# Euroopa Liidu L 46/17.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 46 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide17. veebruar 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 46

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide17. veebruar 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 257/2005, 4. veebruar 2005, millega kehtestatakse paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2004 kohaldatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, lepinguliste ja ajutiste töötajate ning ametnike, kes jäävad kümnes uues liikmesriigis pärast ühinemist ametisse maksimaalselt 15 kuuks, töötasude suhtes | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 258/2005, 14. veebruar 2005, millega muudetakse määrusega (EÜ) nr 348/2000 teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate ruast ja legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 259/2005, 16. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 29 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 260/2005, 16. veebruar 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001 kiirtestide osas (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 261/2005, 16. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2003, milles sätestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001 ja (EÜ) nr 1454/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses toetusega taimekasvatussaaduste kohalikuks tootmiseks Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades | 34 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 262/2005, 16. veebruar 2005, millega kehtestatakse oliiviõli eksporditoetused | 36 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 263/2005, 16. veebruar 2005, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 | 38 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 264/2005, 16. veebruar 2005, millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused alates 17. veebruarist 2005 | 40 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2005/11/EÜ, 16. veebruar 2005, millega muudetakse tehnika arenguga arvestamiseks nõukogu direktiivi 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (
  1
  ) | 42 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 257/2005, 4. veebruar 2005, millega kehtestatakse paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2004 kohaldatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, lepinguliste ja ajutiste töötajate ning ametnike, kes jäävad kümnes uues liikmesriigis pärast ühinemist ametisse maksimaalselt 15 kuuks, töötasude suhtes

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 258/2005, 14. veebruar 2005, millega muudetakse määrusega (EÜ) nr 348/2000 teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate ruast ja legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 259/2005, 16. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

29

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 260/2005, 16. veebruar 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001 kiirtestide osas (
  1
  )

1

31

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 261/2005, 16. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2003, milles sätestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001 ja (EÜ) nr 1454/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses toetusega taimekasvatussaaduste kohalikuks tootmiseks Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades

34

Komisjoni määrus (EÜ) nr 262/2005, 16. veebruar 2005, millega kehtestatakse oliiviõli eksporditoetused

36

Komisjoni määrus (EÜ) nr 263/2005, 16. veebruar 2005, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

38

Komisjoni määrus (EÜ) nr 264/2005, 16. veebruar 2005, millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused alates 17. veebruarist 2005

40

*

Komisjoni direktiiv 2005/11/EÜ, 16. veebruar 2005, millega muudetakse tehnika arenguga arvestamiseks nõukogu direktiivi 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta (
  1
  )

1

42

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/132/EÜ:Komisjoni otsus, 16. veebruar 2005, millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2000/137/EÜ, millega kiidetakse heaks teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast ja legeerimata terasest õmblusteta torude importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused | 44 |
| | * | 2005/133/EÜ:Komisjoni otsus, 16. veebruar 2005, millega peatatakse osaliselt määrusega (EÜ) nr 258/2005 kehtestatud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes | 46 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

2005/132/EÜ:Komisjoni otsus, 16. veebruar 2005, millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2000/137/EÜ, millega kiidetakse heaks teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast ja legeerimata terasest õmblusteta torude importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused

44

*

2005/133/EÜ:Komisjoni otsus, 16. veebruar 2005, millega peatatakse osaliselt määrusega (EÜ) nr 258/2005 kehtestatud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes

46

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu otsus 2005/134/ÜVJP 20. detsember 2004, Euroopa Liidu ja Bulgaaria Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega kehtestatakse raamistik Bulgaaria Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides | 49 |
| Euroopa Liidu ja Bulgaaria Vabariigi vaheline Leping, millega kehtestatakse raamistik Bulgaaria Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides | 50 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu otsus 2005/134/ÜVJP 20. detsember 2004, Euroopa Liidu ja Bulgaaria Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega kehtestatakse raamistik Bulgaaria Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

49

Euroopa Liidu ja Bulgaaria Vabariigi vaheline Leping, millega kehtestatakse raamistik Bulgaaria Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 17.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM) nr 257/2005,

4. veebruar 2005,

millega kehtestatakse paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2004 kohaldatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, lepinguliste ja ajutiste töötajate ning ametnike, kes jäävad kümnes uues liikmesriigis pärast ühinemist ametisse maksimaalselt 15 kuuks, töötasude suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (1) eriti personalieeskirjade X lisa artikli 13 esimest lõiku,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 33 lõiget 4,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tuleb võtta arvesse elukalliduse muutumist kolmandates riikides ning seetõttu tuleks kehtestada paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2004 kohaldatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, lepinguliste ja ajutiste töötajate ning ametnike, kes jäävad kümnes uues liikmesriigis pärast 1. maid 2004 ametisse maksimaalselt 15 kuuks, töökohariigi vääringus makstava töötasu suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Tuleb võtta arvesse elukalliduse muutumist kolmandates riikides ning seetõttu tuleks kehtestada paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2004 kohaldatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, lepinguliste ja ajutiste töötajate ning ametnike, kes jäävad kümnes uues liikmesriigis pärast 1. maid 2004 ametisse maksimaalselt 15 kuuks, töökohariigi vääringus makstava töötasu suhtes.

| (2) | Paranduskoefitsiendid, mida kohaldati määruse (EÜ, Euratom) nr 1785/2004 (2) alusel, võivad tagasiulatuvalt kaasa tuua töötasude kohandamise saaja kasuks või kahjuks. |
| --- | --- |

(2)

Paranduskoefitsiendid, mida kohaldati määruse (EÜ, Euratom) nr 1785/2004 (2) alusel, võivad tagasiulatuvalt kaasa tuua töötasude kohandamise saaja kasuks või kahjuks.

| (3) | Juhuks, kui töötasud peaksid uute paranduskoefitsientide tulemusena suurenema, on vaja ette näha lisamaksed. |
| --- | --- |

(3)

Juhuks, kui töötasud peaksid uute paranduskoefitsientide tulemusena suurenema, on vaja ette näha lisamaksed.

| (4) | Juhuks, kui töötasud peaksid uute paranduskoefitsientide tulemusena vähenema, on vaja ette näha enammakstud summade tagasimaksed, mis hõlmavad ajavahemikku 1. juulist 2004 käesoleva määruse jõustumise kuupäevani. |
| --- | --- |

(4)

Juhuks, kui töötasud peaksid uute paranduskoefitsientide tulemusena vähenema, on vaja ette näha enammakstud summade tagasimaksed, mis hõlmavad ajavahemikku 1. juulist 2004 käesoleva määruse jõustumise kuupäevani.

| (5) | Tuleb sätestada, et tagasimaksed võivad hõlmata maksimaalselt kuue kuu pikkust ajavahemikku enne käesoleva määruse jõustumist ning selle mõju võib ulatuda maksimaalselt kaheteistkümnele kuule alates nimetatud kuupäevast, nagu on ette nähtud ka nende paranduskoefitsientide puhul, mida kohaldatakse ühendusesiseselt Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes, |
| --- | --- |

(5)

Tuleb sätestada, et tagasimaksed võivad hõlmata maksimaalselt kuue kuu pikkust ajavahemikku enne käesoleva määruse jõustumist ning selle mõju võib ulatuda maksimaalselt kaheteistkümnele kuule alates nimetatud kuupäevast, nagu on ette nähtud ka nende paranduskoefitsientide puhul, mida kohaldatakse ühendusesiseselt Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasude ja pensionide suhtes,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2004 kohaldatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, lepinguliste ja ajutiste töötajate ning ametnike, kes jäävad kümnes uues liikmesriigis pärast ühinemist ametisse maksimaalselt 15 kuuks, töökohariigi valuutas makstud töötasude suhtes, on esitatud lisas.

Kõnealuste töötasude arvutamisel rakendatavad vahetuskursid on kooskõlas finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjadega ning vastavad esimeses lõigus ettenähtud kuupäevale.

Artikkel 2

1.   Kui töötasud lisas kehtestatud paranduskoefitsientide tulemusel suurenevad, sooritavad vastavad institutsioonid tagasiulatuvaid lisamakseid.

