret til niveauet ab fabrik, mens de importerede varers pris var cif-priserne, Fællesskabets grænse, importtold betalt, antidumpingtold ikke betalt, idet der blev foretaget justeringer for handelstrin og håndteringsomkostninger på grundlag af oplysninger indhentet under undersøgelsen, især fra samarbejdsvillige uafhængige importører.

| (67) | Det fremgik af denne sammenligning, at de pågældende importerede varer i undersøgelsesperioden blev solgt i Fællesskabet til priser, der lå henholdsvis 34,1 % (for Ukraines vedkommende) og 23,3 % (for Kroatiens vedkommende) under EF-erhvervsgrenens priser. Selv hvis antidumpingtolden tages i betragtning, er der stadig tale om et betydeligt underbud, nemlig 10 % for importen fra Ukraine og 6,5 % for importen fra Kroatien. Det skal bemærkes, at gennemsnitspriserne på de importerede varer steg fra 2000 til undersøgelsesperioden som vist herunder, hvilket er i overensstemmelse med den overordnede prisudvikling på EU-markedet. Som det fremgår af betragtning 74, steg priserne på varer importeret fra de pågældende varer ikke så meget som EF-erhvervsgrenens priser.









  Importpriser, ufortoldet (EUR/ton) | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraine | 332 | 341 | 433 | 449 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 103 | 130 | 135 |
| Kroatien | 461 | 465 | 516 | 523 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 101 | 112 | 113 |
| Gennemsnit for Ukraine og Kroatien | 361 | 405 | 466 | 477 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 112 | 129 | 132 |

(67)

Det fremgik af denne sammenligning, at de pågældende importerede varer i undersøgelsesperioden blev solgt i Fællesskabet til priser, der lå henholdsvis 34,1 % (for Ukraines vedkommende) og 23,3 % (for Kroatiens vedkommende) under EF-erhvervsgrenens priser. Selv hvis antidumpingtolden tages i betragtning, er der stadig tale om et betydeligt underbud, nemlig 10 % for importen fra Ukraine og 6,5 % for importen fra Kroatien. Det skal bemærkes, at gennemsnitspriserne på de importerede varer steg fra 2000 til undersøgelsesperioden som vist herunder, hvilket er i overensstemmelse med den overordnede prisudvikling på EU-markedet. Som det fremgår af betragtning 74, steg priserne på varer importeret fra de pågældende varer ikke så meget som EF-erhvervsgrenens priser.

Importpriser, ufortoldet (EUR/ton)

1999

2000

2001

UP

Ukraine

332

341

433

449

Indeks (1999 = 100)

100

103

130

135

Kroatien

461

465

516

523

Indeks (1999 = 100)

100

101

112

113

Gennemsnit for Ukraine og Kroatien

361

405

466

477

Indeks (1999 = 100)

100

112

129

132

6.   EF-erhvervsgrenens situation

| (68) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger på EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på denne erhvervsgrens situation fra 1999 (udgangspunkt) til undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(68)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger på EF-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på denne erhvervsgrens situation fra 1999 (udgangspunkt) til undersøgelsesperioden.

| (69) | De nedenstående oplysninger er samlede oplysninger om de fem samarbejdsvillige EF-producenter. |
| --- | --- |

(69)

De nedenstående oplysninger er samlede oplysninger om de fem samarbejdsvillige EF-producenter.

6.1.   Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (70) | Produktionen, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen har udviklet sig således: | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (tons) | 710 029 | 911 669 | 928 231 | 797 456 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 128 | 131 | 112 |
| Produktionskapacitet (tons) | 1 117 881 | 1 183 067 | 1 140 304 | 1 094 548 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 106 | 102 | 98 |
| Kapacitetsudnyttelse | 63,5 % | 77,1 % | 81,4 % | 72,9 % |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 121 | 128 | 115 |

(70)

Produktionen, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen har udviklet sig således:

1999

2000

2001

UP

Produktion (tons)

710 029

911 669

928 231

797 456

Indeks (1999 = 100)

100

128

131

112

Produktionskapacitet (tons)

1 117 881

1 183 067

1 140 304

1 094 548

Indeks (1999 = 100)

100

106

102

98

Kapacitetsudnyttelse

63,5 %

77,1 %

81,4 %

72,9 %

Indeks (1999 = 100)

100

121

128

115

| (71) | Som vist i ovenstående tabel steg produktionen fra 1999 til et højdepunkt i 2001 og faldt derefter betydeligt i undersøgelsesperioden. Selv om eksportsalget steg og til en vis grad kompenserede for det faldende salg i Fællesskabet, kunne indskrænkningen af produktionen og faldet i produktionskapaciteten i undersøgelsesperioden ikke undgås. |
| --- | --- |

(71)

Som vist i ovenstående tabel steg produktionen fra 1999 til et højdepunkt i 2001 og faldt derefter betydeligt i undersøgelsesperioden. Selv om eksportsalget steg og til en vis grad kompenserede for det faldende salg i Fællesskabet, kunne indskrænkningen af produktionen og faldet i produktionskapaciteten i undersøgelsesperioden ikke undgås.

6.2.   Lagre

| (72) | Lagerbeholdningerne havde følgende størrelse ved udgangen af hver periode: | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagre (tons) | 38 753 | 49 620 | 49 062 | 59 287 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 128 | 127 | 153 |

(72)

Lagerbeholdningerne havde følgende størrelse ved udgangen af hver periode:

1999

2000

2001

UP

Lagre (tons)

38 753

49 620

49 062

59 287

Indeks (1999 = 100)

100

128

127

153

| (73) | Lagerbeholdningerne er steget i den betragtede periode. Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenen generelt fremstiller den pågældende vare på bestilling. EF-erhvervsgrenens lagerbeholdninger anses derfor ikke for at være en særlig vigtig indikator for vurderingen af dens situation. Det konstateredes imidlertid, at væksten i lagerbeholdningerne også er en følge af EF-erhvervsgrenens faldende salg og markedsandel. |
| --- | --- |

(73)

Lagerbeholdningerne er steget i den betragtede periode. Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenen generelt fremstiller den pågældende vare på bestilling. EF-erhvervsgrenens lagerbeholdninger anses derfor ikke for at være en særlig vigtig indikator for vurderingen af dens situation. Det konstateredes imidlertid, at væksten i lagerbeholdningerne også er en følge af EF-erhvervsgrenens faldende salg og markedsandel.

6.3.   Salgsmængde, markedsandel, vækst og gennemsnitlige enhedspriser i Fællesskabet

| (74) | Nedenstående tal viser EF-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder i Fællesskabet. | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salg (tons) | 516 529 | 573 136 | 576 850 | 504 317 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 111 | 112 | 98 |
| Markedsandel | 46,8 % | 50,7 % | 46,8 % | 45,7 % |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 108 | 100 | 98 |
| Gennemsnitlige enhedspriser (EUR/ton) | 576 | 589 | 659 | 696 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 102 | 114 | 121 |

(74)

Nedenstående tal viser EF-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder i Fællesskabet.

1999

2000

2001

UP

Salg (tons)

516 529

573 136

576 850

504 317

Indeks (1999 = 100)

100

111

112

98

Markedsandel

46,8 %

50,7 %

46,8 %

45,7 %

Indeks (1999 = 100)

100

108

100

98

Gennemsnitlige enhedspriser (EUR/ton)

576

589

659

696

Indeks (1999 = 100)

100

102

114

121

| (75) | EF-erhvervsgrenens salgsmængde steg med 12 % fra 1999 til 2001 og faldt derefter betydeligt i undersøgelsesperioden til et niveau, der var endnu lavere end niveauet i 1999. Udviklingen i salgsmængden skal ses i lyset af forbruget i samme periode, der steg med 12 % fra 1999 til 2001 og derefter faldt i undersøgelsesperioden. Efterspørgslen faldt imidlertid ikke så meget som salgsmængden mellem 2001 og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(75)

EF-erhvervsgrenens salgsmængde steg med 12 % fra 1999 til 2001 og faldt derefter betydeligt i undersøgelsesperioden til et niveau, der var endnu lavere end niveauet i 1999. Udviklingen i salgsmængden skal ses i lyset af forbruget i samme periode, der steg med 12 % fra 1999 til 2001 og derefter faldt i undersøgelsesperioden. Efterspørgslen faldt imidlertid ikke så meget som salgsmængden mellem 2001 og undersøgelsesperioden.

| (76) | Efter indførelsen af foranstaltninger i 2000 var EF-erhvervsgrenen i stand til at genvinde tabte markedsandele. Mellem 1999 og 2000 steg EF-erhvervsgrenens markedsandel fra 46,8 % til 50,7 % af forbruget i Fællesskabet. Efter denne relativt gode periode faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel imidlertid igen. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden faldt dens markedsandel i Fællesskabet til 45,7 %, idet dumpingimport igen begyndte at trænge ind på fællesskabsmarkedet. |
| --- | --- |

(76)

Efter indførelsen af foranstaltninger i 2000 var EF-erhvervsgrenen i stand til at genvinde tabte markedsandele. Mellem 1999 og 2000 steg EF-erhvervsgrenens markedsandel fra 46,8 % til 50,7 % af forbruget i Fællesskabet. Efter denne relativt gode periode faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel imidlertid igen. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden faldt dens markedsandel i Fællesskabet til 45,7 %, idet dumpingimport igen begyndte at trænge ind på fællesskabsmarkedet.

| (77) | Over for stigende import fra 2000 og faldende salg i Fællesskabet fra 2001 kunne EF-erhvervsgrenen ikke øge produktionen af den pågældende vare. Den var derimod tvunget til at reducere produktionskapaciteten og arbejdsstyrken i undersøgelsesperioden, da dens øgede eksport ikke kunne kompensere for tabet af salg på fællesskabsmarkedet. |
| --- | --- |

(77)

Over for stigende import fra 2000 og faldende salg i Fællesskabet fra 2001 kunne EF-erhvervsgrenen ikke øge produktionen af den pågældende vare. Den var derimod tvunget til at reducere produktionskapaciteten og arbejdsstyrken i undersøgelsesperioden, da dens øgede eksport ikke kunne kompensere for tabet af salg på fællesskabsmarkedet.

| (78) | EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser steg i den betragtede periode. De højere priser kunne imidlertid ikke skabe tilstrækkelig rentabilitet, som det fremgår af nedenstående. |
| --- | --- |

(78)

EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser steg i den betragtede periode. De højere priser kunne imidlertid ikke skabe tilstrækkelig rentabilitet, som det fremgår af nedenstående.

6.4.   Rentabilitet

| (79) | Det mål for fortjenesten, der benyttes herunder, er fortjenesten før skat, hvilket repræsenterer den fortjeneste, der er opnået på salget af den pågældende vare på fællesskabsmarkedet. | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet af salget i Fællesskabet | – 7,8 % | 0,1 % | 0,3 % | – 0,1 % |

(79)

Det mål for fortjenesten, der benyttes herunder, er fortjenesten før skat, hvilket repræsenterer den fortjeneste, der er opnået på salget af den pågældende vare på fællesskabsmarkedet.

1999

2000

2001

UP

Rentabilitet af salget i Fællesskabet

– 7,8 %

0,1 %

0,3 %

– 0,1 %

| (80) | Efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger mod importen af sømløse rør med oprindelse i Kroatien og Ukraine kunne EF-erhvervsgrenen som ovenfor nævnt øge priserne omtrent til omsætningsnulpunktet i 2000 og 2001. EF-erhvervsgrenen kunne imidlertid ikke nå det fortjenstniveau, som kunne forventes uden dumpingimport (dvs. 5 %), jf. forordningen om indførelse af de gældende foranstaltninger. Fortjenstniveauet faldt desuden i undersøgelsesperioden til under omsætningsnulpunktet. Dette fald trods højere salgspriser skyldtes, at råvare- og arbejdskraftomkostningerne pr. enhed steg til trods for faldet i antallet af ansatte i denne periode. Som følge af konkurrencen fra varer importeret til lave dumpingpriser kunne EF-erhvervsgrenen ikke videregive disse omkostninger til kunderne, hvilket ville have været nødvendigt. |
| --- | --- |

(80)

Efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger mod importen af sømløse rør med oprindelse i Kroatien og Ukraine kunne EF-erhvervsgrenen som ovenfor nævnt øge priserne omtrent til omsætningsnulpunktet i 2000 og 2001. EF-erhvervsgrenen kunne imidlertid ikke nå det fortjenstniveau, som kunne forventes uden dumpingimport (dvs. 5 %), jf. forordningen om indførelse af de gældende foranstaltninger. Fortjenstniveauet faldt desuden i undersøgelsesperioden til under omsætningsnulpunktet. Dette fald trods højere salgspriser skyldtes, at råvare- og arbejdskraftomkostningerne pr. enhed steg til trods for faldet i antallet af ansatte i denne periode. Som følge af konkurrencen fra varer importeret til lave dumpingpriser kunne EF-erhvervsgrenen ikke videregive disse omkostninger til kunderne, hvilket ville have været nødvendigt.

| (81) | Efter en svagt positiv udvikling i 2000 og 2001 begyndte EF-erhvervsgrenens finansielle situation igen at forværres i undersøgelsesperioden, hvilket faldt sammen med en forøgelse af dumpingimporten fra Kroatien og Ukraine. Fortjenstniveauet i 2001 lå lige over omsætningsnulpunktet og var langt fra et niveau, hvor det var muligt at finansiere tilstrækkelige geninvesteringer. |
| --- | --- |

(81)

Efter en svagt positiv udvikling i 2000 og 2001 begyndte EF-erhvervsgrenens finansielle situation igen at forværres i undersøgelsesperioden, hvilket faldt sammen med en forøgelse af dumpingimporten fra Kroatien og Ukraine. Fortjenstniveauet i 2001 lå lige over omsætningsnulpunktet og var langt fra et niveau, hvor det var muligt at finansiere tilstrækkelige geninvesteringer.

6.5.   Afkast af investeringer, likviditet, investeringer og evne til at rejse kapital

| (82) | Udviklingen med hensyn til afkast af investeringer, likviditet og investeringer fremgår af nedenstående tabel. | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Afkast af investeringer | – 13 % | 0 % | 1 % | 0 % |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 202 | 204 | 198 |
| Likviditet | – 13 978 142 | 5 273 981 | 5 910 373 | 4 959 440 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 238 | 242 | 235 |
| Investeringer | 19 320 730 | 32 691 925 | 33 056 929 | 21 087 534 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 169 | 171 | 109 |

(82)

Udviklingen med hensyn til afkast af investeringer, likviditet og investeringer fremgår af nedenstående tabel.

1999

2000

2001

UP

Afkast af investeringer

– 13 %

0 %

1 %

0 %

Indeks (1999 = 100)

100

202

204

198

Likviditet

– 13 978 142

5 273 981

5 910 373

4 959 440

Indeks (1999 = 100)

100

238

242

235

Investeringer

19 320 730

32 691 925

33 056 929

21 087 534

Indeks (1999 = 100)

100

169

171

109

| (83) | Det bemærkes, at de overstående tal for afkastet af investeringerne i vidt omfang afspejler tallene for rentabiliteten. Afkastet af investeringerne steg fra 1999 til 2000, men faldt igen frem til undersøgelsesperioden. Likviditeten udviser omtrent samme tendens som rentabiliteten, nemlig et højdepunkt i 2001 fulgt af et fald. Da den pågældende vare tegner sig for mindre end 1 % af EF-producenternes samlede omsætning, og da EF-producenterne også benytter deres produktionsanlæg til fremstilling af en række andre stålprodukter, finder Kommissionen, at disse tal ikke i sig selv er væsentlige. De er imidlertid oplysende, idet udviklingstendenserne for to af de samarbejdsvillige EF-producenter, som fremstillede den pågældende vare, i langt højere grad end andre fællesskabsproducenter svarer til den udvikling for afkastet af investeringerne, likviditeten og investeringerne, som er angivet i ovenstående tabel. |
| --- | --- |

(83)

Det bemærkes, at de overstående tal for afkastet af investeringerne i vidt omfang afspejler tallene for rentabiliteten. Afkastet af investeringerne steg fra 1999 til 2000, men faldt igen frem til undersøgelsesperioden. Likviditeten udviser omtrent samme tendens som rentabiliteten, nemlig et højdepunkt i 2001 fulgt af et fald. Da den pågældende vare tegner sig for mindre end 1 % af EF-producenternes samlede omsætning, og da EF-producenterne også benytter deres produktionsanlæg til fremstilling af en række andre stålprodukter, finder Kommissionen, at disse tal ikke i sig selv er væsentlige. De er imidlertid oplysende, idet udviklingstendenserne for to af de samarbejdsvillige EF-producenter, som fremstillede den pågældende vare, i langt højere grad end andre fællesskabsproducenter svarer til den udvikling for afkastet af investeringerne, likviditeten og investeringerne, som er angivet i ovenstående tabel.

| (84) | Efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2000 foretog EF-erhvervsgrenen visse investeringer. Det konstateredes imidlertid, at disse investeringer hovedsagelig vedrørte udskiftning af maskiner. I undersøgelsesperioden faldt investeringerne betydeligt i forhold til de to foregående år. |
| --- | --- |

(84)

Efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2000 foretog EF-erhvervsgrenen visse investeringer. Det konstateredes imidlertid, at disse investeringer hovedsagelig vedrørte udskiftning af maskiner. I undersøgelsesperioden faldt investeringerne betydeligt i forhold til de to foregående år.

| (85) | EF-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital fra enten eksterne långivere eller moderselskaber blev dog ikke væsentligt påvirket i den betragtede periode, da den pågældende vare tegner sig for mindre end 1 % af EF-producenternes samlede omsætning, og da EF-producenterne også benytter deres produktionsfaciliteter til at fremstille en række andre stålprodukter. |
| --- | --- |

(85)

EF-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital fra enten eksterne långivere eller moderselskaber blev dog ikke væsentligt påvirket i den betragtede periode, da den pågældende vare tegner sig for mindre end 1 % af EF-producenternes samlede omsætning, og da EF-producenterne også benytter deres produktionsfaciliteter til at fremstille en række andre stålprodukter.

6.6.   Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

| | 1999 | 2000 | 2001 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 2 583 | 2 776 | 2 622 | 2 472 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 107 | 102 | 96 |
| Produktivitet (tons/ansat) | 275 | 328 | 354 | 323 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 119 | 129 | 117 |
| Lønninger Indeks (1999 = 100) | 100 | 104 | 106 | 105 |

1999

2000

2001

UP

Antal ansatte

2 583

2 776

2 622

2 472

Indeks (1999 = 100)

100

107

102

96

Produktivitet (tons/ansat)

275

328

354

323

Indeks (1999 = 100)

100

119

129

117

Lønninger Indeks (1999 = 100)

100

104

106

105

| (86) | Som det fremgår af ovenstående, øgede EF-erhvervsgrenen sin produktivitet og antallet af ansatte i 2000 og 2001, idet produktionen steg i denne periode. I undersøgelsesperioden faldt antallet af ansatte imidlertid betydeligt til et niveau, der lå under tallet i 1999. Produktiviteten faldt også efter den betydelige produktionsnedgang. |
| --- | --- |

(86)

Som det fremgår af ovenstående, øgede EF-erhvervsgrenen sin produktivitet og antallet af ansatte i 2000 og 2001, idet produktionen steg i denne periode. I undersøgelsesperioden faldt antallet af ansatte imidlertid betydeligt til et niveau, der lå under tallet i 1999. Produktiviteten faldt også efter den betydelige produktionsnedgang.

| (87) | Lønningerne var forholdsvis stabile i den betragtede periode og udviklede sig blot i overensstemmelse med inflationen. |
| --- | --- |

(87)

Lønningerne var forholdsvis stabile i den betragtede periode og udviklede sig blot i overensstemmelse med inflationen.

6.7.   Genrejsning fra tidligere dumping

| (88) | Efter indførelsen af foranstaltninger i 2000 var EF-erhvervsgrenen i stand til at genvinde tabte markedsandele og opnå et mere bæredygtigt niveau for de gennemsnitlige salgspriser. Ikke desto mindre begyndte EF-erhvervsgrenens finansielle resultater igen at forværres fra 2001. Det kan derfor konkluderes, at EF-erhvervsgrenen ikke har overvundet følgerne af den tidligere dumping. |
| --- | --- |

(88)

Efter indførelsen af foranstaltninger i 2000 var EF-erhvervsgrenen i stand til at genvinde tabte markedsandele og opnå et mere bæredygtigt niveau for de gennemsnitlige salgspriser. Ikke desto mindre begyndte EF-erhvervsgrenens finansielle resultater igen at forværres fra 2001. Det kan derfor konkluderes, at EF-erhvervsgrenen ikke har overvundet følgerne af den tidligere dumping.

6.8.   Den faktiske dumpingmargens størrelse

| (89) | Dumpingmargenerne er angivet i afsnittet om dumping (se betragtning 25 og 50). De fastsatte margener er klart over ubetydelighedsgrænsen. I betragtning af dumpingimportens mængde og priser kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen desuden ikke anses for at være ubetydelige. |
| --- | --- |

(89)

Dumpingmargenerne er angivet i afsnittet om dumping (se betragtning 25 og 50). De fastsatte margener er klart over ubetydelighedsgrænsen. I betragtning af dumpingimportens mængde og priser kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen desuden ikke anses for at være ubetydelige.

6.9.   Konklusion om skade

| (90) | Det skal erindres, at EF-erhvervsgrenen omgående genvandt tillid efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger mod importen af den pågældende vare fra Kroatien og Ukraine. Gennemsnitspriserne på dens salg i Fællesskabet steg med 14 % mellem 1999 og 2001, og salgsmængden i Fællesskabet og produktionen steg i samme periode. Erhvervsgrenen kunne derfor dengang foretage visse nødvendige investeringer og udvide arbejdsstyrken. |
| --- | --- |

(90)

Det skal erindres, at EF-erhvervsgrenen omgående genvandt tillid efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger mod importen af den pågældende vare fra Kroatien og Ukraine. Gennemsnitspriserne på dens salg i Fællesskabet steg med 14 % mellem 1999 og 2001, og salgsmængden i Fællesskabet og produktionen steg i samme periode. Erhvervsgrenen kunne derfor dengang foretage visse nødvendige investeringer og udvide arbejdsstyrken.

| (91) | Situationen begyndte imidlertid at forværres betydeligt i undersøgelsesperioden. Salget i Fællesskabet faldt med 12 % fra 2001 til undersøgelsesperioden, og EF-erhvervsgrenen måtte i betydelig grad tilpasse sig ved at reducere produktionen, produktionskapaciteten og beskæftigelsen. EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt yderligere fra 2001 til undersøgelsesperioden til under niveauet i 1999. Den faldende udvikling i undersøgelsesperioden bekræftes også af den reducerede kapacitetsudnyttelse, den stagnerende lønudvikling og de voksende lagerbeholdninger, der efterlader erhvervsgrenen i en situation, der minder om den i 1999, hvor der endnu ikke var indført foranstaltninger mod importen fra de pågældende lande. |
| --- | --- |

(91)

Situationen begyndte imidlertid at forværres betydeligt i undersøgelsesperioden. Salget i Fællesskabet faldt med 12 % fra 2001 til undersøgelsesperioden, og EF-erhvervsgrenen måtte i betydelig grad tilpasse sig ved at reducere produktionen, produktionskapaciteten og beskæftigelsen. EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt yderligere fra 2001 til undersøgelsesperioden til under niveauet i 1999. Den faldende udvikling i undersøgelsesperioden bekræftes også af den reducerede kapacitetsudnyttelse, den stagnerende lønudvikling og de voksende lagerbeholdninger, der efterlader erhvervsgrenen i en situation, der minder om den i 1999, hvor der endnu ikke var indført foranstaltninger mod importen fra de pågældende lande.

| (92) | Samme tendens udvises af udviklingen i investeringerne, afkastet af investeringerne og likviditeten. Den mindre forbedring i 2000 og 2001, som langtfra var tilfredsstillende, da afkastet af investeringerne kun var på 1 %, og den negative likviditet kun lige var blevet positiv, blev fulgt af en forværring i undersøgelsesperioden. Det forhold, at selskabernes evne til at rejse kapital ikke for alvor blev påvirket, skyldes, at disse selskaber indgår i større koncerner, og det kan derfor ikke anses for at være en relevant indikator for den sektor, der omfatter de pågældende varer. |
| --- | --- |

(92)

Samme tendens udvises af udviklingen i investeringerne, afkastet af investeringerne og likviditeten. Den mindre forbedring i 2000 og 2001, som langtfra var tilfredsstillende, da afkastet af investeringerne kun var på 1 %, og den negative likviditet kun lige var blevet positiv, blev fulgt af en forværring i undersøgelsesperioden. Det forhold, at selskabernes evne til at rejse kapital ikke for alvor blev påvirket, skyldes, at disse selskaber indgår i større koncerner, og det kan derfor ikke anses for at være en relevant indikator for den sektor, der omfatter de pågældende varer.

| (93) | For så vidt angår EF-erhvervsgrenens finansielle situation, så forbedredes den fra et tabsgivende niveau i 1999, men kun for at nå en situation med en omtrentlig nulpunktsomsætning i 2000 og 2001, hvorefter der igen forekom tab i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(93)

For så vidt angår EF-erhvervsgrenens finansielle situation, så forbedredes den fra et tabsgivende niveau i 1999, men kun for at nå en situation med en omtrentlig nulpunktsomsætning i 2000 og 2001, hvorefter der igen forekom tab i undersøgelsesperioden.

| (94) | Som det fremgår af ovenstående, blev indikatorerne i første omgang forbedret efter 1999, hvor der blev indført foranstaltninger, men med undtagelse af salgspriserne forværredes de alle igen i undersøgelsesperioden, hvor der klart er tale om en skadevoldende situation. |
| --- | --- |

(94)

Som det fremgår af ovenstående, blev indikatorerne i første omgang forbedret efter 1999, hvor der blev indført foranstaltninger, men med undtagelse af salgspriserne forværredes de alle igen i undersøgelsesperioden, hvor der klart er tale om en skadevoldende situation.

| (95) | Den fortsatte stigning i salgspriserne gennem hele den betragtede periode kunne ikke føre til en tilfredsstillende situation med hensyn til fortjeneste, da denne vækst blev fuldstændig udlignet af stigende produktionsomkostninger, særlig råmaterialeomkostninger og arbejdskraftsomkostninger pr. enhed. EF-erhvervsgrenen kunne desuden ikke i nødvendigt omfang lade kunderne betale disse omkostningsstigninger, fordi markedet blev tilført varer importeret til lave dumpingpriser. EF-erhvervsgrenens fortjeneste forværredes derfor og lå under omsætningsnulpunktet i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(95)

Den fortsatte stigning i salgspriserne gennem hele den betragtede periode kunne ikke føre til en tilfredsstillende situation med hensyn til fortjeneste, da denne vækst blev fuldstændig udlignet af stigende produktionsomkostninger, særlig råmaterialeomkostninger og arbejdskraftsomkostninger pr. enhed. EF-erhvervsgrenen kunne desuden ikke i nødvendigt omfang lade kunderne betale disse omkostningsstigninger, fordi markedet blev tilført varer importeret til lave dumpingpriser. EF-erhvervsgrenens fortjeneste forværredes derfor og lå under omsætningsnulpunktet i undersøgelsesperioden.

| (96) | Kommissionen har derfor konkluderet, at EF-erhvervsgrenen stadig led væsentlig skade i undersøgelsesperioden, jf. artikel 3 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen har derfor konkluderet, at EF-erhvervsgrenen stadig led væsentlig skade i undersøgelsesperioden, jf. artikel 3 i grundforordningen.

D.   DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VEDVARENDE KARAKTER OG SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING OG SKADE

| (97) | De oprindelige foranstaltninger vil udløbe den 18. februar 2005. I overensstemmelse med artikel 11, stk. 7, i grundforordningen blev det derfor undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping og skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om omstændighederne med hensyn til dumping og skade har ændret sig væsentligt, og om denne ændring med rimelighed kunne siges at have vedvarende karakter. |
| --- | --- |

(97)

De oprindelige foranstaltninger vil udløbe den 18. februar 2005. I overensstemmelse med artikel 11, stk. 7, i grundforordningen blev det derfor undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat dumping og skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om omstændighederne med hensyn til dumping og skade har ændret sig væsentligt, og om denne ændring med rimelighed kunne siges at have vedvarende karakter.

| (98) | Det konstateredes, at den pågældende vare stadig blev dumpet på fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden (betragtning 25 og 50). I denne forbindelse var dumpingmargenerne for den pågældende vare med oprindelse i begge de lande, der var omfattet af undersøgelsen, tæt på de dumpingmargener, der fandtes i den oprindelige undersøgelse. Der er desuden stadig en meget stor produktionskapacitet i de pågældende lande, som ikke blev udnyttet i undersøgelsesperioden. Det blev også bemærket, at der stadig solgtes betydelige mængder importvarer fra Kroatien og Ukraine på fællesskabsmarkedet, og at deres markedsandel har været konstant stigende siden 2000. Dette viser, at kroatiske og ukrainske eksportører har en klar interesse i EU-markedet. I betragtning af ovenstående finder Kommissionen derfor, at der ikke er grund til at betvivle, at det konstaterede dumpingniveau er af vedvarende karakter, og at det er særdeles sandsynligt, at der fortsat vil forekomme dumping, hvis de oprindelige foranstaltninger får lov til at udløbe. |
| --- | --- |

(98)

Det konstateredes, at den pågældende vare stadig blev dumpet på fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden (betragtning 25 og 50). I denne forbindelse var dumpingmargenerne for den pågældende vare med oprindelse i begge de lande, der var omfattet af undersøgelsen, tæt på de dumpingmargener, der fandtes i den oprindelige undersøgelse. Der er desuden stadig en meget stor produktionskapacitet i de pågældende lande, som ikke blev udnyttet i undersøgelsesperioden. Det blev også bemærket, at der stadig solgtes betydelige mængder importvarer fra Kroatien og Ukraine på fællesskabsmarkedet, og at deres markedsandel har været konstant stigende siden 2000. Dette viser, at kroatiske og ukrainske eksportører har en klar interesse i EU-markedet. I betragtning af ovenstående finder Kommissionen derfor, at der ikke er grund til at betvivle, at det konstaterede dumpingniveau er af vedvarende karakter, og at det er særdeles sandsynligt, at der fortsat vil forekomme dumping, hvis de oprindelige foranstaltninger får lov til at udløbe.

| (99) | Selv om EF-erhvervsgrenen til en vis grad overvandt følgerne af den tidligere dumpingimport med oprindelse i bl.a. Kroatien og Ukraine, konstateredes det også, at den stadig lider væsentlig skade som omhandlet i grundforordningens artikel 3. De skadesmargener, der konstateredes i undersøgelsen, er vokset i forhold til den oprindelige undersøgelse, fordi dumpingimporten i betydeligt omfang vedblev med at underbyde EF-erhvervsgrenens priser til trods for, at omkostningerne er steget på verdensplan. Under hensyntagen til dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenens rentabilitet (betragtning 79) og markedsandel (betragtning 74), der igen var faldende fra 2001 til undersøgelsesperioden, konkluderes det, at de omstændigheder, der fører til skade, er af vedvarende karakter, og at de oprindelige foranstaltningers udløb sandsynligvis vil føre til fortsat skade. |
| --- | --- |

(99)

Selv om EF-erhvervsgrenen til en vis grad overvandt følgerne af den tidligere dumpingimport med oprindelse i bl.a. Kroatien og Ukraine, konstateredes det også, at den stadig lider væsentlig skade som omhandlet i grundforordningens artikel 3. De skadesmargener, der konstateredes i undersøgelsen, er vokset i forhold til den oprindelige undersøgelse, fordi dumpingimporten i betydeligt omfang vedblev med at underbyde EF-erhvervsgrenens priser til trods for, at omkostningerne er steget på verdensplan. Under hensyntagen til dumpingimportens virkninger for EF-erhvervsgrenens rentabilitet (betragtning 79) og markedsandel (betragtning 74), der igen var faldende fra 2001 til undersøgelsesperioden, konkluderes det, at de omstændigheder, der fører til skade, er af vedvarende karakter, og at de oprindelige foranstaltningers udløb sandsynligvis vil føre til fortsat skade.

E.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (100) | Det blev også undersøgt, om den årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kroatien og Ukraine og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, som blev påvist i den tidligere undersøgelse, stadig forekommer i den aktuelle undersøgelse. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(100)

Det blev også undersøgt, om den årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kroatien og Ukraine og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, som blev påvist i den tidligere undersøgelse, stadig forekommer i den aktuelle undersøgelse. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

| (101) | Trods de gældende foranstaltninger, der først førte til en reduktion af importen i 2000, øgede de eksporterende producenter fra Kroatien og Ukraine efterfølgende deres markedsandel i Fællesskabet fra 4,2 % til 5,5 % i den betragtede periode. Selv med et faldende forbrug fra 2001 til undersøgelsesperioden steg deres markedsandel. Samtidig — fra 2000 til undersøgelsesperioden — tabte EF-erhvervsgrenen markedsandel. Den måtte reducere produktionen betydeligt i undersøgelsesperioden og led under faldende rentabilitet. Den stigende import fra de pågældende lande, der underbød EF-erhvervsgrenens priser betydeligt, og EF-erhvervsgrenens forværrede situation falder tidsmæssigt sammen. Denne import kan derfor fortsat have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(101)

Trods de gældende foranstaltninger, der først førte til en reduktion af importen i 2000, øgede de eksporterende producenter fra Kroatien og Ukraine efterfølgende deres markedsandel i Fællesskabet fra 4,2 % til 5,5 % i den betragtede periode. Selv med et faldende forbrug fra 2001 til undersøgelsesperioden steg deres markedsandel. Samtidig — fra 2000 til undersøgelsesperioden — tabte EF-erhvervsgrenen markedsandel. Den måtte reducere produktionen betydeligt i undersøgelsesperioden og led under faldende rentabilitet. Den stigende import fra de pågældende lande, der underbød EF-erhvervsgrenens priser betydeligt, og EF-erhvervsgrenens forværrede situation falder tidsmæssigt sammen. Denne import kan derfor fortsat have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

| (102) | Importen med oprindelse i andre tredjelande, såsom Tjekkiet, Polen og Slovakiet, der i undersøgelsesperioden endnu ikke var medlemmer af Fællesskabet, samt importen fra Rumænien eller Rusland kan også have bidraget til den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(102)

Importen med oprindelse i andre tredjelande, såsom Tjekkiet, Polen og Slovakiet, der i undersøgelsesperioden endnu ikke var medlemmer af Fællesskabet, samt importen fra Rumænien eller Rusland kan også have bidraget til den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

| (103) | Det skal bemærkes, at importen fra de ovennævnte fem lande i hele den betragtede periode var pålagt antidumpingtold på mellem 9,8 % og 38,2 % eller var genstand for tilsagn. Der er i øjeblikket ved at blive gennemført en fornyet undersøgelse af de gældende foranstaltninger over for importen fra Rusland og Rumænien (betragtning 4). |
| --- | --- |

(103)

Det skal bemærkes, at importen fra de ovennævnte fem lande i hele den betragtede periode var pålagt antidumpingtold på mellem 9,8 % og 38,2 % eller var genstand for tilsagn. Der er i øjeblikket ved at blive gennemført en fornyet undersøgelse af de gældende foranstaltninger over for importen fra Rusland og Rumænien (betragtning 4).

| (104) | Importen fra Rusland havde en markedsandel på 3,3 % i undersøgelsesperioden. Disse importerede varer havde gennemsnitlige importpriser, der inklusive antidumpingtold var omkring 20 % lavere end priserne på importen fra Kroatien og Ukraine. I betragtning af prisniveauet for importen fra Rusland synes denne import at have bidraget til skaden. I betragtning af markedsandelen, der er mindre end for de pågældende lande, kan importen fra Rusland imidlertid ikke have været den eneste årsag til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. Importen fra Rumænien havde en markedsandel på 3,5 % i undersøgelsesperioden. Importpriserne fra Rumænien er inklusive antidumpingtold højere end priserne på importen fra Kroatien og Ukraine, men stadig lavere end EF-erhvervsgrenens priser. Det kan heraf konkluderes, at de også kan have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. Kommissionen finder imidlertid, at virkningerne af importen fra Rusland og Rumænien ikke kunne ændre konklusionen om, at der er en reel og betydelig årsagssammenhæng mellem dumpingimporten af sømløse rør fra Kroatien og Ukraine og den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(104)

Importen fra Rusland havde en markedsandel på 3,3 % i undersøgelsesperioden. Disse importerede varer havde gennemsnitlige importpriser, der inklusive antidumpingtold var omkring 20 % lavere end priserne på importen fra Kroatien og Ukraine. I betragtning af prisniveauet for importen fra Rusland synes denne import at have bidraget til skaden. I betragtning af markedsandelen, der er mindre end for de pågældende lande, kan importen fra Rusland imidlertid ikke have været den eneste årsag til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. Importen fra Rumænien havde en markedsandel på 3,5 % i undersøgelsesperioden. Importpriserne fra Rumænien er inklusive antidumpingtold højere end priserne på importen fra Kroatien og Ukraine, men stadig lavere end EF-erhvervsgrenens priser. Det kan heraf konkluderes, at de også kan have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. Kommissionen finder imidlertid, at virkningerne af importen fra Rusland og Rumænien ikke kunne ændre konklusionen om, at der er en reel og betydelig årsagssammenhæng mellem dumpingimporten af sømløse rør fra Kroatien og Ukraine og den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

| (105) | Priserne på importen fra de tidligere kandidatlande Polen, Tjekkiet og Slovakiet var også — inklusive antidumpingtold — væsentligt højere end priserne på importen fra Kroatien og Ukraine, men stadig lavere end EF-erhvervsgrenens priser. Deres samlede markedsandel var på 14,2 % i undersøgelsesperioden. Selv om denne import også kan have bidraget til skaden, kan det af prisniveauet konkluderes, at dette bidrag kun kan have været af mindre betydning. |
| --- | --- |

(105)