2.   Kui töötasud lisas kehtestatud paranduskoefitsientide tulemusel vähenevad, kohandavad vastavad institutsioonid 1. juuli 2004 ja määruse jõustumise kuupäeva vahel makstud töötasusid tagasiulatuvalt tasusaaja kahjuks.

Tagasiulatuvad kohandused, mis tähendavad enammakstud summa tagasimaksmist, võivad puudutada maksimaalselt kuue kuu pikkust ajavahemikku enne määruse jõustumise kuupäeva. Tagasimaksed hõlmavad maksimaalselt kaheteistkümne kuu pikkust ajavahemikku alates samast kuupäevast.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 857/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 11).

1

(2)  ELT L 317, 16.10.2004, lk 1.

2

---

LISA

| Töökoht | Paranduskoefitsient juulis 2004 |
| --- | --- |
| Afganistan (1) | 0,0 |
| Albaania | 87,7 |
| Alžeeria | 83,4 |
| Ameerika Ühendriigid (New York) | 103,5 |
| Ameerika Ühendriigid (Washington) | 99,5 |
| Angola | 111,4 |
| Argentina | 58,0 |
| Armeenia (1) | 0,0 |
| Austraalia | 93,7 |
| Bangladesh | 53,0 |
| Barbados | 111,9 |
| Benin | 87,0 |
| Boliivia | 48,2 |
| Bosnia ja Hertsegoviina | 72,2 |
| Botswana | 68,7 |
| Brasiilia | 55,1 |
| Bulgaaria | 74,0 |
| Burkina Faso | 82,0 |
| Burundi (1) | 0,0 |
| Cabo Verde Vabariik | 74,0 |
| Colombia | 57,5 |
| Costa Rica | 68,7 |
| Côte d’Ivoire | 108,1 |
| Djibouti | 94,5 |
| Dominikaani Vabariik | 48,5 |
| Ecuador | 68,1 |
| Eesti | 75,2 |
| Egiptus | 45,6 |
| El Salvador (1) | 0,0 |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik | 73,5 |
| Eritrea | 39,0 |
| Etioopia | 68,1 |
| Fidži Vabariik | 70,3 |
| Filipiinid | 47,2 |
| Gabon | 112,8 |
| Gambia | 36,8 |
| Ghana | 67,2 |
| Gruusia | 88,2 |
| Guatemala | 71,6 |
| Guinea | 76,6 |
| Guinea-Bissau | 137,0 |
| Guyana | 57,3 |
| Haïti | 101,4 |
| Hiina | 74,5 |
| Honduras (1) | 0,0 |
| Hongkong | 84,2 |
| Horvaatia | 99,0 |
| Iisrael | 88,5 |
| India | 47,6 |
| Indoneesia | 74,7 |
| Jaapan (Naka) | 125,6 |
| Jaapan (Tokyo) | 133,9 |
| Jamaica | 82,7 |
| Jeemen (1) | 0,0 |
| Jordaania | 73,2 |
| Jordani Läänekallas – Gaza sektor | 86,0 |
| Kambodža | 64,3 |
| Kamerun | 97,9 |
| Kanada | 75,9 |
| Kasahstan | 96,1 |
| Kenya | 72,5 |
| Kesk-Aafrika Vabariik | 109,3 |
| Kongo | 128,5 |
| Kongo Demokraatlik Vabariik | 137,5 |
| Kõrgõzstan (1) | 0,0 |
| Küpros | 100,1 |
| Kuuba | 88,5 |
| Laos | 67,4 |
| Läti | 72,4 |
| Leedu | 73,7 |
| Lesotho | 72,6 |
| Libeeria (1) | 0,0 |
| Liibanon | 88,9 |
| Lõuna-Aafrika | 69,2 |
| Lõuna-Korea | 90,2 |
| Madagaskar | 56,8 |
| Malaisia | 71,4 |
| Malawi | 72,4 |
| Mali | 89,0 |
| Malta | 97,5 |
| Maroko | 82,7 |
| Mauritaania | 58,2 |
| Mauritius | 73,2 |
| Mehhiko | 71,1 |
| Mosambiik | 75,5 |
| Namiibia | 83,4 |
| Nepal | 65,3 |
| Nicaragua | 64,7 |
| Nigeeria | 69,0 |
| Niger | 87,6 |
| Norra | 125,1 |
| Paapua Uus-Guinea | 76,5 |
| Pakistan | 50,1 |
| Paraguay | 62,8 |
| Peruu | 78,8 |
| Poola | 69,2 |
| Rumeenia | 49,8 |
| Rwanda | 77,6 |
| Salomoni saared | 80,8 |
| Sambia | 47,1 |
| Saudi Araabia | 86,0 |
| Senegal | 78,7 |
| Serbia ja Montenegro | 61,8 |
| Sierra Leone | 70,4 |
| Singapur | 93,6 |
| Slovakkia | 84,9 |
| Sloveenia | 82,3 |
| Somaalia (1) | 0,0 |
| Sri Lanka | 53,6 |
| Sudaan | 38,6 |
| Suriname | 53,1 |
| Süüria | 64,3 |
| Svaasimaa | 70,0 |
| Šveits | 117,3 |
| Tadžikistan (1) | 0,0 |
| Tai | 57,9 |
| Taiwan | 86,1 |
| Tansaania | 57,9 |
| Togo | 96,9 |
| Trinidad ja Tobago | 69,3 |
| Tšaad | 114,2 |
| Tšehhi Vabariik | 80,9 |
| Tšiili | 69,5 |
| Tuneesia | 73,8 |
| Türgi | 78,5 |
| Uganda | 71,9 |
| Ukraina | 92,0 |
| Ungari | 74,4 |
| Uruguay | 58,5 |
| Uus-Kaledoonia | 119,8 |
| Uus-Meremaa (1) | 0,0 |
| Vanuatu | 114,7 |
| Venemaa | 102,5 |
| Venezuela | 63,1 |
| Vietnam | 51,0 |
| Zimbabwe | 51,9 |

Töökoht

Paranduskoefitsient juulis 2004

Afganistan (1)

0,0

Albaania

87,7

Alžeeria

83,4

Ameerika Ühendriigid (New York)

103,5

Ameerika Ühendriigid (Washington)

99,5

Angola

111,4

Argentina

58,0

Armeenia (1)

0,0

Austraalia

93,7

Bangladesh

53,0

Barbados

111,9

Benin

87,0

Boliivia

48,2

Bosnia ja Hertsegoviina

72,2

Botswana

68,7

Brasiilia

55,1

Bulgaaria

74,0

Burkina Faso

82,0

Burundi (1)

0,0

Cabo Verde Vabariik

74,0

Colombia

57,5

Costa Rica

68,7

Côte d’Ivoire

108,1

Djibouti

94,5

Dominikaani Vabariik

48,5

Ecuador

68,1

Eesti

75,2

Egiptus

45,6

El Salvador (1)

0,0

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik

73,5

Eritrea

39,0

Etioopia

68,1

Fidži Vabariik

70,3

Filipiinid

47,2

Gabon

112,8

Gambia

36,8

Ghana

67,2

Gruusia

88,2

Guatemala

71,6

Guinea

76,6

Guinea-Bissau

137,0

Guyana

57,3

Haïti

101,4

Hiina

74,5

Honduras (1)

0,0

Hongkong

84,2

Horvaatia

99,0

Iisrael

88,5

India

47,6

Indoneesia

74,7

Jaapan (Naka)

125,6

Jaapan (Tokyo)

133,9

Jamaica

82,7

Jeemen (1)

0,0

Jordaania

73,2

Jordani Läänekallas – Gaza sektor

86,0

Kambodža

64,3

Kamerun

97,9

Kanada

75,9

Kasahstan

96,1

Kenya

72,5

Kesk-Aafrika Vabariik

109,3

Kongo

128,5

Kongo Demokraatlik Vabariik

137,5

Kõrgõzstan (1)

0,0

Küpros

100,1

Kuuba

88,5

Laos

67,4

Läti

72,4

Leedu

73,7

Lesotho

72,6

Libeeria (1)