Priserne på importen fra de tidligere kandidatlande Polen, Tjekkiet og Slovakiet var også — inklusive antidumpingtold — væsentligt højere end priserne på importen fra Kroatien og Ukraine, men stadig lavere end EF-erhvervsgrenens priser. Deres samlede markedsandel var på 14,2 % i undersøgelsesperioden. Selv om denne import også kan have bidraget til skaden, kan det af prisniveauet konkluderes, at dette bidrag kun kan have været af mindre betydning.

| (106) | I betragtning af at priserne på importen fra Kroatien og Ukraine lå betydeligt under EF-erhvervsgrenens priser, er der intet, der tyder på, at den ovennævnte import, hvis priser for hovedpartens vedkommende i mindre grad lå under EF-erhvervsgrenens priser, kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kroatien og Ukraine og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(106)

I betragtning af at priserne på importen fra Kroatien og Ukraine lå betydeligt under EF-erhvervsgrenens priser, er der intet, der tyder på, at den ovennævnte import, hvis priser for hovedpartens vedkommende i mindre grad lå under EF-erhvervsgrenens priser, kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kroatien og Ukraine og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

| (107) | Importen fra flere andre tredjelande havde tilsammen en markedsandel på 8,9 % i undersøgelsesperioden. For så vidt angår de høje priser på denne import, der i de fleste tilfælde ligger tilstrækkeligt over EF-erhvervsgrenens priser, er der intet der tyder på, at denne import kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kroatien og Ukraine og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(107)

Importen fra flere andre tredjelande havde tilsammen en markedsandel på 8,9 % i undersøgelsesperioden. For så vidt angår de høje priser på denne import, der i de fleste tilfælde ligger tilstrækkeligt over EF-erhvervsgrenens priser, er der intet der tyder på, at denne import kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kroatien og Ukraine og den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

| (108) | Andre producenter i Fællesskabet, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, havde de samme problemer med hensyn til de stigende råvareomkostninger, der tvang dem til at hæve priserne så meget som muligt. Der er ikke fundet tegn på, at disse konkurrenter kunne have forvoldt den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. |
| --- | --- |

(108)

Andre producenter i Fællesskabet, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, havde de samme problemer med hensyn til de stigende råvareomkostninger, der tvang dem til at hæve priserne så meget som muligt. Der er ikke fundet tegn på, at disse konkurrenter kunne have forvoldt den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

| (109) | Forbruget i Fællesskabet har været faldende fra og med 2001. Salget i Fællesskabet faldt imidlertid mere end forbruget, og EF-erhvervsgrenen tabte markedsandel, mens de pågældende lande øgede deres markedsandel på fællesskabsmarkedet i denne periode. Det konkluderes derfor, at denne faktor ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kroatien og Ukraine og den væsentlige skade, som var forvoldt EF-erhvervsgrenen. Der fandtes ved undersøgelsen ingen andre faktorer, der kan have forvoldt skade. |
| --- | --- |

(109)

Forbruget i Fællesskabet har været faldende fra og med 2001. Salget i Fællesskabet faldt imidlertid mere end forbruget, og EF-erhvervsgrenen tabte markedsandel, mens de pågældende lande øgede deres markedsandel på fællesskabsmarkedet i denne periode. Det konkluderes derfor, at denne faktor ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kroatien og Ukraine og den væsentlige skade, som var forvoldt EF-erhvervsgrenen. Der fandtes ved undersøgelsen ingen andre faktorer, der kan have forvoldt skade.

| (110) | På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer på EF-erhvervsgrenens situation konkluderes det, at årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kroatien og Ukraine og den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og som blev påvist i den tidligere undersøgelse, ikke er blevet brudt. |
| --- | --- |

(110)

På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer på EF-erhvervsgrenens situation konkluderes det, at årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kroatien og Ukraine og den væsentlige skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og som blev påvist i den tidligere undersøgelse, ikke er blevet brudt.

F.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

1.   Generelle overvejelser

| (111) | Det er blevet undersøgt, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at opretholde antidumpingtolden på importen fra de pågældende lande. Kommissionen sendte spørgeskemaer til importører og industrielle brugere. Der blev modtaget en fyldestgørende besvarelse af spørgeskemaet fra en importør i Spanien, Comercial de Tubos, SA. |
| --- | --- |

(111)

Det er blevet undersøgt, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at opretholde antidumpingtolden på importen fra de pågældende lande. Kommissionen sendte spørgeskemaer til importører og industrielle brugere. Der blev modtaget en fyldestgørende besvarelse af spørgeskemaet fra en importør i Spanien, Comercial de Tubos, SA.

| (112) | Der blev ikke modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra brugerindustrien. Ingen leverandører gav sig til kende under undersøgelsen. På grundlag af de oplysninger, der er modtaget fra de samarbejdsvillige parter, kan der drages følgende konklusioner. |
| --- | --- |

(112)

Der blev ikke modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra brugerindustrien. Ingen leverandører gav sig til kende under undersøgelsen. På grundlag af de oplysninger, der er modtaget fra de samarbejdsvillige parter, kan der drages følgende konklusioner.

| (113) | Det bør erindres, at det i den tidligere undersøgelse fandtes, at en indførelse af foranstaltninger ikke stred mod Fællesskabets interesser. Endvidere gjorde det forhold, at den aktuelle undersøgelse er en fornyet undersøgelse af allerede eksisterende antidumpingforanstaltninger, det muligt at vurdere eventuelle uønskede negative virkninger af de nuværende antidumpingforanstaltninger på de pågældende parter. |
| --- | --- |

(113)

Det bør erindres, at det i den tidligere undersøgelse fandtes, at en indførelse af foranstaltninger ikke stred mod Fællesskabets interesser. Endvidere gjorde det forhold, at den aktuelle undersøgelse er en fornyet undersøgelse af allerede eksisterende antidumpingforanstaltninger, det muligt at vurdere eventuelle uønskede negative virkninger af de nuværende antidumpingforanstaltninger på de pågældende parter.

2.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (114) | Det skal erindres, at EF-erhvervsgrenen bestod af fem producenter, der beskæftiger omkring 2 470 ansatte i forbindelse med produktion og salg af sømløse rør. Det skal også erindres, at de ovennævnte økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen viste forværrede finansielle resultater i undersøgelsesperioden. Trods det voksende forbrug af sømløse rør i Fællesskabet i 2000 og 2001, som imidlertid igen var faldende i undersøgelsesperioden, kunne EF-erhvervsgrenen ikke opnå finansiel stabilitet. |
| --- | --- |

(114)

Det skal erindres, at EF-erhvervsgrenen bestod af fem producenter, der beskæftiger omkring 2 470 ansatte i forbindelse med produktion og salg af sømløse rør. Det skal også erindres, at de ovennævnte økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen viste forværrede finansielle resultater i undersøgelsesperioden. Trods det voksende forbrug af sømløse rør i Fællesskabet i 2000 og 2001, som imidlertid igen var faldende i undersøgelsesperioden, kunne EF-erhvervsgrenen ikke opnå finansiel stabilitet.

| (115) | Erhvervsgrenen genrejste sig faktisk delvist i 2000 til 2001. I betragtning af EF-erhvervsgrenens nuværende finansielle situation er det dog klart, at antidumpingforanstaltninger vil være i dens interesse. |
| --- | --- |

(115)

Erhvervsgrenen genrejste sig faktisk delvist i 2000 til 2001. I betragtning af EF-erhvervsgrenens nuværende finansielle situation er det dog klart, at antidumpingforanstaltninger vil være i dens interesse.

3.   Uafhængige importørers interesser

| (116) | Den samarbejdsvillige importør modsatte sig ikke generelt en videreførelse af antidumpingforanstaltninger. Der blev ikke modtaget andre bemærkninger fra importører, der importerede den pågældende vare fra Kroatien eller Ukraine. |
| --- | --- |

(116)

Den samarbejdsvillige importør modsatte sig ikke generelt en videreførelse af antidumpingforanstaltninger. Der blev ikke modtaget andre bemærkninger fra importører, der importerede den pågældende vare fra Kroatien eller Ukraine.

| (117) | Formålet med antidumpingforanstaltninger er at genskabe en redelig konkurrence. Det er hverken at forbyde import eller hæmme Fællesskabets importørers aktiviteter. Enhver foranstaltning, der måtte blive foreslået, vil have et niveau, der vil tillade fortsat import, men til priser, som ikke er dumpingpriser, eller som ikke er skadevoldende, alt efter hvad der er lavest. |
| --- | --- |

(117)

Formålet med antidumpingforanstaltninger er at genskabe en redelig konkurrence. Det er hverken at forbyde import eller hæmme Fællesskabets importørers aktiviteter. Enhver foranstaltning, der måtte blive foreslået, vil have et niveau, der vil tillade fortsat import, men til priser, som ikke er dumpingpriser, eller som ikke er skadevoldende, alt efter hvad der er lavest.

| (118) | Da redeligt prisfastsat import stadig vil kunne komme ind på fællesskabsmarkedet, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle aktiviteter vil kunne fortsætte, selv om der indføres antidumpingforanstaltninger over for dumpingimporten. |
| --- | --- |

(118)

Da redeligt prisfastsat import stadig vil kunne komme ind på fællesskabsmarkedet, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle aktiviteter vil kunne fortsætte, selv om der indføres antidumpingforanstaltninger over for dumpingimporten.

4.   Leverandørernes interesser

| (119) | Ingen leverandører gav sig til kende under undersøgelsen. Det konkluderes derfor, at der for så vidt angår leverandørernes interesser ikke er tvingende årsager til, at der ikke bør indføres foranstaltninger. |
| --- | --- |

(119)

Ingen leverandører gav sig til kende under undersøgelsen. Det konkluderes derfor, at der for så vidt angår leverandørernes interesser ikke er tvingende årsager til, at der ikke bør indføres foranstaltninger.

5.   Brugernes interesser

| (120) | I den tidligere undersøgelse konkluderedes det, at antidumpingforanstaltninger ikke ville have væsentlige prismæssige virkninger for aftagerindustrierne. Dette var baseret på, at sømløse rør kun er en mindre faktor i de samlede omkostninger for brugerindustrierne (der omfatter de kemiske og petrokemiske industrier, kraftværker, automobilindustrien og bygge- og anlægsbranchen). Da der ikke er fremsat bemærkninger, der anfægter de tidligere konklusioner, og i betragtning af brugernes manglende samarbejdsvilje i den aktuelle undersøgelse, forventes det, at antidumpingforanstaltningerne kun vil påvirke aftagerindustriernes priser i ubetydelig grad. |
| --- | --- |

(120)

I den tidligere undersøgelse konkluderedes det, at antidumpingforanstaltninger ikke ville have væsentlige prismæssige virkninger for aftagerindustrierne. Dette var baseret på, at sømløse rør kun er en mindre faktor i de samlede omkostninger for brugerindustrierne (der omfatter de kemiske og petrokemiske industrier, kraftværker, automobilindustrien og bygge- og anlægsbranchen). Da der ikke er fremsat bemærkninger, der anfægter de tidligere konklusioner, og i betragtning af brugernes manglende samarbejdsvilje i den aktuelle undersøgelse, forventes det, at antidumpingforanstaltningerne kun vil påvirke aftagerindustriernes priser i ubetydelig grad.

6.   Konkurrenceaspekter

| (121) | Det skal bemærkes, at det i Kommissionens beslutning 2003/382/EF (9) fandtes, at visse fællesskabsproducenter indtil 1995 havde deltaget i en konkurrencebegrænsende aftale om dele af den pågældende vare. Hverken den oprindelige undersøgelse, hvor undersøgelsesperioden løb fra 1. november 1997 til 31. oktober 1998 (og den betragtede periode fra januar 1997 til udgangen af undersøgelsesperioden), eller den aktuelle fornyede undersøgelse har derfor været påvirket af konkurrencebegrænsende adfærd. |
| --- | --- |

(121)

Det skal bemærkes, at det i Kommissionens beslutning 2003/382/EF (9) fandtes, at visse fællesskabsproducenter indtil 1995 havde deltaget i en konkurrencebegrænsende aftale om dele af den pågældende vare. Hverken den oprindelige undersøgelse, hvor undersøgelsesperioden løb fra 1. november 1997 til 31. oktober 1998 (og den betragtede periode fra januar 1997 til udgangen af undersøgelsesperioden), eller den aktuelle fornyede undersøgelse har derfor været påvirket af konkurrencebegrænsende adfærd.

7.   Konklusion om Fællesskabets interesser

| (122) | En videreførelse af foranstaltningerne mod importen af sømløse rør med oprindelse i de pågældende lande vil klart være i EF-erhvervsgrenens interesse. For så vidt angår både importørerne/forhandlerne og brugerindustrierne forventes virkningerne på priserne på sømløse rør kun at blive ubetydelige. |
| --- | --- |

(122)

En videreførelse af foranstaltningerne mod importen af sømløse rør med oprindelse i de pågældende lande vil klart være i EF-erhvervsgrenens interesse. For så vidt angår både importørerne/forhandlerne og brugerindustrierne forventes virkningerne på priserne på sømløse rør kun at blive ubetydelige.

| (123) | I betragtning af ovenstående konkluderes det, at der ikke er tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingtold på importen af sømløse rør med oprindelse i de pågældende lande. |
| --- | --- |

(123)

I betragtning af ovenstående konkluderes det, at der ikke er tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingtold på importen af sømløse rør med oprindelse i de pågældende lande.

G.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

1.   Skadestærskel

| (124) | I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og Fællesskabets interesser bør der indføres foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for erhvervsgrenen i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(124)

I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og Fællesskabets interesser bør der indføres foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for erhvervsgrenen i Fællesskabet.

| (125) | Foranstaltningerne bør indføres med et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af den pågældende import, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genvinde dens produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Fællesskabet, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 5 % af omsætningen. Det er den samme som i den oprindelige procedure, da der ikke blev fundet grunde til at ændre denne sats, og da der ikke blev fremsat krav herom. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fundet ved at lægge den ovennævnte fortjenstmargen på 5 % til produktionsomkostningerne. |
| --- | --- |

(125)

Foranstaltningerne bør indføres med et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af den pågældende import, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genvinde dens produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Fællesskabet, som med rimelighed kunne forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 5 % af omsætningen. Det er den samme som i den oprindelige procedure, da der ikke blev fundet grunde til at ændre denne sats, og da der ikke blev fremsat krav herom. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fundet ved at lægge den ovennævnte fortjenstmargen på 5 % til produktionsomkostningerne.

| (126) | Den nødvendige prisstigning blev derefter fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der blev fastsat i forbindelse med underbudsberegningerne, og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(126)

Den nødvendige prisstigning blev derefter fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der blev fastsat i forbindelse med underbudsberegningerne, og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.

2.   Ændrede foranstaltninger

| (127) | I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at den gældende antidumpingtold mod importen af den pågældende vare med oprindelse i Kroatien og Ukraine bør ændres. De nye toldsatser bør fastsættes på et niveau, der afspejler de konstaterede skadesmargener, idet dumpingmargenerne for alle selskaber i Kroatien og Ukraine fandtes at være højere end de beregnede skadesmargener. Da samarbejdsniveauet var højt (mere end 80 % af eksporten af den pågældende vare fra Ukraine til Fællesskabet), bør restmargenen for Ukraine fastsættes på samme niveau som margenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) og CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube«. |
| --- | --- |

(127)

I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at den gældende antidumpingtold mod importen af den pågældende vare med oprindelse i Kroatien og Ukraine bør ændres. De nye toldsatser bør fastsættes på et niveau, der afspejler de konstaterede skadesmargener, idet dumpingmargenerne for alle selskaber i Kroatien og Ukraine fandtes at være højere end de beregnede skadesmargener. Da samarbejdsniveauet var højt (mere end 80 % af eksporten af den pågældende vare fra Ukraine til Fællesskabet), bør restmargenen for Ukraine fastsættes på samme niveau som margenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) og CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube«.

| (128) | De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse selskaber i undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer fremstillet af alle andre selskaber, der ikke er udtrykkeligt nævnt med navn og adresse i den relevante del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af satsen for »alle andre selskaber«. |
| --- | --- |

(128)

De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse selskaber i undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer fremstillet af alle andre selskaber, der ikke er udtrykkeligt nævnt med navn og adresse i den relevante del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af satsen for »alle andre selskaber«.

| (129) | Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (10) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over selskaber, der er omfattet af individuel told. |
| --- | --- |

(129)

Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (10) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over selskaber, der er omfattet af individuel told.

| (130) | Der foreslås følgende antidumpingtold:









  Land | Selskab | Skadestærskel | Dumpingmargen | Foreslået antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatien | Alle selskaber | 38,8 % | 38,9 % | 38,8 % |
| Ukraine | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 % | 91,0 % | 51,9 % |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, og CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube«, Nikopol | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |
| Alle andre selskaber | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |

(130)

Der foreslås følgende antidumpingtold:

Land

Selskab

Skadestærskel

Dumpingmargen

Foreslået antidumpingtold

Kroatien

Alle selskaber

38,8 %

38,9 %

38,8 %

Ukraine

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9 %

91,0 %

51,9 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, og CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube«, Nikopol

64,1 %

97,3 %

64,1 %

Alle andre selskaber

64,1 %

97,3 %

64,1 %

| (131) | De foreslåede foranstaltninger medfører, at der indledes en ny gyldighedsperiode på fem år. Foranstaltningerne udløber derfor ikke den 18. februar som anført i den meddelelse om deres forestående udløb, der blev offentliggjort den 27. august 2004 (11). |
| --- | --- |

(131)

De foreslåede foranstaltninger medfører, at der indledes en ny gyldighedsperiode på fem år. Foranstaltningerne udløber derfor ikke den 18. februar som anført i den meddelelse om deres forestående udløb, der blev offentliggjort den 27. august 2004 (11).

3.   Udviklingen efter undersøgelsesperioden for den kroatiske eksportør

| (132) | Efter meddelelsen om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for konklusionen om, at antidumpingforanstaltningernes niveau bør ændres, underrettede den kroatiske regering Kommissionen om, at den eneste producent i Kroatien, Mechel Željezara Ltd, trådte i likvidation og indstillede produktionen i efteråret 2004. I dens sted har den kroatiske privatiseringsfond (en statslig institution, der er ansvarlig for privatiseringsprocessen i landet) etableret en ny retlig enhed, Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o (»Valjaonice«). Det nyetablerede selskab synes endnu ikke at have indledt en produktion og er ved at overtage aktiverne fra Mechel Željezara Ltd. |
| --- | --- |

(132)

Efter meddelelsen om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for konklusionen om, at antidumpingforanstaltningernes niveau bør ændres, underrettede den kroatiske regering Kommissionen om, at den eneste producent i Kroatien, Mechel Željezara Ltd, trådte i likvidation og indstillede produktionen i efteråret 2004. I dens sted har den kroatiske privatiseringsfond (en statslig institution, der er ansvarlig for privatiseringsprocessen i landet) etableret en ny retlig enhed, Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o (»Valjaonice«). Det nyetablerede selskab synes endnu ikke at have indledt en produktion og er ved at overtage aktiverne fra Mechel Željezara Ltd.

| (133) | De afgivne oplysninger tyder imidlertid på, at Valjaonices produktionskapacitet vil være uændret i forhold til Mechel Željezara Ltd, og at det er Valjaonices klare hensigt at fortsætte fremstillingen af den pågældende vare. På denne baggrund kan det forhold, at produktionen er standset, ikke anses for at være af vedvarende og uanfægtet karakter og påvirker derfor ikke undersøgelsens konklusioner. |
| --- | --- |

(133)

De afgivne oplysninger tyder imidlertid på, at Valjaonices produktionskapacitet vil være uændret i forhold til Mechel Željezara Ltd, og at det er Valjaonices klare hensigt at fortsætte fremstillingen af den pågældende vare. På denne baggrund kan det forhold, at produktionen er standset, ikke anses for at være af vedvarende og uanfægtet karakter og påvirker derfor ikke undersøgelsens konklusioner.

| (134) | Hvis selskabets situation ændres, så en fornyet undersøgelse af foranstaltningerne bliver berettiget, vil der imidlertid blive indledt en sådan fornyet undersøgelse. |
| --- | --- |

(134)

Hvis selskabets situation ændres, så en fornyet undersøgelse af foranstaltningerne bliver berettiget, vil der imidlertid blive indledt en sådan fornyet undersøgelse.