0,0

Liibanon

88,9

Lõuna-Aafrika

69,2

Lõuna-Korea

90,2

Madagaskar

56,8

Malaisia

71,4

Malawi

72,4

Mali

89,0

Malta

97,5

Maroko

82,7

Mauritaania

58,2

Mauritius

73,2

Mehhiko

71,1

Mosambiik

75,5

Namiibia

83,4

Nepal

65,3

Nicaragua

64,7

Nigeeria

69,0

Niger

87,6

Norra

125,1

Paapua Uus-Guinea

76,5

Pakistan

50,1

Paraguay

62,8

Peruu

78,8

Poola

69,2

Rumeenia

49,8

Rwanda

77,6

Salomoni saared

80,8

Sambia

47,1

Saudi Araabia

86,0

Senegal

78,7

Serbia ja Montenegro

61,8

Sierra Leone

70,4

Singapur

93,6

Slovakkia

84,9

Sloveenia

82,3

Somaalia (1)

0,0

Sri Lanka

53,6

Sudaan

38,6

Suriname

53,1

Süüria

64,3

Svaasimaa

70,0

Šveits

117,3

Tadžikistan (1)

0,0

Tai

57,9

Taiwan

86,1

Tansaania

57,9

Togo

96,9

Trinidad ja Tobago

69,3

Tšaad

114,2

Tšehhi Vabariik

80,9

Tšiili

69,5

Tuneesia

73,8

Türgi

78,5

Uganda

71,9

Ukraina

92,0

Ungari

74,4

Uruguay

58,5

Uus-Kaledoonia

119,8

Uus-Meremaa (1)

0,0

Vanuatu

114,7

Venemaa

102,5

Venezuela

63,1

Vietnam

51,0

Zimbabwe

51,9

---

(1)  Andmed puuduvad

---

| 17.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/7

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 258/2005,

14. veebruar 2005,

millega muudetakse määrusega (EÜ) nr 348/2000 teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate ruast ja legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõikeid 3 ja 7,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Varasem uurimine ja kehtivad meetmed

| (1) | Praegu Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate teatavate rauast ja legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtivad meetmed on lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 348/2000, (2) ning komisjoni otsusega 2000/137/EÜ (3) vastuvõetud ühe Horvaatia eksportija hinnakohustus. Horvaatiast pärinevale impordile kohaldatav tollimaksumäär on 23 % ning Ukrainast pärinevale impordile kohaldatav tollimaksumäär on 38,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Praegu Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate teatavate rauast ja legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtivad meetmed on lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 348/2000, (2) ning komisjoni otsusega 2000/137/EÜ (3) vastuvõetud ühe Horvaatia eksportija hinnakohustus. Horvaatiast pärinevale impordile kohaldatav tollimaksumäär on 23 % ning Ukrainast pärinevale impordile kohaldatav tollimaksumäär on 38,5 %.

2.   Algatamine

| (2) | 23. novembril 2002 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (4) teate teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast ja legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise algatamise kohta ning alustas uurimist. |
| --- | --- |

(2)

23. novembril 2002 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (4) teate teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast ja legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise algatamise kohta ning alustas uurimist.

| (3) | Uurimist alustati Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee taotluse alusel tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 75 % ühenduse kogutoodangust. |
| --- | --- |

(3)

Uurimist alustati Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee taotluse alusel tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 75 % ühenduse kogutoodangust.

| (4) | Tuleb märkida, et samal kuupäeval, 23. novembril 2002, algatati ka teine läbivaatamine sama toote, st teatavate legeerimata terasest õmblusteta torude Poolast, Venemaalt, Tšehhi Vabariigist, Rumeeniast ja Slovakkiast pärineva impordi suhtes kehtivate meetmete kohta. (5) Euroopa Liidu laienemisega seoses muutusid Poola, Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia suhtes kohaldatud meetmed 1. mail 2004 tühiseks. Määruse (EÜ) nr 1322/2004 (6) kohaselt ei kohaldata alates 21. juulist 2004 ajutiselt meetmeid teatavate legeerimata terasest õmblusteta torude Venemaalt ja Rumeeniast pärineva impordi suhtes. Kõnealuste meetmete läbivaatamine jätkub. |
| --- | --- |

(4)

Tuleb märkida, et samal kuupäeval, 23. novembril 2002, algatati ka teine läbivaatamine sama toote, st teatavate legeerimata terasest õmblusteta torude Poolast, Venemaalt, Tšehhi Vabariigist, Rumeeniast ja Slovakkiast pärineva impordi suhtes kehtivate meetmete kohta. (5) Euroopa Liidu laienemisega seoses muutusid Poola, Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia suhtes kohaldatud meetmed 1. mail 2004 tühiseks. Määruse (EÜ) nr 1322/2004 (6) kohaselt ei kohaldata alates 21. juulist 2004 ajutiselt meetmeid teatavate legeerimata terasest õmblusteta torude Venemaalt ja Rumeeniast pärineva impordi suhtes. Kõnealuste meetmete läbivaatamine jätkub.

3.   Menetlusega seotud isikud

| (5) | Komisjon andis Horvaatia ja Ukraina eksportivatele tootjatele, ühenduse tootjatele, importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, keda asi teadaolevalt puudutab, ning Horvaatia ja Ukraina ametiasutustele ametlikult teada uurimise alustamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda enda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon andis Horvaatia ja Ukraina eksportivatele tootjatele, ühenduse tootjatele, importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, keda asi teadaolevalt puudutab, ning Horvaatia ja Ukraina ametiasutustele ametlikult teada uurimise alustamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda enda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (6) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi viielt ühenduse tootjalt, ühelt importijalt, ühelt Horvaatia eksportivalt tootjalt, kolmelt Ukraina eksportivalt tootjalt ja kolmelt Ukraina tootjatega seotud kaubandusettevõtjalt. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi viielt ühenduse tootjalt, ühelt importijalt, ühelt Horvaatia eksportivalt tootjalt, kolmelt Ukraina eksportivalt tootjalt ja kolmelt Ukraina tootjatega seotud kaubandusettevõtjalt.

| (7) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu dumpingu ja sellest tuleneva kahju määramiseks vajalikuks peetavat teavet ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute tegevuskohtadesse:






  a) | Ühenduse tootjad:






  — | Dalmine Spa, Itaalia |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu dumpingu ja sellest tuleneva kahju määramiseks vajalikuks peetavat teavet ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute tegevuskohtadesse:

a)

Ühenduse tootjad:

—

Dalmine Spa, Itaalia

| — | Productos Tubulares S.A., Hispaania |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares S.A., Hispaania

| — | Tubos Reunidos S.A., Hispaania |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Hispaania

| — | Vallourec & Mannesmann, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Saksamaa

| — | Vallourec & Mannesmann, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Prantsusmaa

| b) | Ühenduses paiknevad sõltumatud importijad:






  — | Comercial de Tubos S.A., Hispaania |
| --- | --- | --- |

b)

Ühenduses paiknevad sõltumatud importijad:

—

Comercial de Tubos S.A., Hispaania

| c) | Horvaatia eksportiv tootja:






  — | Mechel Željezara Ltd., Sisak |
| --- | --- | --- |

c)

Horvaatia eksportiv tootja:

—

Mechel Željezara Ltd., Sisak

| d) | Ukraina eksportivad tootjad:






  — | CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol |
| --- | --- | --- |

d)

Ukraina eksportivad tootjad:

—

CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol

| — | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk

| e) | Kaubandusettevõtjad Ukrainas:






  — | Time Ltd, Dnipropetrovsk |
| --- | --- | --- |

e)

Kaubandusettevõtjad Ukrainas:

—

Time Ltd, Dnipropetrovsk

| — | SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk

| f) | Kaubandusettevõtja Šveitsis:






  — | SEPCO, Lugano. |
| --- | --- | --- |

f)

Kaubandusettevõtja Šveitsis:

—

SEPCO, Lugano.