4.   Tilsagn

| (135) | Kommissionen godtog ved afgørelse 2000/137/EF et pristilsagn fra bl.a. den eneste kroatiske eksporterende producent. Dette tilsagn fra Mechel Željezara Ltd var også omfattet af den fornyede undersøgelse. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen godtog ved afgørelse 2000/137/EF et pristilsagn fra bl.a. den eneste kroatiske eksporterende producent. Dette tilsagn fra Mechel Željezara Ltd var også omfattet af den fornyede undersøgelse.

| (136) | Ved tilsagnet forpligtede Mechel Željezara Ltd sig til at sælge indtil en vis mængde af den pågældende vare til uafhængige kunder med henblik på eksport til Fællesskabet til reviderede priser. Desuden forpligtede Mechel Željezara Ltd sig til at lade sine priser pr. varegruppe være i overensstemmelse med prisstrukturen i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(136)

Ved tilsagnet forpligtede Mechel Željezara Ltd sig til at sælge indtil en vis mængde af den pågældende vare til uafhængige kunder med henblik på eksport til Fællesskabet til reviderede priser. Desuden forpligtede Mechel Željezara Ltd sig til at lade sine priser pr. varegruppe være i overensstemmelse med prisstrukturen i Fællesskabet.

| (137) | I henhold til artikel 8, stk. 1, i grundforordningen er målet for et tilsagn af afhjælpe de skadelige virkninger af dumpingimporten, hvilket sker ved, eksportøren hæver sine priser eller indstiller udførslen til dumpingpriser. Det fremgik af undersøgelsen, at den type tilsagn, der oprindelig blev godtaget i denne sag, ikke har hævet priserne til et ikke-skadevoldende niveau og således genskabt redelige handelsvilkår på fællesskabsmarkedet. Det tilsagn, der er godtaget fra Mechel Željezara Ltd, anses derfor ikke for at være et passende og effektivt middel til at afhjælpe dumpingens skadelige virkninger i dette tilfælde. Som ovenfor nævnt er Mechel Željezara Ltd for nylig trådt i likvidation. Tilsagnet betragtes derfor ikke længere som gyldigt. |
| --- | --- |

(137)

I henhold til artikel 8, stk. 1, i grundforordningen er målet for et tilsagn af afhjælpe de skadelige virkninger af dumpingimporten, hvilket sker ved, eksportøren hæver sine priser eller indstiller udførslen til dumpingpriser. Det fremgik af undersøgelsen, at den type tilsagn, der oprindelig blev godtaget i denne sag, ikke har hævet priserne til et ikke-skadevoldende niveau og således genskabt redelige handelsvilkår på fællesskabsmarkedet. Det tilsagn, der er godtaget fra Mechel Željezara Ltd, anses derfor ikke for at være et passende og effektivt middel til at afhjælpe dumpingens skadelige virkninger i dette tilfælde. Som ovenfor nævnt er Mechel Željezara Ltd for nylig trådt i likvidation. Tilsagnet betragtes derfor ikke længere som gyldigt.

| (138) | Efter offentliggørelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var konkluderet, at den gældende antidumpingmargens størrelse burde ændres, tilbød de ukrainske selskaber OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube« og det dermed forbundne handels- og holdingselskab »Interpipe« at afgive et fælles tilsagn i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 1. |
| --- | --- |

(138)

Efter offentliggørelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var konkluderet, at den gældende antidumpingmargens størrelse burde ændres, tilbød de ukrainske selskaber OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube« og det dermed forbundne handels- og holdingselskab »Interpipe« at afgive et fælles tilsagn i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 1.

| (139) | Disse ukrainske selskaber er producenter af forskellige typer stålprodukter, som kan sælges sammen med den pågældende vare. Dette giver en mulig risiko for krydskompensation, dvs. at de af tilsagnet omfattede priser formelt overholdes, men at priserne for andre varer sænkes, når de sælges sammen med den pågældende vare. I betragtning af den manglende prisstabilitet havde de tilbudte mindsteeksportpriser desuden ikke en størrelse, der ville afhjælpe dumpingens skadelige virkninger. Dette tilbud kunne derfor ikke accepteres. |
| --- | --- |

(139)

Disse ukrainske selskaber er producenter af forskellige typer stålprodukter, som kan sælges sammen med den pågældende vare. Dette giver en mulig risiko for krydskompensation, dvs. at de af tilsagnet omfattede priser formelt overholdes, men at priserne for andre varer sænkes, når de sælges sammen med den pågældende vare. I betragtning af den manglende prisstabilitet havde de tilbudte mindsteeksportpriser desuden ikke en størrelse, der ville afhjælpe dumpingens skadelige virkninger. Dette tilbud kunne derfor ikke accepteres.

| (140) | Desuden erklærede det ukrainske selskab Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk, at det ville afgive et tilsagn, men uden at give nærmere oplysninger om dette tilsagns art eller om nogen mindstepris. Dette tilbud kunne derfor ikke tages i betragtning. |
| --- | --- |

(140)

Desuden erklærede det ukrainske selskab Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk, at det ville afgive et tilsagn, men uden at give nærmere oplysninger om dette tilsagns art eller om nogen mindstepris. Dette tilbud kunne derfor ikke tages i betragtning.

H.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

| (141) | De interesserede parter blev underrettet om alle de kendsgerninger og overvejelser, der ligger til grund for, at det påtænkes at foreslå en ændring af den gældende forordning. De fik mulighed for at fremsætte bemærkninger og anmode om at blive hørt mundtligt. Der blev modtaget bemærkninger, som blev taget i betragtning, hvor det var relevant — |
| --- | --- |

(141)

De interesserede parter blev underrettet om alle de kendsgerninger og overvejelser, der ligger til grund for, at det påtænkes at foreslå en ændring af den gældende forordning. De fik mulighed for at fremsætte bemærkninger og anmode om at blive hørt mundtligt. Der blev modtaget bemærkninger, som blev taget i betragtning, hvor det var relevant —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Forordning (EF) nr. 348/2000 ændres således:

| 1) | Tabellen i artikel 1, stk. 2, erstattes af følgende tabel:








  »Land | Selskab | Toldsats
  (%) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatien | Alle selskaber | 38,8 | — |
| Ukraine | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, og CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube«, Nikopol | 64,1 | A615 |
| Alle andre selskaber | 64,1 | A999« |

1)

Tabellen i artikel 1, stk. 2, erstattes af følgende tabel:

»Land

Selskab

Toldsats

(%)

Taric-tillægskode

Kroatien

Alle selskaber

38,8

—

Ukraine

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, og CJSC Nikopolsky seamless tubes plant »Nikotube«, Nikopol

64,1

A615

Alle andre selskaber

64,1

A999«

| 2) | Artikel 2 udgår. |
| --- | --- |

2)

Artikel 2 udgår.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. februar 2005.

På Rådets vegne

J. ASSELBORN

Formand

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EFT L 45 af 17.2.2000, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1515/2002 (EFT L 228 af 24.8.2002, s. 8).

2

(3)  EFT L 46 af 18.2.2000, s. 34. Ændret ved afgørelse 2002/669/EF (EFT L 228 af 24.8.2002, s. 20).

3

(4)  EFT C 288 af 23.11.2002, s. 11.

4

(5)  EFT C 288 af 23.11.2002, s. 2.

5

(6)  EUT L 246 af 20.7.2004, s. 10.

6

(7)  Meddelelse 246/02 (EFT C 246 af 12.10.2002, s. 2) og meddelelse 68/06 (EUT C 68 af 18.3.2004, s. 8).

7

(8)  Kommissionens afgørelse 2000/137/EF (EFT L 46 af 18.2.2000, s. 34).

8

(9)  EUT L 140 af 6.6.2003, s. 1.

9

(10)

10

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Handel |
| Direktorat B |
| Kontor J-79 5/16 |
| B-1049 Bruxelles |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat B

Kontor J-79 5/16

B-1049 Bruxelles

(11)  EUT C 215 af 27.8.2004, s. 2.

11

---

| 17.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 46/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 46/29

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 259/2005

af 16. februar 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 17. februar 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikterne

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1947/2002 (EFT L 299 af 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 16. februar 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 132,3 |
| 204 | 84,7 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 148,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,2 |
| 068 | 111,6 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 115,8 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 194,3 |
| 204 | 227,9 |
| 999 | 211,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,0 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 44,6 |
| 220 | 34,7 |
| 421 | 29,7 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 61,8 |
| 999 | 43,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 88,2 |
| 624 | 73,4 |
| 999 | 80,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 50,3 |
| 204 | 93,6 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 79,0 |
| 464 | 47,5 |
| 624 | 67,2 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 59,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,3 |
| 999 | 61,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 107,7 |
| 404 | 105,1 |
| 508 | 87,5 |
| 528 | 87,5 |
| 720 | 45,6 |
| 999 | 86,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,5 |
| 400 | 90,3 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 74,3 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 73,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

132,3

204

84,7

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

148,1

0707 00 05

052

167,2

068

111,6

204

68,5

999

115,8

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

194,3

204

227,9

999

211,1

0805 10 20

052

49,0

204

48,3

212

44,6

220

34,7

421

29,7

448

35,8

624

61,8

999

43,4

0805 20 10

204

88,2

624

73,4

999

80,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

50,3

204

93,6

220

35,5

400

79,0

464

47,5

624

67,2

662

40,8

999

59,1

0805 50 10

052

61,3

999

61,3

0808 10 80

400

107,7

404

105,1

508

87,5

528

87,5

720

45,6

999

86,7

0808 20 50

388

77,5

400

90,3

512

70,8

528

74,3

720

55,6

999

73,7

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 17.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 46/31

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 260/2005

af 16. februar 2005

om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 for så vidt angår hurtige test

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (1), særlig artikel 23, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 999/2001 er der opstillet en liste over hurtige test, der er godkendt til overvågning af transmissible spongiforme encephalopatier (TSE). |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 999/2001 er der opstillet en liste over hurtige test, der er godkendt til overvågning af transmissible spongiforme encephalopatier (TSE).

| (2) | Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) anbefalede i sin udtalelse af 16. november 2004, at der på listen over hurtige test, der er godkendt til overvågning af bovin spongiform encephalopati (BSE), optages syv nye hurtige test til påvisning af BSE hos døde dyr. |
| --- | --- |

(2)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) anbefalede i sin udtalelse af 16. november 2004, at der på listen over hurtige test, der er godkendt til overvågning af bovin spongiform encephalopati (BSE), optages syv nye hurtige test til påvisning af BSE hos døde dyr.

| (3) | De hurtige test, der i øjeblikket er opført i bilag X til forordning (EF) nr. 999/2001, er blevet godkendt til får på grundlag af data fra producenterne af de pågældende test, hvoraf det fremgår, at disse test også kan bruges til overvågning af TSE hos får. |
| --- | --- |

(3)

De hurtige test, der i øjeblikket er opført i bilag X til forordning (EF) nr. 999/2001, er blevet godkendt til får på grundlag af data fra producenterne af de pågældende test, hvoraf det fremgår, at disse test også kan bruges til overvågning af TSE hos får.

| (4) | EFSA er i færd med at evaluere en række hurtige test til påvisning hos døde dyr, som er beregnet på mindre drøvtyggere. På grundlag af den udtalelse, der offentliggøres, vil der blive opstillet en liste over godkendte hurtige test til brug i programmet for overvågning af mindre drøvtyggere. De hurtige test, der allerede er godkendt, bør derfor anvendes til påvisning af TSE hos mindre drøvtyggere, indtil omtalte udtalelse er offentliggjort. |
| --- | --- |

(4)

EFSA er i færd med at evaluere en række hurtige test til påvisning hos døde dyr, som er beregnet på mindre drøvtyggere. På grundlag af den udtalelse, der offentliggøres, vil der blive opstillet en liste over godkendte hurtige test til brug i programmet for overvågning af mindre drøvtyggere. De hurtige test, der allerede er godkendt, bør derfor anvendes til påvisning af TSE hos mindre drøvtyggere, indtil omtalte udtalelse er offentliggjort.

| (5) | Forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(6)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag X til forordning (EF) nr. 999/2001 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 147 af 31.5.2001, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1993/2004 (EUT L 344 af 20.11.2004, s. 12).

1

---

BILAG

I bilag X affattes kapitel C, punkt 4, således:

»4.   Hurtige test

Som hurtige test til overvågning af BSE hos kvæg anvendes med henblik på hurtige test i henhold til artikel 5, stk. 3, og artikel 6, stk. 1, følgende testprocedurer:

| — | immunblotting baseret på en Western blotting-procedure til påvisning af det proteinaseresistente fragment PrPRes (Prionics-Check Western-test) |
| --- | --- |

—

immunblotting baseret på en Western blotting-procedure til påvisning af det proteinaseresistente fragment PrPRes (Prionics-Check Western-test)

| — | kemiluminescens-ELISA med ekstraktionsprocedure og ELISA-teknik under anvendelse af kemiluminescerende forstærkningsreagens (Enfer-test og Enfer TSE Kit version 2.0, automatiseret prøveforberedelse) |
| --- | --- |

—

kemiluminescens-ELISA med ekstraktionsprocedure og ELISA-teknik under anvendelse af kemiluminescerende forstærkningsreagens (Enfer-test og Enfer TSE Kit version 2.0, automatiseret prøveforberedelse)

| — | sandwich-immunassay til påvisning af PrPRes udført efter denaturering og koncentrering (Bio-Rad TeSeE-test) |
| --- | --- |

—

sandwich-immunassay til påvisning af PrPRes udført efter denaturering og koncentrering (Bio-Rad TeSeE-test)

| — | mikrotiterplade-baseret immunassay (ELISA), der påviser proteinaseresistent PrPRes med monoklonale antistoffer (Prionics-Check LIA-test) |
| --- | --- |

—

mikrotiterplade-baseret immunassay (ELISA), der påviser proteinaseresistent PrPRes med monoklonale antistoffer (Prionics-Check LIA-test)

| — | automatiseret strukturafhængigt immunassay, der sammenligner et detektor-antistofs reaktivitet med de proteinasefølsomme og proteinaseresistente former af PrPSc (et fragment af det proteinaseresistente PrPSc svarer til PrPRes) og med PrPC (InPro CDI-5-test) |
| --- | --- |

—

automatiseret strukturafhængigt immunassay, der sammenligner et detektor-antistofs reaktivitet med de proteinasefølsomme og proteinaseresistente former af PrPSc (et fragment af det proteinaseresistente PrPSc svarer til PrPRes) og med PrPC (InPro CDI-5-test)

| — | kemiluminescens-ELISA til kvalitativ påvisning af PrPSc (CediTect BSE-test) |
| --- | --- |

—

kemiluminescens-ELISA til kvalitativ påvisning af PrPSc (CediTect BSE-test)

| — | immunassay med anvendelse af en kemisk polymer til selektiv PrPSc-binding og et monoklonalt detektor-antistof rettet mod bevarede dele af PrP-molekylet (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA) |
| --- | --- |

—

immunassay med anvendelse af en kemisk polymer til selektiv PrPSc-binding og et monoklonalt detektor-antistof rettet mod bevarede dele af PrP-molekylet (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA)

| — | mikrotiterplade-baseret kemiluminescens-immunassay til påvisning af PrPSc i væv fra kvæg (Institut Pourquier Speed’it BSE) |
| --- | --- |

—

mikrotiterplade-baseret kemiluminescens-immunassay til påvisning af PrPSc i væv fra kvæg (Institut Pourquier Speed’it BSE)

| — | immunassay baseret på lateral strømning og anvendelse af to forskellige monoklonale antistoffer til påvisning af proteinase K-resistente PrP-fraktioner (Prionics-Check PrioSTRIP) |
| --- | --- |

—

immunassay baseret på lateral strømning og anvendelse af to forskellige monoklonale antistoffer til påvisning af proteinase K-resistente PrP-fraktioner (Prionics-Check PrioSTRIP)

| — | sandwich-immunassay med anvendelse af to forskellige monoklonale antistoffer rettet mod to epitoper, der er til stede i fuldt udfoldet PrPSc hos kvæg (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit) |
| --- | --- |

—

sandwich-immunassay med anvendelse af to forskellige monoklonale antistoffer rettet mod to epitoper, der er til stede i fuldt udfoldet PrPSc hos kvæg (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit)

| — | sandwich-ELISA til påvisning af proteinase K-resistent (PK-resistent) PrPSc (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

sandwich-ELISA til påvisning af proteinase K-resistent (PK-resistent) PrPSc (Roche Applied Science PrionScreen).

Som hurtige test til overvågning af TSE hos mindre drøvtyggere anvendes med henblik på hurtige test i henhold til artikel 5, stk. 3, og artikel 6, stk. 1, følgende testprocedurer:

| — | immunblotting baseret på en Western blotting-procedure til påvisning af det proteinaseresistente fragment PrPRes (Prionics-Check Western-test) |
| --- | --- |

—

immunblotting baseret på en Western blotting-procedure til påvisning af det proteinaseresistente fragment PrPRes (Prionics-Check Western-test)

| — | kemiluminescens-ELISA med ekstraktionsprocedure og ELISA-teknik under anvendelse af kemiluminescerende forstærkningsreagens (Enfer-test) |
| --- | --- |

—

kemiluminescens-ELISA med ekstraktionsprocedure og ELISA-teknik under anvendelse af kemiluminescerende forstærkningsreagens (Enfer-test)

| — | sandwich-immunassay til påvisning af PrPRes udført efter denaturering og koncentrering (Bio-Rad TeSeE-test, tidl. Bio-Rad Platelia-test) |
| --- | --- |

—

sandwich-immunassay til påvisning af PrPRes udført efter denaturering og koncentrering (Bio-Rad TeSeE-test, tidl. Bio-Rad Platelia-test)

| — | mikrotiterplade-baseret immunassay (ELISA), der påviser proteinaseresistent PrPRes med monoklonale antistoffer (Prionics-Check LIA-test) |
| --- | --- |

—

mikrotiterplade-baseret immunassay (ELISA), der påviser proteinaseresistent PrPRes med monoklonale antistoffer (Prionics-Check LIA-test)

| — | automatiseret strukturafhængigt immunassay, der sammenligner et detektor-antistofs reaktivitet med de proteinasefølsomme og proteinaseresistente former af PrPSc (et fragment af det proteinaseresistente PrPSc svarer til PrPRes) og med PrPC (InPro CDI-5-test). |
| --- | --- |

—

automatiseret strukturafhængigt immunassay, der sammenligner et detektor-antistofs reaktivitet med de proteinasefølsomme og proteinaseresistente former af PrPSc (et fragment af det proteinaseresistente PrPSc svarer til PrPRes) og med PrPC (InPro CDI-5-test).

Producenten af de hurtige test skal have etableret et kvalitetssikringssystem, der er godkendt af EF-referencelaboratoriet, og som sikrer, at metodens ydeevne ikke ændrer sig. Producenten skal forelægge forsøgsprotokollen for EF-referencelaboratoriet.

Hurtige test og forsøgsprotokoller må kun ændres efter forudgående underretning af EF-referencelaboratoriet, og på betingelse af at EF-referencelaboratoriet erklærer, at ændringen ikke reducerer testens følsomhed, specificitet eller pålidelighed. Denne erklæring skal meddeles til Kommissionen og til de nationale referencelaboratorier.«

---

| 17.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 46/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 46/34

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 261/2005

af 16. februar 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 43/2003 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001 og (EF) nr. 1454/2001 for så vidt angår støtten til den lokale produktion af vegetabilske produkter i regionerne i EU's yderste periferi

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1452/2001 af 28. juni 2001 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for de franske oversøiske departementer og om ændring af direktiv 72/462/EØF og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 525/77 og (EØF) nr. 3763/91 (Poseidom) (1), særlig artikel 5, stk. 2, artikel 12, stk. 4, artikel 13, stk. 4, artikel 15, stk. 7, og artikel 18 og 22,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1453/2001 af 28. juni 2001 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for Azorerne og Madeira og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 1600/92 (Poseima) (2), særlig artikel 5, stk. 3, artikel 6, stk. 5, artikel 16, stk. 2, artikel 19, artikel 21, stk. 3, artikel 27, artikel 28, stk. 3, artikel 30, stk. 5, og artikel 34,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1454/2001 af 28. juni 2001 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for De Kanariske Øer og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 1601/92 (Poseican) (3), særlig artikel 9, stk. 2, artikel 10, stk. 5, og artikel 20, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 43/2003 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001 og (EF) nr. 1454/2001 for så vidt angår støtten til den lokale produktion af vegetabilske produkter i regionerne i EU's yderste periferi (4) er der i artikel 68 en liste over de meddelelser, som medlemsstaterne skal sende Kommissionen, og en tidsplan herfor. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 43/2003 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1452/2001, (EF) nr. 1453/2001 og (EF) nr. 1454/2001 for så vidt angår støtten til den lokale produktion af vegetabilske produkter i regionerne i EU's yderste periferi (4) er der i artikel 68 en liste over de meddelelser, som medlemsstaterne skal sende Kommissionen, og en tidsplan herfor.

| (2) | For at forenkle det administrative arbejde for myndighederne i de berørte medlemsstater bør antallet af forskellige frister for indgivelse af rapporter til Kommissionen reduceres. Erfaringen viser, at alle de pågældende oplysninger bør samles i to rapporter, som skal indgives henholdsvis den 30. juni og 30. november hvert år. |
| --- | --- |

(2)

For at forenkle det administrative arbejde for myndighederne i de berørte medlemsstater bør antallet af forskellige frister for indgivelse af rapporter til Kommissionen reduceres. Erfaringen viser, at alle de pågældende oplysninger bør samles i to rapporter, som skal indgives henholdsvis den 30. juni og 30. november hvert år.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Fælles Forvaltningskomité for Korn, Frugter og Grøntsager, Forarbejdede Frugter og Grøntsager, Vin, Humle, Levende Planter og Blomsterdyrkningens Produkter og Sukker — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Fælles Forvaltningskomité for Korn, Frugter og Grøntsager, Forarbejdede Frugter og Grøntsager, Vin, Humle, Levende Planter og Blomsterdyrkningens Produkter og Sukker —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 68 i forordning (EF) nr. 43/2003 affattes således:

»Artikel 68

Meddelelser

1.   De berørte medlemsstater sender hvert år inden for de angivne frister Kommissionen følgende:

| a) | senest den 30. juni en rapport om gennemførelsen i det foregående produktionsår af foranstaltningerne i denne forordning; rapporten skal bl.a. indeholde oplysninger om:






  — | de arealer, for hvilke der er ansøgt om den i afsnit I omhandlede støtte for det igangværende produktionsår, og for hvilke der faktisk er udbetalt støtte |
| --- | --- | --- |

a)

senest den 30. juni en rapport om gennemførelsen i det foregående produktionsår af foranstaltningerne i denne forordning; rapporten skal bl.a. indeholde oplysninger om:

—

de arealer, for hvilke der er ansøgt om den i afsnit I omhandlede støtte for det igangværende produktionsår, og for hvilke der faktisk er udbetalt støtte

| — | de mængder grøn vanilje og flygtige olier af geranium og vetiverrod, hvortil der er ydet støtte som omhandlet i afsnit II, kapitel II |
| --- | --- |

—

de mængder grøn vanilje og flygtige olier af geranium og vetiverrod, hvortil der er ydet støtte som omhandlet i afsnit II, kapitel II

| — | når det gælder støtte som omhandlet i afsnit II, kapitel III, for hvert departement:






  — | de samlede mængder af sukkerrør, udtrykt i ton, for hvilke der er ansøgt om støtte |
| --- | --- | --- |

—

når det gælder støtte som omhandlet i afsnit II, kapitel III, for hvert departement:

—

de samlede mængder af sukkerrør, udtrykt i ton, for hvilke der er ansøgt om støtte

| — | det samlede udbetalte støttebeløb og variationerne i enhedsbeløbene |
| --- | --- |

—

det samlede udbetalte støttebeløb og variationerne i enhedsbeløbene

| — | eventuelle ændringer af kriterierne for ydelse af støtte og eventuelle supplerende nationale foranstaltninger, som for nyligt er vedtaget |
| --- | --- |

—

eventuelle ændringer af kriterierne for ydelse af støtte og eventuelle supplerende nationale foranstaltninger, som for nyligt er vedtaget

| — | de mængder råvarer, hvortil der er ydet støtte som omhandlet i afsnit III, kapitel I, fordelt efter produkt ifølge bilag I, del A, og nettovægten af de fremstillede mængder færdigvarer, fordelt ifølge bilag I, del B |
| --- | --- |

—

de mængder råvarer, hvortil der er ydet støtte som omhandlet i afsnit III, kapitel I, fordelt efter produkt ifølge bilag I, del A, og nettovægten af de fremstillede mængder færdigvarer, fordelt ifølge bilag I, del B

| — | for Frankrig og Portugal, når det gælder støtte som omhandlet i afsnit III, kapitel II, afdeling I:






  — | de samlede mængder sukker- eller saccharosesirup og rom af landbrugsoprindelse, som der er ansøgt om støtte for, udtrykt i henholdsvis hvidt sukker og hl ren alkohol |
| --- | --- | --- |

—

for Frankrig og Portugal, når det gælder støtte som omhandlet i afsnit III, kapitel II, afdeling I:

—

de samlede mængder sukker- eller saccharosesirup og rom af landbrugsoprindelse, som der er ansøgt om støtte for, udtrykt i henholdsvis hvidt sukker og hl ren alkohol

| — | hvilke fabrikker eller destillationsvirksomheder der har modtaget støtte |
| --- | --- |

—

hvilke fabrikker eller destillationsvirksomheder der har modtaget støtte

| — | for hver fabrik eller hver destillationsvirksomhed: de modtagne støttebeløb samt de mængder sukker- eller saccharosesirup eller rom af landbrugsoprindelse, som er blevet produceret |
| --- | --- |

—

for hver fabrik eller hver destillationsvirksomhed: de modtagne støttebeløb samt de mængder sukker- eller saccharosesirup eller rom af landbrugsoprindelse, som er blevet produceret

| — | de mængder, for hvilke der er ydet den i afsnit IV, kapitel I, omhandlede støtte og forhøjede støtte, fordelt efter produkt, jf. bilag II, III, IV eller V |
| --- | --- |

—

de mængder, for hvilke der er ydet den i afsnit IV, kapitel I, omhandlede støtte og forhøjede støtte, fordelt efter produkt, jf. bilag II, III, IV eller V

| — | de mængder, for hvilke der er ydet den i afsnit IV, kapitel II, omhandlede støtte, fordelt efter produkt, samt deres gennemsnitsværdi som omhandlet i artikel 46, stk. 4 |
| --- | --- |

—

de mængder, for hvilke der er ydet den i afsnit IV, kapitel II, omhandlede støtte, fordelt efter produkt, samt deres gennemsnitsværdi som omhandlet i artikel 46, stk. 4

| — | de mængder, fordelt efter kategori eller produkt, som der er indgået kontrakt om for det igangværende produktionsår, jf. afsnit IV, kapitel II |
| --- | --- |

—

de mængder, fordelt efter kategori eller produkt, som der er indgået kontrakt om for det igangværende produktionsår, jf. afsnit IV, kapitel II

| — | hvorledes arbejdet med omlægning af arealer tilplantet med druesorter af direkte producerende hybrider, som det er forbudt at dyrke, skrider frem på Azorerne og Madeira |
| --- | --- |

—

hvorledes arbejdet med omlægning af arealer tilplantet med druesorter af direkte producerende hybrider, som det er forbudt at dyrke, skrider frem på Azorerne og Madeira

| b) | senest den 30. november oplysninger om:






  — | de høstede mængder ananas, for hvilke der er udbetalt støtte som omhandlet i afsnit II, kapitel I |
| --- | --- | --- |

b)

senest den 30. november oplysninger om:

—

de høstede mængder ananas, for hvilke der er udbetalt støtte som omhandlet i afsnit II, kapitel I

| — | de minimumspriser, der er omhandlet i afsnit III, kapitel I, og som er fastsat efter artikel 13 i forordning (EF) nr. 1452/2001 for hver af de i bilag I fastlagte produktkategorier |
| --- | --- |

—

de minimumspriser, der er omhandlet i afsnit III, kapitel I, og som er fastsat efter artikel 13 i forordning (EF) nr. 1452/2001 for hver af de i bilag I fastlagte produktkategorier

| — | når det gælder den støtte, der er omhandlet i afsnit III, kapitel II, afdeling II:






  — | de arealer, der er ansøgt om fast hektarstøtte for, og den samlede udbetalte hektarstøtte |
| --- | --- | --- |

—

når det gælder den støtte, der er omhandlet i afsnit III, kapitel II, afdeling II:

—

de arealer, der er ansøgt om fast hektarstøtte for, og den samlede udbetalte hektarstøtte

| — | den producerede mængde hvidt sukker og den samlede udbetalte særlige forarbejdningsstøtte. |
| --- | --- |

—

den producerede mængde hvidt sukker og den samlede udbetalte særlige forarbejdningsstøtte.

2.   Medlemsstaterne underretter straks Kommissionen om de tilfælde, som de anerkender som force majeure eller usædvanlige omstændigheder, der kan berettige til, at retten til støtte bevares.«

Artikel 2

Ikrafttrædelse og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Den anvendes fra den 1. januar 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 198 af 21.7.2001, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1690/2004 (EUT L 305 af 1.10.2004, s. 1).

1

(2)  EFT L 198 af 21.7.2001, s. 26. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1690/2004.

2

(3)  EFT L 198 af 21.7.2001, s. 45. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1690/2004.

3

(4)  EFT L 7 af 11.1.2003, s. 25. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1137/2004 (EUT L 221 af 22.6.2004, s. 3).

4

---

| 17.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 46/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 46/36

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 262/2005

af 16. februar 2005

om fastsættelse af eksportrestitutionerne for olivenolie

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning nr. 136/66/EØF af 22. september 1966 om oprettelse af en fælles markedsordning for fedtstoffer (1), særlig artikel 3, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Såfremt priserne i Fællesskabet ligger over verdensmarkedspriserne, kan forskellen mellem disse priser i henhold til artikel 3 i forordning nr. 136/66/EØF ved udførsel af olivenolie til tredjelande udlignes ved en restitution. |
| --- | --- |

(1)

Såfremt priserne i Fællesskabet ligger over verdensmarkedspriserne, kan forskellen mellem disse priser i henhold til artikel 3 i forordning nr. 136/66/EØF ved udførsel af olivenolie til tredjelande udlignes ved en restitution.

| (2) | Bestemmelserne for fastsættelse og ydelse af eksportrestitutionerne ved olivenolie er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 616/72 (2). |
| --- | --- |

(2)

Bestemmelserne for fastsættelse og ydelse af eksportrestitutionerne ved olivenolie er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 616/72 (2).

| (3) | I henhold til artikel 3, stk. 3, i forordning nr. 136/66/EØF skal restitutionen være den samme for hele Fællesskabet. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 3, stk. 3, i forordning nr. 136/66/EØF skal restitutionen være den samme for hele Fællesskabet.

| (4) | I henhold til artikel 3, stk. 4, i forordning nr. 136/66/EØF skal restitutionen fastsættes under hensyntagen til situationen og udviklingstendenserne for priserne på olivenolie og de disponible mængder på Fællesskabets marked og for priserne på olivenolie på verdensmarkedet. Såfremt situationen på verdensmarkedet imidlertid ikke gør det muligt at fastslå de gunstigste noteringer for olivenolie, kan der dog tages hensyn til prisen på dette marked for de vigtigste konkurrerende vegetabilske olier og til den forskel, der i en repræsentativ periode konstateres mellem denne pris og prisen på olivenolie. Restitutionsbeløbet kan ikke overstige forskellen mellem prisen på olivenolie i Fællesskabet og på verdensmarkedet, eventuelt justeret med omkostningerne ved at eksportere produktet til verdensmarkedet. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 3, stk. 4, i forordning nr. 136/66/EØF skal restitutionen fastsættes under hensyntagen til situationen og udviklingstendenserne for priserne på olivenolie og de disponible mængder på Fællesskabets marked og for priserne på olivenolie på verdensmarkedet. Såfremt situationen på verdensmarkedet imidlertid ikke gør det muligt at fastslå de gunstigste noteringer for olivenolie, kan der dog tages hensyn til prisen på dette marked for de vigtigste konkurrerende vegetabilske olier og til den forskel, der i en repræsentativ periode konstateres mellem denne pris og prisen på olivenolie. Restitutionsbeløbet kan ikke overstige forskellen mellem prisen på olivenolie i Fællesskabet og på verdensmarkedet, eventuelt justeret med omkostningerne ved at eksportere produktet til verdensmarkedet.

| (5) | I medfør af artikel 3, stk. 3, tredje afsnit, litra b), i forordning nr. 136/66/EØF kan det bestemmes, at restitutionen fastsættes ved licitation. Licitationen vedrører restitutionsbeløbet og kan begrænses til visse modtagerlande, mængder, kvaliteter og præsentationer. |
| --- | --- |

(5)

I medfør af artikel 3, stk. 3, tredje afsnit, litra b), i forordning nr. 136/66/EØF kan det bestemmes, at restitutionen fastsættes ved licitation. Licitationen vedrører restitutionsbeløbet og kan begrænses til visse modtagerlande, mængder, kvaliteter og præsentationer.

| (6) | I henhold til artikel 3, stk. 3, andet afsnit, i forordning nr. 136/66/EØF kan restitutionen for olivenolie fastsættes på forskellige niveauer alt efter bestemmelsesstedet, når verdensmarkedssituationen eller de særlige krav på visse markeder gør det nødvendigt. |
| --- | --- |

(6)

I henhold til artikel 3, stk. 3, andet afsnit, i forordning nr. 136/66/EØF kan restitutionen for olivenolie fastsættes på forskellige niveauer alt efter bestemmelsesstedet, når verdensmarkedssituationen eller de særlige krav på visse markeder gør det nødvendigt.

| (7) | Restitutionen skal fastsættes mindst én gang om måneden. Hvis det er påkrævet, kan den ændres i mellemtiden. |
| --- | --- |

(7)

Restitutionen skal fastsættes mindst én gang om måneden. Hvis det er påkrævet, kan den ændres i mellemtiden.

| (8) | Anvendelse af disse bestemmelser på den nuværende markedssituation for olivenolie og især på prisen for olivenolie inden for Fællesskabet og på markederne i tredjelande fører til at fastsætte restitutionerne til de i bilaget angivne beløb. |
| --- | --- |

(8)

Anvendelse af disse bestemmelser på den nuværende markedssituation for olivenolie og især på prisen for olivenolie inden for Fællesskabet og på markederne i tredjelande fører til at fastsætte restitutionerne til de i bilaget angivne beløb.

| (9) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fedtstoffer — |
| --- | --- |

(9)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fedtstoffer —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Eksportrestitutionerne ved udførsel til tredjelande af de i artikel 1, stk. 2, litra c), i forordning nr. 136/66/EØF nævnte produkter fastsættes til de i bilaget angivne beløb.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 17. februar 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT 172 af 30.9.1966, s. 3025/66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 865/2004 (EUT L 161 af 30.4.2004, s. 97).

1

(2)  EFT L 78 af 31.3.1972, s. 1. Senest ændret ved forordning (EØF) nr. 2962/77 (EFT L 348 af 30.12.1977, s. 53).

2

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 16. februar 2005 om fastsættelse af eksportrestitutionerne for olivenolie

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).
  De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11). |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).

De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).

---

| 17.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 46/38

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 263/2005

af 16. februar 2005

om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin og om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2771/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for æg (1), særlig artikel 5, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2777/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for fjerkrækød (2), særlig artikel 5, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2783/75 af 29. oktober 1975 om den fælles handelsordning for ægalbumin og mælkealbumin (3), særlig artikel 3, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (4) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimport og repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (4) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimport og repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin.

| (2) | Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som bestemmelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser bør ændres under hensyn til prisudsving efter oprindelse. De repræsentative priser bør derfor offentliggøres. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som bestemmelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser bør ændres under hensyn til prisudsving efter oprindelse. De repræsentative priser bør derfor offentliggøres.

| (3) | Af hensyn til markedssituationen bør ændringen gennemføres snarest. |
| --- | --- |

(3)

Af hensyn til markedssituationen bør ændringen gennemføres snarest.

| (4) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg — |
| --- | --- |

(4)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1484/95 affattes som vist i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 17. februar 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikterne

---

(1)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 49. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 77. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003.

2

(3)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 104. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2916/95 (EFT L 305 af 19.12.1995, s. 49).

3

(4)  EFT L 145 af 29.6.1995, s. 47. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2129/2004 (EUT L 368 af 15.12.2004, s. 7).