4.   Uurimisperiood

| (8) | Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2001 kuni 30. septembrini 2002 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1999 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(8)

Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2001 kuni 30. septembrini 2002 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1999 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

5.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

5.1.   Vaatlusalune toode

| (9) | Vaatluse all on järgnevad tooted:






  a) | rauast või legeerimata terasest õmblusteta torud, mida kasutatakse nafta- ja gaasijuhtmete ehitamiseks, välisdiameetriga mitte üle 406,4 mm; |
| --- | --- | --- |

(9)

Vaatluse all on järgnevad tooted:

a)

rauast või legeerimata terasest õmblusteta torud, mida kasutatakse nafta- ja gaasijuhtmete ehitamiseks, välisdiameetriga mitte üle 406,4 mm;

| b) | ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata terasest külmtõmmatud või külmvaltsitud õmblusteta torud, välja arvatud täppistorud; |
| --- | --- |

b)

ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata terasest külmtõmmatud või külmvaltsitud õmblusteta torud, välja arvatud täppistorud;

| c) | muud ümmarguse ristlõikega rauast ja legeerimata terasest torud välisdiameetriga mitte üle 406,4 mm, välja arvatud keermestatud või keermestamiseks kõlblikud torud, mis pärinevad Horvaatiast ja Ukrainast (“vaatlusalune toode”) ning liigitatakse CN-koodide ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 ja 7304 39 93 alla. |
| --- | --- |

c)

muud ümmarguse ristlõikega rauast ja legeerimata terasest torud välisdiameetriga mitte üle 406,4 mm, välja arvatud keermestatud või keermestamiseks kõlblikud torud, mis pärinevad Horvaatiast ja Ukrainast (“vaatlusalune toode”) ning liigitatakse CN-koodide ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 ja 7304 39 93 alla.

| (10) | Uurimine näitas, et kõik need kategooriad on piisavalt sarnased, et neid käsitleda ühe tootena nagu esialgsel uurimiselgi. Seetõttu käsitletakse käesolevas dumpinguvastases uurimises vaatlusaluse toote kõiki liike ühe tootena. |
| --- | --- |

(10)

Uurimine näitas, et kõik need kategooriad on piisavalt sarnased, et neid käsitleda ühe tootena nagu esialgsel uurimiselgi. Seetõttu käsitletakse käesolevas dumpinguvastases uurimises vaatlusaluse toote kõiki liike ühe tootena.

5.2.   Samasugune toode

| (11) | Analoogselt eelnenud uurimisega ei leitud erinevust vaatlusaluse toote ning Horvaatias toodetud ja siseturul müüdavate õmblusteta torude vahel. |
| --- | --- |

(11)

Analoogselt eelnenud uurimisega ei leitud erinevust vaatlusaluse toote ning Horvaatias toodetud ja siseturul müüdavate õmblusteta torude vahel.

| (12) | Ka vaatlusaluse toote ja ühenduse tootjate toodetavate ühenduse turul müüdavate õmblusteta torude vahel ei leitud erinevusi. Mõlemal tootel on samasugused füüsilised ja keemilised omadused ning kasutus. Mõlemad vastavad tööstusstandarditele DIN, API ja ASTM. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(12)

Ka vaatlusaluse toote ja ühenduse tootjate toodetavate ühenduse turul müüdavate õmblusteta torude vahel ei leitud erinevusi. Mõlemal tootel on samasugused füüsilised ja keemilised omadused ning kasutus. Mõlemad vastavad tööstusstandarditele DIN, API ja ASTM. Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

B.   DUMPING

1.   Horvaatia

1.1.   Koostöö

| (13) | Ühe eksportiva tootja, Mechel Željezara Ltd toodang hõlmas kogu vaatlusaluse toote ekspordi Horvaatiast ühendusse. Mechel Željezara Ltd on äriühingu Željezara Sisak d.d., kes tegi esialgse uurimise käigus koostööd, ent on praeguste meetmete kehtestamise järel omandisuhete muutuste tõttu kaks korda nime muutnud, uus nimi. (7) |
| --- | --- |

(13)

Ühe eksportiva tootja, Mechel Željezara Ltd toodang hõlmas kogu vaatlusaluse toote ekspordi Horvaatiast ühendusse. Mechel Željezara Ltd on äriühingu Željezara Sisak d.d., kes tegi esialgse uurimise käigus koostööd, ent on praeguste meetmete kehtestamise järel omandisuhete muutuste tõttu kaks korda nime muutnud, uus nimi. (7)

| (14) | Esialgse uurimise ajal võeti vastu Mechel Željezara Ltd hinnakohustus tema algse nime all. (8) Kuna uurimist alustati meetmete ulatuse ja vormi läbivaatamiseks, vaadati läbi ka hinnakohustus (vt põhjendused 135-137). |
| --- | --- |

(14)

Esialgse uurimise ajal võeti vastu Mechel Željezara Ltd hinnakohustus tema algse nime all. (8) Kuna uurimist alustati meetmete ulatuse ja vormi läbivaatamiseks, vaadati läbi ka hinnakohustus (vt põhjendused 135-137).

1.2.   Normaalväärtus

| (15) | Kõigepealt tehti kindlaks, kas Mechel Željezara Ltd samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on tüüpiline, võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Leiti, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline, kuna omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(15)

Kõigepealt tehti kindlaks, kas Mechel Željezara Ltd samasuguse toote omamaise müügi kogumaht on tüüpiline, võrreldes kogu tema eksportmüügiga ühendusse. Leiti, et vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 2 on omamaine müük tüüpiline, kuna omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust.

| (16) | Seejärel uuriti tooteliikide määratlemise abil vastavalt CN-koodidele, mille alla toode klassifitseeritakse, kas iga tooteliigi omamaine müük on tüüpiline. Teatava liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 protsendile ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. Leiti, et kõigi äriühingu poolt ühendusse eksportimiseks müüdavate tooteliikide omamaine müük oli tüüpiline. |
| --- | --- |

(16)

Seejärel uuriti tooteliikide määratlemise abil vastavalt CN-koodidele, mille alla toode klassifitseeritakse, kas iga tooteliigi omamaine müük on tüüpiline. Teatava liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse liigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 protsendile ühendusse eksporditud võrreldavat liiki toote müügi kogumahust. Leiti, et kõigi äriühingu poolt ühendusse eksportimiseks müüdavate tooteliikide omamaine müük oli tüüpiline.

| (17) | Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Kui toote arvestusliku ühikuhinnaga vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud tooteliigi müügimaht vastas rohkem kui 80 protsendile kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne toote ühikuhinnaga, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli kasumlik või mitte. See oli nõnda kahe tooteliigi puhul. |
| --- | --- |

(17)

Kontrollimaks seda, kas iga tooteliigi omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see müük toimus tavakaubanduse raames, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse liigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Kui toote arvestusliku ühikuhinnaga vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud tooteliigi müügimaht vastas rohkem kui 80 protsendile kõnealuse tooteliigi müügi kogumahust ja kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne toote ühikuhinnaga, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli kasumlik või mitte. See oli nõnda kahe tooteliigi puhul.

| (18) | Kui tooteliigi kasumliku müügi maht oli 80 % või väiksem, kuid siiski vähemalt 10 % selle liigi müügi kogumahust, või kui kaalutud keskmine müügihind oli alla ühikuhinna, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi omamaise kasumliku müügi kaalutud keskmisega. See oli nõnda ühe tooteliigi puhul. |
| --- | --- |

(18)

Kui tooteliigi kasumliku müügi maht oli 80 % või väiksem, kuid siiski vähemalt 10 % selle liigi müügi kogumahust, või kui kaalutud keskmine müügihind oli alla ühikuhinna, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi omamaise kasumliku müügi kaalutud keskmisega. See oli nõnda ühe tooteliigi puhul.

| (19) | Neljanda tooteliigi puhul oli uurimisperioodil kasumlik vähem kui 10 % omamaisest müügimahust. Seetõttu leiti, et seda konkreetset tooteliiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal ning tuli rakendada teist meetodit. Sellisel juhul kasutati arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtuse arvestamisel liideti eksporditud liikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, mis põhinevad tegelikel andmetel, mis uurimisalune eksportiv tootja esitas samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele. |
| --- | --- |

(19)

Neljanda tooteliigi puhul oli uurimisperioodil kasumlik vähem kui 10 % omamaisest müügimahust. Seetõttu leiti, et seda konkreetset tooteliiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal ning tuli rakendada teist meetodit. Sellisel juhul kasutati arvestuslikku normaalväärtust vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 3. Normaalväärtuse arvestamisel liideti eksporditud liikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude protsent ning mõistlik kasumimarginaal, mis põhinevad tegelikel andmetel, mis uurimisalune eksportiv tootja esitas samasuguse toote valmistamise ja tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud müügi kohta vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 esimesele lausele.

1.3.   Ekspordihind

| (20) | Uurimine näitas, et Mechel Željezara Ltd. eksportmüük oli suunatud eranditult otseselt ühenduse sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(20)

Uurimine näitas, et Mechel Željezara Ltd. eksportmüük oli suunatud eranditult otseselt ühenduse sõltumatutele klientidele.

| (21) | Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks ühenduses tarbimiseks esimesele sõltumatule kliendile müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8. |
| --- | --- |

(21)

Seetõttu määrati ekspordihind kindlaks ühenduses tarbimiseks esimesele sõltumatule kliendile müüdud vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8.

1.4.   Võrdlus

| (22) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Selleks, et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, tehti parandused hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(22)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. Selleks, et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, tehti parandused hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (23) | Vajaduse korral ja kontrollitud tõendite olemasolul tehti transpordikulude, käitlemis-, laadimis-, lisa- ja laenukulude ning vahendustasude kohandusi. |
| --- | --- |

(23)

Vajaduse korral ja kontrollitud tõendite olemasolul tehti transpordikulude, käitlemis-, laadimis-, lisa- ja laenukulude ning vahendustasude kohandusi.

1.5.   Dumpingumarginaal

| (24) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi korrigeeritud kaalutud keskmist normaalväärtust tooteliikide kaupa vaatlusaluse toote iga vastava liigi korrigeeritud kaalutud keskmise eksporthinnaga. |
| --- | --- |

(24)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi korrigeeritud kaalutud keskmist normaalväärtust tooteliikide kaupa vaatlusaluse toote iga vastava liigi korrigeeritud kaalutud keskmise eksporthinnaga.

| (25) | Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmine:






  Mechel Željezara Ltd. | 38,9 %. |
| --- | --- | --- |

(25)

Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Dumpingumarginaal väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmine:

Mechel Željezara Ltd.

38,9 %.

| (26) | Kõnealune dumpingumarginaal on väiksem kui esialgsel uurimisel avastatud dumpingumarginaal. Kuna koostöövalmidus oli suur (hõlmates kogu vaatlusaluse toote ekspordi Horvaatiast ühendusse), määrati dumpingu jääkmarginaal samal tasemel Mechel Željezara Ltd-le määratud marginaaliga, nimelt 38,9 %. |
| --- | --- |

(26)

Kõnealune dumpingumarginaal on väiksem kui esialgsel uurimisel avastatud dumpingumarginaal. Kuna koostöövalmidus oli suur (hõlmates kogu vaatlusaluse toote ekspordi Horvaatiast ühendusse), määrati dumpingu jääkmarginaal samal tasemel Mechel Željezara Ltd-le määratud marginaaliga, nimelt 38,9 %.

2.   Ukraina

2.1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (27) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Ukrainast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad turumajanduse tingimustes. |
| --- | --- |

(27)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Ukrainast pärit importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimistes normaalväärtus kindlaks vastavalt nimetatud artikli lõigetele 1–6 nende tootjate puhul, kes vastavad algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c osutatud tingimustele, st samasuguse toote valmistamine ja müük toimuvad turumajanduse tingimustes.

| (28) | Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(28)

Turumajandusliku kohtlemise kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta;

| 2. | äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (“IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega (“IAS”) ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel;

| 3. | puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel. |
| --- | --- |

5.

vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel.

| (29) | Taotluse turumajanduslikuks kohtlemiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b esitasid kaks kontserni:






  a) | tootmisega tegelev äriühing Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) ja sellega seotud kaubandusettevõtja Ukrainas Time Ltd; |
| --- | --- | --- |

(29)

Taotluse turumajanduslikuks kohtlemiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b esitasid kaks kontserni:

a)

tootmisega tegelev äriühing Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) ja sellega seotud kaubandusettevõtja Ukrainas Time Ltd;

| b) | tootmisega tegelevad seotud äriühingud OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube” ning SGIP Interpipe, nendega seotud kaubanduseettevõtja Ukrainas. |
| --- | --- |

b)

tootmisega tegelevad seotud äriühingud OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube” ning SGIP Interpipe, nendega seotud kaubanduseettevõtja Ukrainas.

| (30) | Taotlusi analüüsiti algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie kriteeriumi alusel. |
| --- | --- |

(30)

Taotlusi analüüsiti algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie kriteeriumi alusel.

| (31) | Esimese kontserni puhul leiti, et tootmisega tegeleva äriühingu raamatupidamisarvestus on ebausaldusväärne, kuna selles esineb olulisi ebatäpsusi ja rahvusvahelises raamatupidamisstandardis IAS 1 osutatud raamatupidamistavade väärkäsitlust. Samuti leiti, et asjaomane äriühing on maksujõuetu ning kuulub pankrotiseaduse sätte alusel eristaatusega äriühingute kategooriasse, mis ei taga selle toimimise õiguskindlust. Seetõttu otsustati, et kõnealune kontsern ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teisele ja neljandale kriteeriumile. |
| --- | --- |

(31)

Esimese kontserni puhul leiti, et tootmisega tegeleva äriühingu raamatupidamisarvestus on ebausaldusväärne, kuna selles esineb olulisi ebatäpsusi ja rahvusvahelises raamatupidamisstandardis IAS 1 osutatud raamatupidamistavade väärkäsitlust. Samuti leiti, et asjaomane äriühing on maksujõuetu ning kuulub pankrotiseaduse sätte alusel eristaatusega äriühingute kategooriasse, mis ei taga selle toimimise õiguskindlust. Seetõttu otsustati, et kõnealune kontsern ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teisele ja neljandale kriteeriumile.

| (32) | Teise kontserni puhul leiti, et mõlemal tootmisega tegeleval äriühingul puudus üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel, sest mõlemal äriühingul oli mitu peamiste raamatupidamisdokumentide kogumit, mida kasutati erinevatel eesmärkidel. Lisaks avastati olulisi varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikke moonutusi riigi poolt sisse nõudmata kontrollimata intressivabade laenude kujul, samuti leiti, et laenude kustutamine märkimisväärses ulatuses ning maksuvõlgnevused avaldavad mõju kontserni kulustruktuurile ja finantsolukorrale. Seetõttu otsustati, et kõnealune kontsern ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teisele ja kolmandale kriteeriumile. |
| --- | --- |

(32)

Teise kontserni puhul leiti, et mõlemal tootmisega tegeleval äriühingul puudus üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel, sest mõlemal äriühingul oli mitu peamiste raamatupidamisdokumentide kogumit, mida kasutati erinevatel eesmärkidel. Lisaks avastati olulisi varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikke moonutusi riigi poolt sisse nõudmata kontrollimata intressivabade laenude kujul, samuti leiti, et laenude kustutamine märkimisväärses ulatuses ning maksuvõlgnevused avaldavad mõju kontserni kulustruktuurile ja finantsolukorrale. Seetõttu otsustati, et kõnealune kontsern ei vasta algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teisele ja kolmandale kriteeriumile.

| (33) | Kuna kumbki kontsern ei täitnud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kõiki viit kriteeriumi, mis on turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks vajalik, keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest. |
| --- | --- |

(33)

Kuna kumbki kontsern ei täitnud algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kõiki viit kriteeriumi, mis on turumajandusliku kohtlemise kohaldamiseks vajalik, keelduti turumajandusliku kohtlemise kohaldamisest.

| (34) | Mõlemad kontsernid väitsid, et komisjon tegi otsuse turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta hiljem kui algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c nimetatud kolme kuu jooksul ning seetõttu ei ole otsus kehtiv. Sellega seoses märgitakse, et komisjon andis korduvalt asjaomastele Ukraina eksportivatele tootjatele ajapikendust, kuna neil oli tõsiseid raskusi algatamisteates esitatud turumajanduslikku kohtlemist käsitleva vormi täitmise tähtajast kinnipidamisel. Samuti märgitakse, et turumajanduslikku kohtlemist käsitleva taotluse vormid olid puudulikult täidetud ning tarvilik oli mitmete põhimõtteliste selgituste ning lisateabe saamine, mistõttu tekkis uurimises viivitusi. Analüüsi pikendas mitmete küsimuste, nagu kontsernide struktuuri ja müügikanalite, keerukus ning samuti tõsised probleemid kontsernide raamatupidamisarvestuses. Seetõttu ei olnud võimalik teha otsust esitatud turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate taotluste kohta kolme kuu jooksul algatamisest alates. |
| --- | --- |