4

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 16. februar 2005 om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin og om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95

»BILAG I

| KN-kode | Varebeskrivelse | Repræsentativ pris
  (EUR/100 kg) | Sikkerhed ifølge artikel 3, stk. 3
  (EUR/100 kg) | Oprindelse (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 65 pct.-høns), eller i anden form, frosne | 81,1 | 11 | 01 |
| 72,4 | 15 | 03 |
| 0207 14 10 | Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 146,3 | 57 | 01 |
| 130,0 | 66 | 02 |
| 175,0 | 43 | 03 |
| 251,2 | 15 | 04 |
| 0207 14 70 | Andre varer | 131,0 | 58 | 01 |
| 0207 25 10 | Kalkuner, plukkede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 80 pct.-kalkuner) eller i anden form, frosne | 86,7 | 26 | 01 |
| 0207 27 10 | Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne | 208,9 | 26 | 01 |
| 240,0 | 17 | 04 |
| 1602 32 11 | Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt | 151,2 | 49 | 01 |
| 193,7 | 28 | 03« |

KN-kode

Varebeskrivelse

Repræsentativ pris

(EUR/100 kg)

Sikkerhed ifølge artikel 3, stk. 3

(EUR/100 kg)

Oprindelse (1)

0207 12 90

Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 65 pct.-høns), eller i anden form, frosne

81,1

11

01

72,4

15

03

0207 14 10

Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

146,3

57

01

130,0

66

02

175,0

43

03

251,2

15

04

0207 14 70

Andre varer

131,0

58

01

0207 25 10

Kalkuner, plukkede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 80 pct.-kalkuner) eller i anden form, frosne

86,7

26

01

0207 27 10

Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne

208,9

26

01

240,0

17

04

1602 32 11

Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt

151,2

49

01

193,7

28

03«

---

(1)  Importens oprindelse:

1

| 01 | Brasilien |
| --- | --- |
| 02 | Thailand |
| 03 | Argentina |
| 04 | Chile. |

01

Brasilien

02

Thailand

03

Argentina

04

Chile.

---

| 17.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 46/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 46/40

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 264/2005

af 16. februar 2005

om fastsættelse af eksportrestitutionerne inden for fjerkrækødsektoren fra den 17. februar 2005

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2777/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for fjerkrækød (1), særlig artikel 8, stk. 3, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 8 i forordning (EØF) nr. 2777/75 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne og priserne inden for Fællesskabet for de produkter, som er nævnt i artikel 1, stk. 1, i forordningen, udlignes ved en eksportrestitution. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 8 i forordning (EØF) nr. 2777/75 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne og priserne inden for Fællesskabet for de produkter, som er nævnt i artikel 1, stk. 1, i forordningen, udlignes ved en eksportrestitution.

| (2) | Anvendelsen af disse regler og kriterier på den nuværende markedssituation inden for fjerkrækødsektoren fører til at fastsætte restitutionen til et beløb, som gør det muligt for Fællesskabet at deltage i den internationale handel, og som også tager hensyn til karakteren af udførslen af disse produkter, samt til deres betydning på nuværende tidspunkt. |
| --- | --- |

(2)

Anvendelsen af disse regler og kriterier på den nuværende markedssituation inden for fjerkrækødsektoren fører til at fastsætte restitutionen til et beløb, som gør det muligt for Fællesskabet at deltage i den internationale handel, og som også tager hensyn til karakteren af udførslen af disse produkter, samt til deres betydning på nuværende tidspunkt.

| (3) | Ifølge artikel 21 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 af 15. april 1999 om fælles gennemførelsesbestemmelser for eksportrestitutioner for landbrugsprodukter (2) ydes der ingen restitution, hvis produkterne ikke er af sund og sædvanlig handelskvalitet den dag, udførselsangivelsen antages. For at sikre, at gældende bestemmelser anvendes ensartet, bør det præciseres, at der kun ydes eksportrestitution for de fjerkrækødprodukter, der er nævnt i artikel 1 i Rådets forordning (EØF) nr. 2777/75, hvis de er forsynet med det sundhedsmærke, som er fastsat i Rådets direktiv 71/118/EØF af 15. februar 1971 om sundhedsproblemer i forbindelse med produktion og markedsføring af fersk fjerkrækød (3). |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 21 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 af 15. april 1999 om fælles gennemførelsesbestemmelser for eksportrestitutioner for landbrugsprodukter (2) ydes der ingen restitution, hvis produkterne ikke er af sund og sædvanlig handelskvalitet den dag, udførselsangivelsen antages. For at sikre, at gældende bestemmelser anvendes ensartet, bør det præciseres, at der kun ydes eksportrestitution for de fjerkrækødprodukter, der er nævnt i artikel 1 i Rådets forordning (EØF) nr. 2777/75, hvis de er forsynet med det sundhedsmærke, som er fastsat i Rådets direktiv 71/118/EØF af 15. februar 1971 om sundhedsproblemer i forbindelse med produktion og markedsføring af fersk fjerkrækød (3).

| (4) | Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
| --- | --- |

(4)

Forvaltningskomitéen for Fjerkrækød og Æg har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Kodefortegnelsen over de produkter, ved hvis udførsel den i artikel 8 i forordning (EØF) nr. 2777/75 omhandlede restitution ydes, samt restitutionsbeløbene fastsættes som angivet i bilaget.

For at kunne modtage restitution skal produkter, der henhører under anvendelsesområdet for kapitel XII i bilaget til direktiv 71/118/EØF, dog også opfylde de betingelser for sundhedsmærkning, der er fastsat i direktivet.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 17. februar 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles 16. februar 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 282 af 1.11.1975, s. 77. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 102 af 17.4.1999, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 671/2004 (EUT L 105 af 14.4.2004, s. 5).

2

(3)  EFT L 55 af 8.3.1971, s. 23. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

3

---

BILAG

Eksportrestitutioner for fjerkrækød gældende fra den 17. februar 2005

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 stk | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 stk | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 stk | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 stk | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 stk | 1,70 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 stk | 1,70 |
| 0207 12 10 9900 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 10 9900 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).
  De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).
  De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:






  V01 | Angola, Saudi-Arabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, De Forenede Arabiske Emirater, Jordan, Yemen, Libanon, Irak, Iran. |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 stk

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 stk

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 stk

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 stk

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 stk

1,70

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 stk

1,70

0207 12 10 9900

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 10 9900

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

A24

EUR/100 kg

41,00

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).

De numeriske koder for bestemmelsessteder er fastsat i forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11).

De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:

V01

Angola, Saudi-Arabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, De Forenede Arabiske Emirater, Jordan, Yemen, Libanon, Irak, Iran.

---

| 17.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 46/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 46/42

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2005/11/EF

af 16. februar 2005

om ændring med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 92/23/EØF om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil (1), særlig artikel 13, stk. 2,

under henvisning til Rådets direktiv 92/23/EØF af 31. marts 1992 om dæk til motorkøretøjer og påhængskøretøjer samt om montering heraf (2), særlig artikel 10, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Direktiv 92/23/EØF er et af de særdirektiver under EF-typegodkendelsesproceduren, som blev indført ved direktiv 70/156/EØF. |
| --- | --- |

(1)

Direktiv 92/23/EØF er et af de særdirektiver under EF-typegodkendelsesproceduren, som blev indført ved direktiv 70/156/EØF.

| (2) | Direktiv 92/23/EØF, som ændret ved direktiv 2001/43/EF, giver indtil den 31. december 2005 typegodkendelsesmyndighederne mulighed for at acceptere dækfabrikanternes laboratorier som godkendte prøvningslaboratorier. Da bestemmelsen har fungeret godt, bør denne mulighed opretholdes, og fristen bør ophæves. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 92/23/EØF, som ændret ved direktiv 2001/43/EF, giver indtil den 31. december 2005 typegodkendelsesmyndighederne mulighed for at acceptere dækfabrikanternes laboratorier som godkendte prøvningslaboratorier. Da bestemmelsen har fungeret godt, bør denne mulighed opretholdes, og fristen bør ophæves.

| (3) | Den tekniske udvikling inden for sektoren for dækfremstilling går meget stærkt. På grund af den store efterspørgsel fra kunder og bilindustrien bliver produktionsprocesserne for dæk hurtigere, og udvalget af dæktyper vokser konstant. Situationen forventes at blive endnu mere kritisk i fremtiden, fordi det er nødvendigt med meget dyre eller specielle prøvningsanlæg samt ekspertise. For straks at kunne indføre de nyudviklede produkter på markedet er det absolut nødvendigt med et tilstrækkeligt antal prøvningsanlæg, som kan anvendes fleksibelt. |
| --- | --- |

(3)

Den tekniske udvikling inden for sektoren for dækfremstilling går meget stærkt. På grund af den store efterspørgsel fra kunder og bilindustrien bliver produktionsprocesserne for dæk hurtigere, og udvalget af dæktyper vokser konstant. Situationen forventes at blive endnu mere kritisk i fremtiden, fordi det er nødvendigt med meget dyre eller specielle prøvningsanlæg samt ekspertise. For straks at kunne indføre de nyudviklede produkter på markedet er det absolut nødvendigt med et tilstrækkeligt antal prøvningsanlæg, som kan anvendes fleksibelt.

| (4) | Efterhånden som den tekniske udvikling af dæk af højere kvalitet forbedres, er det nødvendigt at gøre prøvningsprocedurerne mere og mere avancerede. Dækfabrikanterne er på nuværende tidspunkt de eneste med kapacitet til at kunne klare de mange prøvninger, der skal foretages. |
| --- | --- |

(4)

Efterhånden som den tekniske udvikling af dæk af højere kvalitet forbedres, er det nødvendigt at gøre prøvningsprocedurerne mere og mere avancerede. Dækfabrikanterne er på nuværende tidspunkt de eneste med kapacitet til at kunne klare de mange prøvninger, der skal foretages.

| (5) | Direktiv 92/23/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Direktiv 92/23/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | De i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det Udvalg for Tilpasning til den Tekniske Udvikling, som blev nedsat ved artikel 13, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF — |
| --- | --- |

(6)

De i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra det Udvalg for Tilpasning til den Tekniske Udvikling, som blev nedsat ved artikel 13, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Punkt 1.3 i bilag I til direktiv 92/23/EØF affattes således:

| »1.3. | Den godkendende myndighed kan acceptere dækfabrikanternes laboratorier som godkendte prøvningslaboratorier i henhold til artikel 14, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF.« |
| --- | --- |

»1.3.

Den godkendende myndighed kan acceptere dækfabrikanternes laboratorier som godkendte prøvningslaboratorier i henhold til artikel 14, stk. 1, i direktiv 70/156/EØF.«

Artikel 2

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december 2005 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De tilsender straks Kommissionen disse bestemmelser med en sammenligningstabel, som viser sammenhængen mellem de pågældende bestemmelser og dette direktiv.

De anvender disse bestemmelser fra den 1. januar 2006.

Bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de vigtigste nationale bestemmelser, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2005.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EFT L 42 af 23.2.1970, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 2004/104/EF (EUT L 337 af 13.11.2004, s. 13).

1

(2)  EFT L 129 af 14.5.1992, s. 95. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/43/EF (EFT L 211 af 4.8.2001, s. 25).

2

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 17.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 46/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 46/44

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 16. februar 2005

om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2000/137/EF om godtagelse af tilsagn i forbindelse med importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine

(2005/132/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab, i det følgende benævnt »grundforordningen« (1), særlig artikel 8,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   TIDLIGERE PROCEDURE

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 348/2000 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine. Ved afgørelse 2000/137/EF (3) godtog Kommissionen tilsagn fra eksportører i Kroatien og Ukraine. Ved afgørelse 2002/669/EF godtog Kommissionen den frivillige tilbagetrækning af det fælles tilsagn fra de ukrainske producenter. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 348/2000 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine. Ved afgørelse 2000/137/EF (3) godtog Kommissionen tilsagn fra eksportører i Kroatien og Ukraine. Ved afgørelse 2002/669/EF godtog Kommissionen den frivillige tilbagetrækning af det fælles tilsagn fra de ukrainske producenter.

| (2) | På grundlag af en anmodning fra Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union indledte Kommissionen en fornyet undersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger, herunder af foranstaltningernes form, i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i grundforordningen (4). |
| --- | --- |

(2)

På grundlag af en anmodning fra Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union indledte Kommissionen en fornyet undersøgelse af de gældende antidumpingforanstaltninger, herunder af foranstaltningernes form, i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i grundforordningen (4).

B.   TILBAGETRÆKNING AF GODTAGELSEN AF ET TILSAGN

| (3) | Rådet afsluttede undersøgelsen ved forordning (EF) nr. 258/2005 (5). |
| --- | --- |

(3)

Rådet afsluttede undersøgelsen ved forordning (EF) nr. 258/2005 (5).

| (4) | Som anført i betragtning 137 i forordning (EF) nr. 258/2005 og efter at have konsulteret alle berørte interesserede parter er tilsagnet i dets nuværende form ikke længere hensigtsmæssigt. Af denne grund og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i det pågældende tilsagn, som giver Kommissionen mulighed for ensidigt at trække godtagelsen af tilsagnet tilbage, har Kommissionen besluttet at trække godtagelsen af tilsagnet tilbage. |
| --- | --- |

(4)

Som anført i betragtning 137 i forordning (EF) nr. 258/2005 og efter at have konsulteret alle berørte interesserede parter er tilsagnet i dets nuværende form ikke længere hensigtsmæssigt. Af denne grund og i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i det pågældende tilsagn, som giver Kommissionen mulighed for ensidigt at trække godtagelsen af tilsagnet tilbage, har Kommissionen besluttet at trække godtagelsen af tilsagnet tilbage.

| (5) | Kommissionen meddelte i december 2004 det kroatiske selskab Mechel Željezara Ltd, at den havde til hensigt at trække godtagelsen af det gældende tilsagn tilbage. Den kroatiske regering meddelte herefter Kommissionen, at selskabet, som var den eneste producent af den pågældende vare i Kroatien, var blevet afviklet og havde indstillet produktionen i efteråret 2004. Af denne grund betragtes tilsagnet derfor ikke længere som gyldigt. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen meddelte i december 2004 det kroatiske selskab Mechel Željezara Ltd, at den havde til hensigt at trække godtagelsen af det gældende tilsagn tilbage. Den kroatiske regering meddelte herefter Kommissionen, at selskabet, som var den eneste producent af den pågældende vare i Kroatien, var blevet afviklet og havde indstillet produktionen i efteråret 2004. Af denne grund betragtes tilsagnet derfor ikke længere som gyldigt.

C.   OPHÆVELSE AF AFGØRELSE 2000/137/EF

| (6) | I lyset af ovenstående bør Kommissionens afgørelse 2000/137/EF, som ændret ved Kommissionens afgørelse 2002/669/EF, ophæves. |
| --- | --- |

(6)

I lyset af ovenstående bør Kommissionens afgørelse 2000/137/EF, som ændret ved Kommissionens afgørelse 2002/669/EF, ophæves.

| (7) | Parallelt med denne afgørelse har Rådet ved forordning (EF) nr. 258/2005 indført en endelig landsdækkende antidumpingtold på importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien — |
| --- | --- |

(7)

Parallelt med denne afgørelse har Rådet ved forordning (EF) nr. 258/2005 indført en endelig landsdækkende antidumpingtold på importen til Fællesskabet af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien —

TRUFFET FØLGENDE AFØRELSE:

Artikel 1

Kommissionens afgørelse 2000/137/EF, som ændret ved Kommissionens afgørelse 2002/669/EF, ophæves hermed.

Artikel 2

Denne afgørelse får virkning dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2005.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EFT L 45 af 17.2.2000, s. 1. Ændret ved forordning (EF) nr. 1515/2002 (EFT L 228 af 24.8.2002, s. 8).

2

(3)  EFT L 46 af 18.2.2000, s. 34. Ændret ved afgørelse 2002/669/EF (EFT L 228 af 24.8.2002, s. 20).

3

(4)  EFT C 288 af 23.11.2002, s. 11.

4

(5)  Se s. 7 i denne EUT.

5

---

| 17.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 46/46

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 16. februar 2005

om delvis suspension af den endelige antidumpingtold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 258/2005 på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine

(2005/133/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 14, stk. 4,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   EKSISTERENDE FORANSTALTNINGER

| (1) | Efter en fornyet undersøgelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i grundforordningen indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 258/2005 (2)(»forordningen om endelig told«) en antidumpingtold på 38,8 % på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål (»SR«) med oprindelse i Kroatien og en antidumpingtold på 64,1 % på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Ukraine, med undtagelse af importen af varer fra Dnipropetrovsk Tube Works (»DTW«), som er omfattet af en antidumpingtold på 51,9 % (»de eksisterende foranstaltninger«). I forordningen om endelig told ændredes den endelige antidumpingtold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 348/2000 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1515/2002 (4), og muligheden for at blive undtaget fra tolden som fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 348/2000 blev ophævet. |
| --- | --- |

(1)

Efter en fornyet undersøgelse i overensstemmelse med artikel 11, stk. 3, i grundforordningen indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 258/2005 (2)(»forordningen om endelig told«) en antidumpingtold på 38,8 % på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål (»SR«) med oprindelse i Kroatien og en antidumpingtold på 64,1 % på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Ukraine, med undtagelse af importen af varer fra Dnipropetrovsk Tube Works (»DTW«), som er omfattet af en antidumpingtold på 51,9 % (»de eksisterende foranstaltninger«). I forordningen om endelig told ændredes den endelige antidumpingtold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 348/2000 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1515/2002 (4), og muligheden for at blive undtaget fra tolden som fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 348/2000 blev ophævet.

B.   GÆLDENDE FORANSTALTNINGER VEDRØRENDE IMPORT AF SØMLØSE RØR AF JERN ELLER ULEGERET STÅL FRA RUMÆNIEN OG RUSLAND

| (2) | Ved forordning (EF) nr. 2320/97 blev der indført antidumpingtold på importen af SR med oprindelse i bl.a. Rumænien og Rusland (5). Ved afgørelse 97/790/EF (6) og 2000/70/EF (7) blev der godtaget tilsagn fra eksportører i bl.a. Rumænien og Rusland. Ved forordning (EF) nr. 1322/2004 (8) blev det som en forsigtighedsforanstaltning besluttet ikke længere at anvende de gældende foranstaltninger for import af SR med oprindelse i Rumænien og Rusland på grund af visse fællesskabsproducenters konkurrencebegrænsende adfærd (9). |
| --- | --- |

(2)

Ved forordning (EF) nr. 2320/97 blev der indført antidumpingtold på importen af SR med oprindelse i bl.a. Rumænien og Rusland (5). Ved afgørelse 97/790/EF (6) og 2000/70/EF (7) blev der godtaget tilsagn fra eksportører i bl.a. Rumænien og Rusland. Ved forordning (EF) nr. 1322/2004 (8) blev det som en forsigtighedsforanstaltning besluttet ikke længere at anvende de gældende foranstaltninger for import af SR med oprindelse i Rumænien og Rusland på grund af visse fællesskabsproducenters konkurrencebegrænsende adfærd (9).

C.   UNDERSØGELSE AF GRUNDENE TIL SUSPENSIONEN AF DE EKSISTERENDE FORANSTALTNINGER

| (3) | Ifølge artikel 14, stk. 4, i grundforordningen kan antidumpingforanstaltninger suspenderes, hvis det er i Fællesskabets interesse, hvis markedsvilkårene midlertidigt har ændret sig i et omfang, der giver grund til at formode, at der ikke vil ske skade som følge af suspensionen. Det hedder endvidere i artikel 14, stk. 4, at de pågældende antidumpingforanstaltninger til enhver tid kan genindføres, hvis begrundelsen for suspensionen ikke længere er gyldig. |
| --- | --- |

(3)

Ifølge artikel 14, stk. 4, i grundforordningen kan antidumpingforanstaltninger suspenderes, hvis det er i Fællesskabets interesse, hvis markedsvilkårene midlertidigt har ændret sig i et omfang, der giver grund til at formode, at der ikke vil ske skade som følge af suspensionen. Det hedder endvidere i artikel 14, stk. 4, at de pågældende antidumpingforanstaltninger til enhver tid kan genindføres, hvis begrundelsen for suspensionen ikke længere er gyldig.

| (4) | I forordningen om endelig told tages der fortrinsvis hensyn til situationen mellem oktober 2001 og september 2002, dvs. undersøgelsesperioden for den pågældende fornyede undersøgelse. Af den fornyede undersøgelse, som førte til forordningen om endelig told, fremgik det, at importen fra Ukraine og Kroatien havde indtaget en stærk position på markedet i den pågældende undersøgelsesperiode. Varerne blev stadig indført til dumpingpriser, og skadesmargenen var steget i forhold til den oprindelige undersøgelse. På dette grundlag var konklusionen af undersøgelsen, at de oprindelige foranstaltninger på 23 % for Kroatien og 38,5 % for Ukraine skulle forhøjes til det nuværende niveau på 38,8 % for import fra Kroatien og til 51,9 % og 64,1 % for import fra Ukraine, afhængigt af den pågældende eksporterende producent. |
| --- | --- |

(4)

I forordningen om endelig told tages der fortrinsvis hensyn til situationen mellem oktober 2001 og september 2002, dvs. undersøgelsesperioden for den pågældende fornyede undersøgelse. Af den fornyede undersøgelse, som førte til forordningen om endelig told, fremgik det, at importen fra Ukraine og Kroatien havde indtaget en stærk position på markedet i den pågældende undersøgelsesperiode. Varerne blev stadig indført til dumpingpriser, og skadesmargenen var steget i forhold til den oprindelige undersøgelse. På dette grundlag var konklusionen af undersøgelsen, at de oprindelige foranstaltninger på 23 % for Kroatien og 38,5 % for Ukraine skulle forhøjes til det nuværende niveau på 38,8 % for import fra Kroatien og til 51,9 % og 64,1 % for import fra Ukraine, afhængigt af den pågældende eksporterende producent.

| (5) | En undersøgelse af den seneste importstrøm viser, at navnlig siden der ikke længere anvendes foranstaltninger for import af SR fra Rusland og Rumænien, har importsituationen på fællesskabsmarkedet ændret sig, især ved at den samlede import fra de nævnte lande er steget, hvorimod den samlede import af varer fra Kroatien og Ukraine samtidig er faldet betydeligt til meget lave niveauer. |
| --- | --- |

(5)

En undersøgelse af den seneste importstrøm viser, at navnlig siden der ikke længere anvendes foranstaltninger for import af SR fra Rusland og Rumænien, har importsituationen på fællesskabsmarkedet ændret sig, især ved at den samlede import fra de nævnte lande er steget, hvorimod den samlede import af varer fra Kroatien og Ukraine samtidig er faldet betydeligt til meget lave niveauer.

| (6) | Så længe de nuværende markedsvilkår er fremherskende, vil importen af varer fra Rusland og Rumænien sandsynligvis bevare den stærke position, og det er usandsynligt, at der skulle ske en betydelig stigning i importen fra Ukraine og/eller Kroatien. Det fastslås derfor, at det i denne særlige situation ikke er sandsynligt, at der igen vil blive forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, hvis den stigning i toldsatserne, som er fastsat ved forordningen om endelig told, suspenderes. Derfor og på baggrund af de særlige omstændigheder vedrørende bl.a., at foranstaltningerne for importen af varer fra Rusland og Rumænien ikke anvendes, fastslås det, at den told på 23 % og på 38,5 %, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse for henholdsvis Kroatien og Ukraine, vil være tilstrækkelig til at fjerne skadevoldende dumping. |
| --- | --- |

(6)

Så længe de nuværende markedsvilkår er fremherskende, vil importen af varer fra Rusland og Rumænien sandsynligvis bevare den stærke position, og det er usandsynligt, at der skulle ske en betydelig stigning i importen fra Ukraine og/eller Kroatien. Det fastslås derfor, at det i denne særlige situation ikke er sandsynligt, at der igen vil blive forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, hvis den stigning i toldsatserne, som er fastsat ved forordningen om endelig told, suspenderes. Derfor og på baggrund af de særlige omstændigheder vedrørende bl.a., at foranstaltningerne for importen af varer fra Rusland og Rumænien ikke anvendes, fastslås det, at den told på 23 % og på 38,5 %, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse for henholdsvis Kroatien og Ukraine, vil være tilstrækkelig til at fjerne skadevoldende dumping.

| (7) | Kommissionen bemærker også, at den nuværende midlertidige ændring i markedsvilkårene ikke berettiger til en fuldstændig suspension af de gældende foranstaltninger vedrørende Kroatien og Ukraine. Oplysninger indhentet i forbindelse med den fornyede undersøgelse, som afsluttedes med forordningen om endelig told, viser, at ukrainske og kroatiske producenter fortsat har et meget stort eksportpotentiale, således at de nemt vil kunne øge eksporten til fællesskabsmarkedet til et skadevoldende niveau. Fuldstændig suspension af foranstaltningerne vedrørende importen af varer fra Kroatien og Ukraine kunne således føre til samme tendenser i importen fra disse to lande som dem, der i øjeblikket findes i forbindelse med importen af varer fra Rusland og Rumænien, og ville derfor efter al sandsynlighed være til skade for EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen bemærker også, at den nuværende midlertidige ændring i markedsvilkårene ikke berettiger til en fuldstændig suspension af de gældende foranstaltninger vedrørende Kroatien og Ukraine. Oplysninger indhentet i forbindelse med den fornyede undersøgelse, som afsluttedes med forordningen om endelig told, viser, at ukrainske og kroatiske producenter fortsat har et meget stort eksportpotentiale, således at de nemt vil kunne øge eksporten til fællesskabsmarkedet til et skadevoldende niveau. Fuldstændig suspension af foranstaltningerne vedrørende importen af varer fra Kroatien og Ukraine kunne således føre til samme tendenser i importen fra disse to lande som dem, der i øjeblikket findes i forbindelse med importen af varer fra Rusland og Rumænien, og ville derfor efter al sandsynlighed være til skade for EF-erhvervsgrenen.

| (8) | Af ovennævnte grunde konkluderes det, at de betingelser, der giver mulighed for at tillade en delvis suspension af forordningen om endelig told i henhold til artikel 14, stk. 4, i grundforordningen, er opfyldt. Det er ikke i Fællesskabets interesse at anvende de forhøjede toldsatser, der er fastsat ved forordningen om endelig told, så længe de toldsatser, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 348/2000, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1515/2002, er tilstrækkelige. Derfor bør anvendelsen af de toldsatser, der er fastsat i forordningen om endelig told, suspenderes delvis i et omfang svarende til forskellen mellem de satser, der er fastsat i artikel 1 i forordningen om endelig told, og de satser, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 348/2000. |
| --- | --- |

(8)

Af ovennævnte grunde konkluderes det, at de betingelser, der giver mulighed for at tillade en delvis suspension af forordningen om endelig told i henhold til artikel 14, stk. 4, i grundforordningen, er opfyldt. Det er ikke i Fællesskabets interesse at anvende de forhøjede toldsatser, der er fastsat ved forordningen om endelig told, så længe de toldsatser, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 348/2000, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1515/2002, er tilstrækkelige. Derfor bør anvendelsen af de toldsatser, der er fastsat i forordningen om endelig told, suspenderes delvis i et omfang svarende til forskellen mellem de satser, der er fastsat i artikel 1 i forordningen om endelig told, og de satser, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 348/2000.

| (9) | Skulle den situation, som førte til suspensionen, siden ændre sig, kan Kommissionen genindføre antidumpingforanstaltningerne ved straks at ophæve den delvise suspension af antidumpingtolden. |
| --- | --- |

(9)

Skulle den situation, som førte til suspensionen, siden ændre sig, kan Kommissionen genindføre antidumpingforanstaltningerne ved straks at ophæve den delvise suspension af antidumpingtolden.

D.   HØRING AF EF-ERHVERVSGRENEN

| (10) | I overensstemmelse med artikel 14, stk. 4, i grundforordningen underrettede Kommissionen EF-erhvervsgrenen om, at den havde til hensigt delvis at suspendere antidumpingforanstaltningerne, og gav den lejlighed til at fremsætte bemærkninger. EF-erhvervsgrenen gjorde ikke indsigelse — |
| --- | --- |

(10)

I overensstemmelse med artikel 14, stk. 4, i grundforordningen underrettede Kommissionen EF-erhvervsgrenen om, at den havde til hensigt delvis at suspendere antidumpingforanstaltningerne, og gav den lejlighed til at fremsætte bemærkninger. EF-erhvervsgrenen gjorde ikke indsigelse —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den antidumpingtold, der blev indført ved forordning (EF) nr. 258/2005 på importen af

| — | sømløse rør af jern eller ulegeret stål af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder (henhørende under KN-kode 7304 10 10 og 7304 10 30) |
| --- | --- |

—

sømløse rør af jern eller ulegeret stål af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder (henhørende under KN-kode 7304 10 10 og 7304 10 30)

| — | sømløse rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, koldttrukne eller koldtvalsede (henhørende under KN-kode 7304 31 99) |
| --- | --- |

—

sømløse rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, koldttrukne eller koldtvalsede (henhørende under KN-kode 7304 31 99)

| — | andre rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder (henhørende under KN-kode 7304 39 91 og 7304 39 93) |
| --- | --- |

—

andre rør med cirkulært tværsnit, af jern eller ulegeret stål, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder (henhørende under KN-kode 7304 39 91 og 7304 39 93)

suspenderes delvis som følger for en periode på ni måneder:

| Land | Selskab | Toldsats i forordning (EF) nr. 258/2005
  % | Toldsats, der er suspenderet
  % | Toldsats, der ikke er suspenderet
  % | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kroatien | Alle selskaber | 38,8 | 15,8 | 23 | — |
| Ukraine | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | 13,4 | 38,5 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropretovsk, og CJSC Nikopolsky fabrik for sømløse rør »Nikotube«, Nikopol | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A615 |
| Alle andre selskaber | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A999 |

Land

Selskab

Toldsats i forordning (EF) nr. 258/2005

%

Toldsats, der er suspenderet

%

Toldsats, der ikke er suspenderet

%

Taric-tillægskode

Kroatien

Alle selskaber

38,8

15,8

23

—

Ukraine

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9

13,4

38,5

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropretovsk, og CJSC Nikopolsky fabrik for sømløse rør »Nikotube«, Nikopol

64,1

25,6

38,5

A615

Alle andre selskaber

64,1

25,6

38,5

A999

Artikel 2

Denne beslutning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2005.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Se side 7 i denne EUT.

2

(3)  EFT L 45 af 17.2.2000, s. 1.

3

(4)  EFT L 228 af 24.8.2002, s. 8.

4

(5)  EFT L 322 af 25.11.1997, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 235/2004 (EUT L 40 af 12.2.2004, s. 11).

5

(6)  EFT L 322 af 25.11.1997, s. 63.

6

(7)  EFT L 23 af 28.1.2000, s. 78.

7

(8)  EUT L 246 af 20.7.2004, s. 10.

8

(9)  Jf. betragtning (9) i forordning (EF) nr. 1322/2004.

9

---

Retsakter vedtaget i henhold til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union

| 17.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 46/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 46/49

---

RÅDETS AFGØRELSE 2005/134/FUSP

af 20. december 2004

om indgåelse af en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Bulgarien om rammerne for Republikken Bulgariens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 24,

under henvisning til henstilling fra formandskabet, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Betingelserne for tredjelandes deltagelse i EU-krisestyringsoperationer bør fastlægges i en rammeaftale om sådan mulig fremtidig deltagelse, snarere end ved at betingelserne fastsættes for hver enkelt af de pågældende operationer. |
| --- | --- |

(1)

Betingelserne for tredjelandes deltagelse i EU-krisestyringsoperationer bør fastlægges i en rammeaftale om sådan mulig fremtidig deltagelse, snarere end ved at betingelserne fastsættes for hver enkelt af de pågældende operationer.

| (2) | I forlængelse af Rådets bemyndigelse af 23. februar 2004 har formandskabet, bistået af generalsekretæren/den højtstående repræsentant, forhandlet en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Bulgarien om rammerne for Republikken Bulgariens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer. |
| --- | --- |

(2)

I forlængelse af Rådets bemyndigelse af 23. februar 2004 har formandskabet, bistået af generalsekretæren/den højtstående repræsentant, forhandlet en aftale mellem Den Europæiske Union og Republikken Bulgarien om rammerne for Republikken Bulgariens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer.

| (3) | Den pågældende aftale bør godkendes — |
| --- | --- |

(3)

Den pågældende aftale bør godkendes —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen mellem Den Europæiske Union og Republikken Bulgarien om rammerne for Republikken Bulgariens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer godkendes hermed på Den Europæiske Unions vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege de(n) person(er), der befuldmægtiges til at undertegne aftalen med bindende virkning for Den Europæiske Union.

Artikel 3

Denne afgørelse har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2004.

På Rådets vegne

P. VAN GEEL

Formand

---

AFTALE

mellem Den Europæiske Union og Republikken Bulgarien om rammerne for Republikken Bulgariens deltagelse i Den Europæiske Unions krisestyringsoperationer

DEN EUROPÆISKE UNION,

på den ene side, og

REPUBLIKKEN BULGARIEN,

på den anden side,

i det følgende benævnt »parterne«,

har ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den Europæiske Union (EU) kan beslutte at iværksætte krisestyringsaktioner. |
| --- | --- |

(1)

Den Europæiske Union (EU) kan beslutte at iværksætte krisestyringsaktioner.

| (2) | Den Europæiske Union træffer afgørelse om, hvorvidt tredjelande skal anmodes om at deltage i en EU-krisestyringsoperation. Republikken Bulgarien kan imødekomme anmodningen fra Den Europæiske Union og tilbyde at yde et bidrag. Den Europæiske Union vil i sådanne tilfælde beslutte, om EU skal tage imod tilbuddet fra Republikken Bulgarien om at bidrage. |
| --- | --- |

(2)

Den Europæiske Union træffer afgørelse om, hvorvidt tredjelande skal anmodes om at deltage i en EU-krisestyringsoperation. Republikken Bulgarien kan imødekomme anmodningen fra Den Europæiske Union og tilbyde at yde et bidrag. Den Europæiske Union vil i sådanne tilfælde beslutte, om EU skal tage imod tilbuddet fra Republikken Bulgarien om at bidrage.

| (3) | Hvis Den Europæiske Union beslutter at gennemføre en militær krisestyringsoperation med anvendelse af NATO-aktiver og -kapacitet, kan Republikken Bulgarien afgive en principerklæring om, at den agter at deltage i operationen. |
| --- | --- |

(3)

Hvis Den Europæiske Union beslutter at gennemføre en militær krisestyringsoperation med anvendelse af NATO-aktiver og -kapacitet, kan Republikken Bulgarien afgive en principerklæring om, at den agter at deltage i operationen.

| (4) | Det Europæiske Råd godkendte på mødet den 24. og 25. oktober 2002 i Bruxelles retningslinjerne for gennemførelse af de bestemmelser, der blev fastlagt på Det Europæiske Råds møde den 7.-9. december 2000 i Nice om inddragelse af de europæiske medlemmer af NATO, der ikke er medlemmer af EU, i EU-ledede krisestyringsoperationer. |
| --- | --- |

(4)

Det Europæiske Råd godkendte på mødet den 24. og 25. oktober 2002 i Bruxelles retningslinjerne for gennemførelse af de bestemmelser, der blev fastlagt på Det Europæiske Råds møde den 7.-9. december 2000 i Nice om inddragelse af de europæiske medlemmer af NATO, der ikke er medlemmer af EU, i EU-ledede krisestyringsoperationer.

| (5) | Betingelserne for Republikken Bulgariens deltagelse i EU-krisestyringsoperationer bør fastlægges i en rammeaftale om sådan mulig fremtidig deltagelse og ikke ved fastlæggelse af betingelserne for hver enkelt af de pågældende operationer. |
| --- | --- |

(5)

Betingelserne for Republikken Bulgariens deltagelse i EU-krisestyringsoperationer bør fastlægges i en rammeaftale om sådan mulig fremtidig deltagelse og ikke ved fastlæggelse af betingelserne for hver enkelt af de pågældende operationer.

| (6) | En sådan aftale foregriber ikke Den Europæiske Unions selvstændige beslutningstagning og anfægter ikke Republikken Bulgariens mulighed for at træffe afgørelse i hvert enkelt tilfælde om deltagelse i en EU-krisestyringsoperation. |
| --- | --- |

(6)

En sådan aftale foregriber ikke Den Europæiske Unions selvstændige beslutningstagning og anfægter ikke Republikken Bulgariens mulighed for at træffe afgørelse i hvert enkelt tilfælde om deltagelse i en EU-krisestyringsoperation.

| (7) | En sådan aftale bør kun vedrøre fremtidige EU-krisestyringsoperationer, og den bør ikke anfægte eventuelle gældende aftaler om Republikken Bulgariens deltagelse i en allerede indledt EU-krisestyringsoperation |
| --- | --- |

(7)

En sådan aftale bør kun vedrøre fremtidige EU-krisestyringsoperationer, og den bør ikke anfægte eventuelle gældende aftaler om Republikken Bulgariens deltagelse i en allerede indledt EU-krisestyringsoperation

INDGÅET FØLGENDE AFTALE:

AFDELING I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Afgørelser i tilknytning til deltagelsen

1.   Efter Den Europæiske Unions afgørelse om at anmode Republikken Bulgarien om at deltage i en EU-krisestyringsoperation, og så snart Republikken Bulgarien har besluttet at deltage, forelægger Republikken Bulgarien oplysninger om det bidrag, landet foreslår at yde Den Europæiske Union.

2.   Hvis Den Europæiske Union har besluttet at gennemføre en militær krisestyringsoperation med anvendelse af NATO-aktiver og -kapacitet, meddeler Republikken Bulgarien Den Europæiske Union, at den agter at deltage i operationen, og forelægger efterfølgende oplysninger om det bidrag, landet foreslår at yde.

3.   Den Europæiske Unions fastsættelse af omfanget af Republikken Bulgariens bidrag foretages i samråd med Republikken Bulgarien.

4.   Den Europæiske Union giver Republikken Bulgarien en foreløbig tilkendegivelse af det forventede bidrag til de fælles udgifter til operationen så snart som muligt med henblik på at bistå Republikken Bulgarien med hensyn til de nærmere enkeltheder i landets tilbud.

5.   Den Europæiske Union meddeler skriftligt Republikken Bulgarien resultatet af fastsættelsen af landets bidrag med henblik på at sikre Republikken Bulgariens deltagelse i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale.