(34)

Mõlemad kontsernid väitsid, et komisjon tegi otsuse turumajandusliku kohtlemise kohaldamise kohta hiljem kui algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c nimetatud kolme kuu jooksul ning seetõttu ei ole otsus kehtiv. Sellega seoses märgitakse, et komisjon andis korduvalt asjaomastele Ukraina eksportivatele tootjatele ajapikendust, kuna neil oli tõsiseid raskusi algatamisteates esitatud turumajanduslikku kohtlemist käsitleva vormi täitmise tähtajast kinnipidamisel. Samuti märgitakse, et turumajanduslikku kohtlemist käsitleva taotluse vormid olid puudulikult täidetud ning tarvilik oli mitmete põhimõtteliste selgituste ning lisateabe saamine, mistõttu tekkis uurimises viivitusi. Analüüsi pikendas mitmete küsimuste, nagu kontsernide struktuuri ja müügikanalite, keerukus ning samuti tõsised probleemid kontsernide raamatupidamisarvestuses. Seetõttu ei olnud võimalik teha otsust esitatud turumajanduslikku kohtlemist käsitlevate taotluste kohta kolme kuu jooksul algatamisest alates.

| (35) | Sellega seoses märgitakse, et tähtajast mittekinnipidamisega ei kaasne ilmseid õiguslikke tagajärgi, sest mõlemale äriühingule on antud võrdne võimalus anda selgitusi. Lisaks märgitakse, et eespool nimetatud kontsernid ei teatanud, et pikem periood turumajandusliku kohtlemise üle otsustamiseks on avaldanud negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(35)

Sellega seoses märgitakse, et tähtajast mittekinnipidamisega ei kaasne ilmseid õiguslikke tagajärgi, sest mõlemale äriühingule on antud võrdne võimalus anda selgitusi. Lisaks märgitakse, et eespool nimetatud kontsernid ei teatanud, et pikem periood turumajandusliku kohtlemise üle otsustamiseks on avaldanud negatiivset mõju.

| (36) | Eeltoodut arvestades leiti, et kehtivat otsust turumajandusliku kohtlemise kohta saab teha ka pärast kolme kuu möödumist ning seetõttu lükati asjaomaste kontsernide taotlused tagasi. |
| --- | --- |

(36)

Eeltoodut arvestades leiti, et kehtivat otsust turumajandusliku kohtlemise kohta saab teha ka pärast kolme kuu möödumist ning seetõttu lükati asjaomaste kontsernide taotlused tagasi.

| (37) | Mõlemad kontsernid vaidlustasid komisjoni järeldused, ent ei esitatud tõendeid, mille tõttu oleks pidanud turumajandusliku kohtlemise otsust muutma. |
| --- | --- |

(37)

Mõlemad kontsernid vaidlustasid komisjoni järeldused, ent ei esitatud tõendeid, mille tõttu oleks pidanud turumajandusliku kohtlemise otsust muutma.

| (38) | Ühenduse tootmisharule anti võimalus esitada oma kommentaarid, kuid vastuväiteid ei esitatud. |
| --- | --- |

(38)

Ühenduse tootmisharule anti võimalus esitada oma kommentaarid, kuid vastuväiteid ei esitatud.

2.2.   Individuaalne kohtlemine

| (39) | Algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt on võimalik kehtestada algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a reguleerimisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused kujunevad vabalt, et vääringuid konverteeritakse turukursside alusel ja et võimalik riigi sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijate suhtes kohaldatakse teistsuguse määraga tollimakse. |
| --- | --- |

(39)

Algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaselt on võimalik kehtestada algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a reguleerimisalasse kuuluvate riikide suhtes kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud juhtudel, kui äriühingud suudavad tõendada, et nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused kujunevad vabalt, et vääringuid konverteeritakse turukursside alusel ja et võimalik riigi sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui eksportijate suhtes kohaldatakse teistsuguse määraga tollimakse.

| (40) | Needsamad Ukraina eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele, esitasid vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 individuaalse kohtlemise kohaldamise taotluse. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et otsustada, kas kaks kõnealust kontserni vastavad individuaalse kohtlemise nõuetele. Leiti, et mõlemad kontsernid täidavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimusi ning seetõttu loeti põhjendatuks kohaldada mõlema kontserni suhtes individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(40)

Needsamad Ukraina eksportivad tootjad, kes ei vastanud turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele, esitasid vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 individuaalse kohtlemise kohaldamise taotluse. Komisjon otsis ja kontrollis kõiki andmeid, mida ta pidas vajalikuks, et otsustada, kas kaks kõnealust kontserni vastavad individuaalse kohtlemise nõuetele. Leiti, et mõlemad kontsernid täidavad algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud tingimusi ning seetõttu loeti põhjendatuks kohaldada mõlema kontserni suhtes individuaalset kohtlemist.

2.3.   Võrdlusriik

| (41) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb normaalväärtus kõigi eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, määrata kindlaks Ukraina eksportivate tootjate poolt ühendusse eksporditavate toodetega võrreldavate toodete sobivas võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(41)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a tuleb normaalväärtus kõigi eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldata turumajanduslikku kohtlemist, määrata kindlaks Ukraina eksportivate tootjate poolt ühendusse eksporditavate toodetega võrreldavate toodete sobivas võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (42) | Esialgses uurimises oli võrdlusriigiks Horvaatia. Algatamisteates nähti normaalväärtuse määramiseks Ukraina jaoks võrdlusriigina taas ette Horvaatia. Kuna ükski huvitatud isik ei esitanud vastuväiteid, otsustati kasutada ka käesoleva uurimise raamistikus võrdlusriigina Horvaatiat. |
| --- | --- |

(42)

Esialgses uurimises oli võrdlusriigiks Horvaatia. Algatamisteates nähti normaalväärtuse määramiseks Ukraina jaoks võrdlusriigina taas ette Horvaatia. Kuna ükski huvitatud isik ei esitanud vastuväiteid, otsustati kasutada ka käesoleva uurimise raamistikus võrdlusriigina Horvaatiat.

2.4.   Normaalväärtus

| (43) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati normaalväärtus Ukraina puhul võrdlusriigi ainsa tootja poolt esitatud kontrollitud teabe põhjal, st võttes aluseks võrreldavate tooteliikide kõik makstud või makstavad hinnad Horvaatia siseturul või võrreldavate tooteliikide arvestusliku väärtuse Horvaatias. Ukraina puhul kasutati normaalväärtuse määramiseks sama metoodikat, mida on kirjeldatud põhjendustes 15–19. |
| --- | --- |

(43)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a põhjal määrati normaalväärtus Ukraina puhul võrdlusriigi ainsa tootja poolt esitatud kontrollitud teabe põhjal, st võttes aluseks võrreldavate tooteliikide kõik makstud või makstavad hinnad Horvaatia siseturul või võrreldavate tooteliikide arvestusliku väärtuse Horvaatias. Ukraina puhul kasutati normaalväärtuse määramiseks sama metoodikat, mida on kirjeldatud põhjendustes 15–19.

| (44) | Leiti, et CN-koodile 7304 31 99 (külmtõmmatud või külmvaltsitud torud) vastavaid tooteid Horvaatias ei toodetud. Nende toodete osakaal vaatlusaluse toote ekspordist Ukrainast ühendusse oli ainult 6,2 %. Samas moodustas selle tooteliigi eksport ühe kontserni puhul uurimisperioodil umbes 40 % vaatlusaluse toote ekspordist ühendusse. |
| --- | --- |

(44)