Artikel 2

Rammer

1.   Republikken Bulgarien tilslutter sig den fælles aktion, hvorved Rådet for Den Europæiske Union beslutter, at EU skal gennemføre en krisestyringsoperation, og enhver fælles aktion eller afgørelse, hvorved Rådet for Den Europæiske Union beslutter at udvide en EU-krisestyringsoperation, i overensstemmelse med bestemmelserne i denne aftale og eventuelle nødvendige gennemførelsesordninger.

2.   Republikken Bulgariens bidrag til en EU-krisestyringsoperation anfægter ikke Den Europæiske Unions selvstændige beslutningstagning.

Artikel 3

Status for personel og styrker

1.   Status for det personel, der er udsendt til en civil EU-krisestyringsoperation, og/eller for de styrker, som Republikken Bulgarien har bidraget med til en militær EU-krisestyringsoperation, er normalt underlagt den aftale om status for styrkerne/missionen, der er indgået mellem Den Europæiske Union og den eller de stater, hvor operationen gennemføres.

2.   Status for det personel, der er udstationeret ved hovedkvarterer eller enheder uden for den eller de stater, hvor EU-krisestyringsoperationen finder sted, er underlagt arrangementer mellem de pågældende hovedkvarterer og enheder og Republikken Bulgarien.

3.   Med forbehold af den i stk. 1 omhandlede aftale om status for styrkerne/missionen har Republikken Bulgarien jurisdiktion over sit personel, der deltager i EU's krisestyringsoperation.

4.   Republikken Bulgarien har ansvaret for at behandle klager fra eller vedrørende et medlem af dens personel i forbindelse med deltagelse i en EU-krisestyringsoperation. Republikken Bulgarien har ansvaret for eventuelt at indlede retsforfølgning af et medlem af dens personel eller at pålægge vedkommende en disciplinær sanktion.

5.   Republikken Bulgarien fremsætter en erklæring i forbindelse med frafaldet af krav mod enhver stat, der deltager i en EU-krisestyringsoperation, hvori Republikken Bulgarien deltager, og fremsætter den ved undertegnelsen af denne aftale. En model for en sådan erklæring findes i bilaget til denne aftale.

6.   Den Europæiske Union forpligter sig til at sikre, at dens medlemsstater fremsætter en erklæring i forbindelse med frafaldet af krav i forbindelse med Republikken Bulgariens senere deltagelse i en EU-krisestyringsoperation, og til at gøre dette ved undertegnelsen af denne aftale. En model for en sådan erklæring findes i bilaget til denne aftale.

Artikel 4

Klassificerede oplysninger

1.   Republikken Bulgarien træffer passende foranstaltninger til at sikre, at EU-klassificerede oplysninger beskyttes i overensstemmelse med Rådets sikkerhedsforskrifter og supplerende retningslinjer fra de kompetente myndigheder, herunder retningslinjer fra EU's øverstbefalende for operationen for så vidt angår en militær EU-krisestyringsoperation eller retningslinjer fra EU's missionschef for så vidt angår en civil EU-krisestyringsoperation.

2.   Hvis EU og Republikken Bulgarien har indgået en aftale om sikkerhedsprocedurer med henblik på udveksling af klassificerede oplysninger, finder bestemmelserne i sådanne aftaler anvendelse i forbindelse med en EU-krisestyringsoperation.

AFDELING II

BESTEMMELSER OM DELTAGELSE I CIVILE KRISESTYRINGSOPERATIONER

Artikel 5

Personel, der er udsendt til en civil EU-krisestyringsoperation

1.   Republikken Bulgarien sikrer, at det personel, den har udsendt til den civile EU-krisestyringsoperation, løser sine opgaver i overensstemmelse med:

| — | den fælles aktion og efterfølgende ændringer, som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i denne aftale |
| --- | --- |

—

den fælles aktion og efterfølgende ændringer, som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i denne aftale

| — | operationsplanen |
| --- | --- |

—

operationsplanen

| — | gennemførelsesbestemmelserne. |
| --- | --- |

—

gennemførelsesbestemmelserne.

2.   Republikken Bulgarien underretter i god tid missionschefen for EU's civile krisestyringsoperation og Generalsekretariatet for Rådet for Den Europæiske Union om eventuelle ændringer af bidraget til EU's civile krisestyringsoperation.

3.   Personel, der udsendes til EU's civile krisestyringsoperation, skal underkastes en lægeundersøgelse, vaccineres og af en kompetent myndighed i Republikken Bulgarien erklæres for egnet til tjenesten ud fra et lægeligt synspunkt. Det personel, der udsendes til EU's civile krisestyringsoperation, forelægger en kopi af denne erklæring.

Artikel 6

Kommandostruktur

1.   Det personel, der er udsendt af Republikken Bulgarien, løser sine opgaver og handler udelukkende i EU's civile krisestyringsoperations interesse.

2.   Alt personel forbliver dog fuldt ud underlagt vedkommende nationale myndigheders kommando.

3.   De nationale myndigheder overdrager den operative kontrol til missionschefen for EU's civile krisestyringsoperation, som udøver denne kommando gennem en hierarkisk kommando- og kontrolstruktur.

4.   Missionschefen leder EU's civile krisestyringsoperation og varetager den daglige styring.

5.   Republikken Bulgarien har samme rettigheder og pligter i forbindelse med den daglige styring af operationen som de deltagende EU-medlemsstater i overensstemmelse med de retlige instrumenter, der er omhandlet i denne aftales artikel 2, stk. 1.

6.   Missionschefen for EU's civile krisestyringsoperation har ansvaret for den disciplinære kontrol med personellet fra EU's civile krisestyringsoperation. I det omfang det er nødvendigt, gennemføres disciplinære sanktioner af vedkommende nationale myndigheder.

7.   Republikken Bulgarien udpeger et nationalt kontaktpunkt (NPC) til at repræsentere sit nationale kontingent i operationen. NPC refererer til missionschefen for EU's civile krisestyringsoperation for så vidt angår nationale spørgsmål og er ansvarligt for den daglige disciplin i kontingentet.

8.   Den Europæiske Unions beslutning om at afslutte operationen træffes efter høring af Republikken Bulgarien, hvis Republikken Bulgarien stadig bidrager til EU's civile krisestyringsoperation på datoen for operationens afslutning.

Artikel 7

Finansielle aspekter

1.   Republikken Bulgarien afholder alle udgifter i forbindelse med landets deltagelse i operationen, medmindre udgifterne afholdes i fællesskab, således som det er fastlagt i driftsbudgettet for operationen, jf. dog artikel 8.

2.   Republikken Bulgarien har erstatningspligt i henhold til aftalen om missionsstatus, jf. denne aftales artikel 3, stk. 1, såfremt landet kendes ansvarligt for at have pådraget fysiske eller juridiske personer fra de stater, hvor operationen gennemføres, død, personskade, tab eller anden skade.

Artikel 8

Bidrag til driftsbudgettet

1.   Republikken Bulgarien bidrager til finansieringen af driftsbudgettet for EU's civile krisestyringsoperation.

2.   Republikken Bulgariens finansielle bidrag til driftsbudgettet er det mindste beløb af følgende to alternativer:

| a) | den andel af referencegrundlaget, hvormed landets bruttonationalindkomst (BNI) står i forhold til den samlede bruttonationalindkomst (BNI) for alle de stater, der bidrager til operationens driftsbudget, eller |
| --- | --- |

a)

den andel af referencegrundlaget, hvormed landets bruttonationalindkomst (BNI) står i forhold til den samlede bruttonationalindkomst (BNI) for alle de stater, der bidrager til operationens driftsbudget, eller

| b) | den andel af referencegrundlaget for driftsbudgettet, hvormed andelen af landets personel, der deltager i operationen, står i forhold til det samlede personel fra alle de stater, der deltager i operationen. |
| --- | --- |

b)

den andel af referencegrundlaget for driftsbudgettet, hvormed andelen af landets personel, der deltager i operationen, står i forhold til det samlede personel fra alle de stater, der deltager i operationen.

3.   Uanset stk. 1 og 2 bidrager Republikken Bulgarien dog ikke til finansieringen af dagpenge til personel fra Den Europæiske Unions medlemsstater.

4.   Uanset stk. 1 fritager Den Europæiske Union dog principielt tredjelande for betaling af finansielle bidrag til en bestemt civil EU-krisestyringsoperation, såfremt:

| a) | Den Europæiske Union beslutter, at det tredjeland, der deltager i operationen, yder et væsentligt bidrag, som er af afgørende betydning for den pågældende operation, eller |
| --- | --- |

a)

Den Europæiske Union beslutter, at det tredjeland, der deltager i operationen, yder et væsentligt bidrag, som er af afgørende betydning for den pågældende operation, eller

| b) | BNI pr. indbygger i det tredjeland, der deltager i operationen, højst svarer til BNI i en af Den Europæiske Unions medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

BNI pr. indbygger i det tredjeland, der deltager i operationen, højst svarer til BNI i en af Den Europæiske Unions medlemsstater.

5.   Et arrangement med de praktiske retningslinjer for betalingen indgås mellem missionschefen for EU's civile krisestyringsoperation og de relevante administrative myndigheder i Republikken Bulgarien om Republikken Bulgariens bidrag til driftsbudgettet i forbindelse med EU's civile krisestyringsoperation. Dette arrangement skal bl.a. omfatte bestemmelser om følgende forhold:

| a) | det pågældende beløb |
| --- | --- |

a)

det pågældende beløb

| b) | arrangementerne i forbindelse med indbetaling af det finansielle bidrag |
| --- | --- |

b)

arrangementerne i forbindelse med indbetaling af det finansielle bidrag

| c) | revisionsproceduren. |
| --- | --- |

c)

revisionsproceduren.

AFDELING III

BESTEMMELSER OM DELTAGELSE I MILITÆRE KRISESTYRINGSOPERATIONER

Artikel 9

Deltagelse i EU's militære krisestyringsoperation

1.   Republikken Bulgarien sikrer, at dens styrker og personel, som deltager i EU's militære krisestyringsoperation, løser deres opgaver i overensstemmelse med:

| — | den fælles aktion og efterfølgende ændringer som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i denne aftale |
| --- | --- |

—

den fælles aktion og efterfølgende ændringer som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i denne aftale

| — | operationsplanen |
| --- | --- |

—

operationsplanen

| — | gennemførelsesbestemmelserne. |
| --- | --- |

—

gennemførelsesbestemmelserne.

2.   Det personel, der er udsendt af Republikken Bulgarien, løser sine opgaver og handler udelukkende i EU's militære krisestyringsoperations interesse.

3.   Republikken Bulgarien underretter i god tid EU's øverstbefalende for operationen om eventuelle ændringer i landets deltagelse i operationen.

Artikel 10

Kommandostruktur

1.   Alle styrker og alt personel, der deltager i EU's militære krisestyringsoperation, forbliver fuldt ud underlagt vedkommende nationale myndigheders kommando.

2.   De nationale myndigheder overdrager dog den operative og taktiske kommando over og/eller kontrol med deres styrker og personel til EU's øverstbefalende for operationen. EU's øverstbefalende for operationen kan uddelegere sin myndighed.

3.   Republikken Bulgarien har samme rettigheder og pligter i forbindelse med den daglige styring af operationen som de deltagende EU-medlemsstater.

4.   EU's øverstbefalende for operationen kan til enhver tid efter høring af Republikken Bulgarien kræve, at Republikken Bulgariens bidrag trækkes tilbage.

5.   Republikken Bulgarien udpeger en højtstående militærrepræsentant (SMR) til at repræsentere sit nationale kontingent i EU's militære krisestyringsoperation. SMR rådfører sig med EU-styrkens øverstbefalende om alle forhold i forbindelse med operationen og er ansvarlig for den daglige disciplin i kontingentet.

Artikel 11

Finansielle aspekter

1.   Republikken Bulgarien afholder alle udgifter i forbindelse med landets deltagelse i operationen, medmindre udgifterne afholdes i fællesskab, således som det er fastlagt i den retsakt, der er nævnt i denne aftales artikel 2, stk. 1, samt i Rådets afgørelse 2004/197/FUSP af 23. februar 2004 om en mekanisme til administration af finansieringen af fælles udgifter i forbindelse med EU-operationer af militær eller forsvarsmæssig betydning (1), jf. dog artikel 12.

2.   Republikken Bulgarien er erstatningspligtig i henhold til aftalen om styrkernes status, hvis en sådan er indgået, jf. denne aftales artikel 3, stk. 1, såfremt landet kendes ansvarligt for at have pådraget fysiske eller juridiske personer fra de stater, hvor operationen gennemføres, død, personskade, tab eller anden skade.

Artikel 12

Bidrag til de fælles udgifter

1.   Republikken Bulgarien bidrager til finansieringen af driftsbudgettet for EU's militære krisestyringsoperation.

2.   Republikken Bulgariens finansielle bidrag til driftsbudgettet er det mindste beløb af følgende to alternativer:

| a) | den andel af referencegrundlaget for de fælles udgifter, hvormed landets BNI står i forhold til den samlede BNI for alle de lande, der bidrager til operationens driftsbudget, eller |
| --- | --- |

a)

den andel af referencegrundlaget for de fælles udgifter, hvormed landets BNI står i forhold til den samlede BNI for alle de lande, der bidrager til operationens driftsbudget, eller

| b) | den andel af referencegrundlaget for de fælles udgifter, hvormed andelen af landets personel, der deltager i operationen, står i forhold til det samlede personel fra alle de lande, der deltager i operationen. |
| --- | --- |

b)

den andel af referencegrundlaget for de fælles udgifter, hvormed andelen af landets personel, der deltager i operationen, står i forhold til det samlede personel fra alle de lande, der deltager i operationen.

Ved beregningen af stk. 2, litra b), hvor Republikken Bulgarien kun bidrager med personel til det operative hovedkvarter eller styrkehovedkvarteret, er den beregnede andel den, som tredjelandets personel udgør i forhold til det samlede antal af de respektive hovedkvarterers personel. Ellers er andelen det personel, som Republikken Bulgarien har bidraget med til operationens samlede personel.

3.   Uanset stk. 1 fritager Den Europæiske Union dog principielt tredjelande for betaling af finansielle bidrag til driftsudgifter til en bestemt militær EU-krisestyringsoperation, såfremt:

| a) | Den Europæiske Union beslutter, at det tredjeland, der deltager i operationen, yder et væsentligt bidrag til aktiver og/eller kapacitet, som er af afgørende betydning for den pågældende operation, eller |
| --- | --- |

a)

Den Europæiske Union beslutter, at det tredjeland, der deltager i operationen, yder et væsentligt bidrag til aktiver og/eller kapacitet, som er af afgørende betydning for den pågældende operation, eller

| b) | BNI pr. indbygger i det tredjeland, der deltager i operationen, højst svarer til BNI i en af Den Europæiske Unions medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

BNI pr. indbygger i det tredjeland, der deltager i operationen, højst svarer til BNI i en af Den Europæiske Unions medlemsstater.

4.   Der indgås et arrangement mellem den administrator, der er omhandlet i afgørelse 2004/197/FUSP, og de kompetente administrative myndigheder i Republikken Bulgarien. Dette arrangement skal bl.a. omfatte bestemmelser om følgende forhold:

| a) | det pågældende beløb |
| --- | --- |

a)

det pågældende beløb

| b) | arrangementerne i forbindelse med indbetaling af det finansielle bidrag |
| --- | --- |

b)

arrangementerne i forbindelse med indbetaling af det finansielle bidrag

| c) | revisionsproceduren. |
| --- | --- |

c)

revisionsproceduren.

AFDELING IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 13

Arrangementer til gennemførelse af aftalen

Medmindre andet er fastsat i artikel 8, stk. 5, og artikel 12, stk. 4, indgås de tekniske og administrative arrangementer, der er nødvendige for at gennemføre aftalen, mellem generalsekretæren for Rådet for Den Europæiske Union/den højtstående repræsentant for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik på den ene side og de relevante myndigheder i Republikken Bulgarien på den anden side.

Artikel 14

Manglende overholdelse

Hvis en af parterne ikke overholder de forpligtelser, der er omhandlet i de foregående artikler, har den anden part ret til at opsige aftalen med en måneds varsel.

Artikel 15

Bilæggelse af tvister

Tvister om fortolkning eller anvendelse af denne aftale løses med diplomatiske midler.

Artikel 16

Ikrafttræden

1.   Denne aftale træder i kraft på den første dag i den første måned, efter at parterne har underrettet hinanden om, at de har afsluttet de nødvendige interne procedurer.

2.   Denne aftale anvendes midlertidigt fra datoen for undertegnelsen.

3.   Denne aftale kan ændres på grundlag af en fælles skriftlig aftale mellem de deltagende parter.

4.   Denne aftale kan opsiges af enhver af parterne ved skriftlig meddelelse til den anden part. Opsigelsen træder i kraft seks måneder efter, at den anden part har modtaget opsigelsen.

Udfærdiget i Bruxelles og Sofia, den 24. januar 2005, på engelsk i fire eksemplarer.

For Den Europæiske Union

Image

For Republikken Bulgarien

Image

---

(1)  EUT L 63 af 28.2.2004, s. 68.

1

BILAG

ERKLÆRINGER

Erklæring fra EU's medlemsstater:

De EU-medlemsstater, der inden for rammerne af en EU fælles aktion deltager i en EU-krisestyringsoperation, hvori Republikken Bulgarien deltager, vil, for så vidt deres nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod Republikken Bulgarien for personskade eller død blandt deres personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører dem eller benyttes af EU's krisestyringsoperation, hvis sådan personskade, død, tingsskade eller tab

| — | er forvoldt af personel fra Republikken Bulgarien under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU's krisestyringsoperation, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel fra Republikken Bulgarien under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU's krisestyringsoperation, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller

| — | er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Republikken Bulgarien, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU's krisestyringsoperation fra Republikken Bulgarien under benyttelsen af dette materiel. |
| --- | --- |

—

er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører Republikken Bulgarien, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU's krisestyringsoperation fra Republikken Bulgarien under benyttelsen af dette materiel.

Erklæring fra Republikken Bulgarien:

Republikken Bulgarien, der inden for rammerne af en EU fælles aktion deltager i en EU-krisestyringsoperation, vil, for så vidt dens nationale retssystem tillader det, bestræbe sig på i videst muligt omfang at frafalde eventuelle erstatningskrav mod enhver anden stat, der deltager i en EU-krisestyringsoperation, for personskade eller død blandt dens personel eller for tingsskade eller tab af materiel, der tilhører den eller benyttes af EU's krisestyringsoperation, hvis sådan personskade, død, tingsskade eller tab

| — | er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU's krisestyringsoperation, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller |
| --- | --- |

—

er forvoldt af personel under udførelsen af dets opgaver i forbindelse med EU's krisestyringsoperation, bortset fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse, eller

| — | er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU's krisestyringsoperation, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU's krisestyringsoperation under benyttelsen af dette materiel. |
| --- | --- |

—

er opstået under benyttelsen af materiel, der tilhører stater, som deltager i EU's krisestyringsoperation, såfremt dette materiel er benyttet i forbindelse med operationen, når bortses fra grov uagtsomhed eller forsætlig forsømmelse blandt personel fra EU's krisestyringsoperation under benyttelsen af dette materiel.

---