Leiti, et CN-koodile 7304 31 99 (külmtõmmatud või külmvaltsitud torud) vastavaid tooteid Horvaatias ei toodetud. Nende toodete osakaal vaatlusaluse toote ekspordist Ukrainast ühendusse oli ainult 6,2 %. Samas moodustas selle tooteliigi eksport ühe kontserni puhul uurimisperioodil umbes 40 % vaatlusaluse toote ekspordist ühendusse.

| (45) | Kättesaadavate andmete alusel jõuti järeldusele, et teised uurimisega hõlmatud tooteliigid ei ole kõnealuse tooteliigiga võrreldavad ning selle tooteliigi normaalväärtuse arvutamine teiste tooteliikide normaalväärtuse alusel ei ole usaldusväärne. Samuti ilmnes, et keerukama tootmisprotsessi tõttu on selle tooteliigi normaalväärtus tunduvalt kõrgem kui teiste tooteliikide normaalväärtus. Ehkki külmtõmmatud ja külmvaltsitud torude ekspordihinnad olid teiste tooteliikide ekspordihindadest keskmiselt kõrgemad, võib selle tooteliigi kaasamine arvutustesse anda tõenäoliselt kõrgema dumpingumarginaali. Nagu on märgitud põhjenduses 127, on kahjumarginaal märkimisväärselt madalam kui dumpingumarginaal ilma kõnealust tooteliiki kaasamata ning on seetõttu aluseks meetmete taseme määramisel. Seetõttu ei peetud vajalikuks seda küsimust edasi käsitleda. Seega jäeti CN-koodile 7304 31 99 vastav tooteliik arvutustest välja. |
| --- | --- |

(45)

Kättesaadavate andmete alusel jõuti järeldusele, et teised uurimisega hõlmatud tooteliigid ei ole kõnealuse tooteliigiga võrreldavad ning selle tooteliigi normaalväärtuse arvutamine teiste tooteliikide normaalväärtuse alusel ei ole usaldusväärne. Samuti ilmnes, et keerukama tootmisprotsessi tõttu on selle tooteliigi normaalväärtus tunduvalt kõrgem kui teiste tooteliikide normaalväärtus. Ehkki külmtõmmatud ja külmvaltsitud torude ekspordihinnad olid teiste tooteliikide ekspordihindadest keskmiselt kõrgemad, võib selle tooteliigi kaasamine arvutustesse anda tõenäoliselt kõrgema dumpingumarginaali. Nagu on märgitud põhjenduses 127, on kahjumarginaal märkimisväärselt madalam kui dumpingumarginaal ilma kõnealust tooteliiki kaasamata ning on seetõttu aluseks meetmete taseme määramisel. Seetõttu ei peetud vajalikuks seda küsimust edasi käsitleda. Seega jäeti CN-koodile 7304 31 99 vastav tooteliik arvutustest välja.

2.5.   Ekspordihind

| (46) | Mõlema Ukraina kontserni kogu ekspordimüük ühendusse toimus kolmandas riigis asuva seotud kaubandusettevõtja vahendusel. Seetõttu arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda ühenduses sõltumatule ostjale edasi müüdi. |
| --- | --- |

(46)

Mõlema Ukraina kontserni kogu ekspordimüük ühendusse toimus kolmandas riigis asuva seotud kaubandusettevõtja vahendusel. Seetõttu arvutati ekspordihind vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 hinna põhjal, millega imporditud tooted esimest korda ühenduses sõltumatule ostjale edasi müüdi.

2.6.   Võrdlus

| (47) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi. Kohandused tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude ja vahendustasude arvessevõtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10. Sisetranspordikulusid eksportivas riigis, kindlustus-, laadimis- ja lisakulusid arvestavad ekspordihindade kohandused tehti võrdlusriigi kulude alusel. |
| --- | --- |

(47)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglaseks võrdlemiseks võeti korrigeerimiste näol nõuetekohaselt arvesse hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavaid erinevusi. Kohandused tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis- ja lisakulude ja vahendustasude arvessevõtmiseks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10. Sisetranspordikulusid eksportivas riigis, kindlustus-, laadimis- ja lisakulusid arvestavad ekspordihindade kohandused tehti võrdlusriigi kulude alusel.

| (48) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(48)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

2.7.   Dumpingumarginaal

| (49) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi võrdlusriigi tootja Mechel Željezara Ltd korrigeeritud kaalutud keskmist normaalväärtust tooteliikide kaupa vaatlusaluse toote iga vastava liigi korrigeeritud kaalutud keskmise eksporthinnaga. |
| --- | --- |

(49)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrreldi võrdlusriigi tootja Mechel Željezara Ltd korrigeeritud kaalutud keskmist normaalväärtust tooteliikide kaupa vaatlusaluse toote iga vastava liigi korrigeeritud kaalutud keskmise eksporthinnaga.

| (50) | Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 91,0 % |
| --- | --- | --- |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube”, Nikopol | 97,3 %. |

(50)

Võrdlemisel ilmnes dumpingu olemasolu. Dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

91,0 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube”, Nikopol

97,3 %.

| (51) | Kuna koostöövalmidus oli suur (hõlmates üle 80 % vaatlusaluse toote ekspordist Ukrainast ühendusse), määrati jääkmarginaal samal tasemel kui koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube” kehtestatud marginaal, nimelt 97,3 %. |
| --- | --- |

(51)

Kuna koostöövalmidus oli suur (hõlmates üle 80 % vaatlusaluse toote ekspordist Ukrainast ühendusse), määrati jääkmarginaal samal tasemel kui koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube” kehtestatud marginaal, nimelt 97,3 %.

C.   KAHJU

1.   Sissejuhatav märkus

| (52) | Nagu dumpingu puhulgi, oli uurimise eesmärgiks selgitada, kas ühenduse tootmisharu olukorraga seotud muutus on olnud sedavõrd suur, et lõppjäreldus oleks esialgse uurimise lõppjäreldusest erinev. |
| --- | --- |

(52)

Nagu dumpingu puhulgi, oli uurimise eesmärgiks selgitada, kas ühenduse tootmisharu olukorraga seotud muutus on olnud sedavõrd suur, et lõppjäreldus oleks esialgse uurimise lõppjäreldusest erinev.

2.   Ühenduse toodang

| (53) | Esialgse uurimise ajal kuulus ühenduse tootmisharusse kümme tootjat. |
| --- | --- |

(53)

Esialgse uurimise ajal kuulus ühenduse tootmisharusse kümme tootjat.

| (54) | Käesoleva kordusuurimise käigus leiti, et õmblusteta torusid toodavad:






  — | kuus kaebuse esitanud ühenduse tootjat, kellest viis tegid uurimise käigus komisjoniga täiel määral koostööd, samas kui kuues, Pietra (Itaalia), toetas menetlust, ent ei esitanud vastust üksikasjalikule küsimustikule; |
| --- | --- | --- |

(54)

Käesoleva kordusuurimise käigus leiti, et õmblusteta torusid toodavad:

—

kuus kaebuse esitanud ühenduse tootjat, kellest viis tegid uurimise käigus komisjoniga täiel määral koostööd, samas kui kuues, Pietra (Itaalia), toetas menetlust, ent ei esitanud vastust üksikasjalikule küsimustikule;

| — | kuus muud tootjat ei toetanud ühenduse tootmisharu ega teinud komisjoniga koostööd. |
| --- | --- |

—

kuus muud tootjat ei toetanud ühenduse tootmisharu ega teinud komisjoniga koostööd.

| (55) | Küsimustik saadeti samuti nimetatud kuuele muule tootjale, kuid koostööd ei saavutatud. Rohkem vaatlusaluse toote tootjaid endast Euroopa Komisjonile ei teatanud. |
| --- | --- |

(55)

Küsimustik saadeti samuti nimetatud kuuele muule tootjale, kuid koostööd ei saavutatud. Rohkem vaatlusaluse toote tootjaid endast Euroopa Komisjonile ei teatanud.

3.   Ühenduse tootmisharu määratlus

| (56) | Uurimisperioodil oli viie täielikult koostööd teinud ühenduse tootja toodang 797 456 tonni. Nende arvele langeb 70 % ühenduse kogutoodangust ning seepärast moodustavad need äriühingud ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(56)

Uurimisperioodil oli viie täielikult koostööd teinud ühenduse tootja toodang 797 456 tonni. Nende arvele langeb 70 % ühenduse kogutoodangust ning seepärast moodustavad need äriühingud ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

4.   Ühenduse tarbimine

| (57) | Impordiandmete allikana kasutati Eurostati teavet CN-koodide ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 ja 7304 39 93 mahtude ja väärtuse kohta ühenduse tootmisharu andmed saadi viie koostööd teinud ühenduse tootja kontrollitud vastustest küsimustikule. |
| --- | --- |

(57)

Impordiandmete allikana kasutati Eurostati teavet CN-koodide ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 ja 7304 39 93 mahtude ja väärtuse kohta ühenduse tootmisharu andmed saadi viie koostööd teinud ühenduse tootja kontrollitud vastustest küsimustikule.

| (58) | Nähtav tarbimine ühenduses, st ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul ja muude ühenduse tootjate müük ühenduses, samuti import kõikidest kolmandatest riikidest, näitab, et vaatlusaluse toote tarbimine ühenduses suurenes 1 104 619 tonnilt 1999. aastal 1 233 357 tonnini 2001. aastal. Uurimisperioodil vähenes tarbimine 1 103 805 tonnini, mis on pisut vähem kui tarbimine 1999. aastal. | 1999 | 2000 | 2001 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine (tonnides) | 1 104 619 | 1 130 410 | 1 233 357 | 1 103 805 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 102 | 112 | 100 |

(58)

Nähtav tarbimine ühenduses, st ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul ja muude ühenduse tootjate müük ühenduses, samuti import kõikidest kolmandatest riikidest, näitab, et vaatlusaluse toote tarbimine ühenduses suurenes 1 104 619 tonnilt 1999. aastal 1 233 357 tonnini 2001. aastal. Uurimisperioodil vähenes tarbimine 1 103 805 tonnini, mis on pisut vähem kui tarbimine 1999. aastal.

1999

2000

2001

Uurimisperiood

Ühenduse tarbimine (tonnides)

1 104 619

1 130 410

1 233 357

1 103 805

Indeks (1999 = 100)

100

102

112

100

5.   Import ühendusse asjaomastest riikidest

5.1.   Vaatlusaluse impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (59) | Kõigepealt uuriti, kas Horvaatiast ja Ukrainast pärinevat importi tuleks vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4 hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(59)

Kõigepealt uuriti, kas Horvaatiast ja Ukrainast pärinevat importi tuleks vastavalt algmääruse artikli 3 lõikele 4 hinnata kumulatiivselt.

| (60) | Asjaomaste riikide impordimaht ja turuosa on muutunud järgmiselt:









  Impordimaht (tonnides) | 1999 | 2000 | 2001 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 103 477 | 22 996 | 37 353 | 37 683 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 22 | 36 | 36 |
| Horvaatia | 30 072 | 24 646 | 23 893 | 23 001 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 82 | 79 | 76 |
| Asjaomased riigid kokku | 133 549 | 47 642 | 61 246 | 60 684 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 36 | 46 | 45 |

(60)

Asjaomaste riikide impordimaht ja turuosa on muutunud järgmiselt:

Impordimaht (tonnides)

1999

2000

2001

Uurimisperiood

Ukraina

103 477

22 996

37 353

37 683

Indeks (1999 = 100)

100

22

36

36

Horvaatia

30 072

24 646

23 893

23 001

Indeks (1999 = 100)

100

82

79

76

Asjaomased riigid kokku

133 549

47 642

61 246

60 684

Indeks (1999 = 100)

100

36

46

45

| Impordi turuosa | 1999 | 2000 | 2001 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 9,4 % | 2,0 % | 3,0 % | 3,4 % |
| Horvaatia | 2,7 % | 2,2 % | 1,9 % | 2,1 % |
| Asjaomased riigid kokku | 12,1 % | 4,2 % | 5,0 % | 5,5 % |
| Import muudest riikidest | 24,1 % | 27,5 % | 31,2 % | 29,9 % |

Impordi turuosa

1999

2000

2001

Uurimisperiood

Ukraina

9,4 %

2,0 %

3,0 %

3,4 %

Horvaatia

2,7 %

2,2 %

1,9 %

2,1 %

Asjaomased riigid kokku

12,1 %

4,2 %

5,0 %

5,5 %

Import muudest riikidest

24,1 %

27,5 %

31,2 %

29,9 %

| (61) | Leiti, et mõlemast asjaomasest riigist pärineva impordi suhtes kindlaks määratud dumpingumarginaalid (põhjendused 25 ja 50) olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumlävest kõrgemad. Vaatamata kehtivatele meetmetele, ei olnud impordimaht mõlemast kõnealusest riigist uurimisperioodil tähtsusetu, sest Horvaatia turuosa oli 2,1 % ja Ukraina turuosa oli 3,4 %. Uurimisperioodil oli koguimpordi osa Horvaatia puhul 5,9 % ja Ukraina puhul 9,6 %. |
| --- | --- |

(61)

Leiti, et mõlemast asjaomasest riigist pärineva impordi suhtes kindlaks määratud dumpingumarginaalid (põhjendused 25 ja 50) olid algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratletud miinimumlävest kõrgemad. Vaatamata kehtivatele meetmetele, ei olnud impordimaht mõlemast kõnealusest riigist uurimisperioodil tähtsusetu, sest Horvaatia turuosa oli 2,1 % ja Ukraina turuosa oli 3,4 %. Uurimisperioodil oli koguimpordi osa Horvaatia puhul 5,9 % ja Ukraina puhul 9,6 %.

| (62) | Leiti, et võttes arvesse nii kõnealustest riikidest pärineva impordi ning kõnealuse impordi ja ühenduse samasuguse toote vahelise konkurentsi tingimusi, on kumulatiivne hindamine kohane. Sellest annab tunnistust tõsiasi, et vaatamata kehtivatele meetmetele on mõlema maa hinnad uurimisperioodi kestel märkimisväärselt löönud alla ühenduse tootmisharu hindu ning et mõlemast riigist pärinevaid õmblusteta torusid müüakse sarnaste müügikanalite kaudu. Lisaks näitas uurimine, et mõlemast asjaomasest riigist pärineval impordil on samasuguse tootega ühesugused füüsilised ja keemilised omadused. Lõpuks järgivad mõlemast asjaomasest riigist pärinev import ja samasugune toode ühesuguseid hinnasuundumusi (vt põhjendusi 67 ja 74). |
| --- | --- |

(62)

Leiti, et võttes arvesse nii kõnealustest riikidest pärineva impordi ning kõnealuse impordi ja ühenduse samasuguse toote vahelise konkurentsi tingimusi, on kumulatiivne hindamine kohane. Sellest annab tunnistust tõsiasi, et vaatamata kehtivatele meetmetele on mõlema maa hinnad uurimisperioodi kestel märkimisväärselt löönud alla ühenduse tootmisharu hindu ning et mõlemast riigist pärinevaid õmblusteta torusid müüakse sarnaste müügikanalite kaudu. Lisaks näitas uurimine, et mõlemast asjaomasest riigist pärineval impordil on samasuguse tootega ühesugused füüsilised ja keemilised omadused. Lõpuks järgivad mõlemast asjaomasest riigist pärinev import ja samasugune toode ühesuguseid hinnasuundumusi (vt põhjendusi 67 ja 74).

| (63) | Üks Horvaatia eksportija väitis, et Horvaatia import ei tekita kahju, sest Horvaatia turuosa on minimaalne ning seetõttu ei tohiks toimuda kumulatiivset hindamist. Nagu eespool öeldud, oli Horvaatiast pärinev import uurimisperioodil selgelt üle miinimumläve ning ei olnud tähtsusetu. Kuigi on tõsi, et vaatlusperioodi algul vähenes Ukrainast pärinev import märgatavalt, tuleb märkida, et seejärel järgis mõlemast riigist pärinev import üldjoontes sama suundumust. |
| --- | --- |

(63)

Üks Horvaatia eksportija väitis, et Horvaatia import ei tekita kahju, sest Horvaatia turuosa on minimaalne ning seetõttu ei tohiks toimuda kumulatiivset hindamist. Nagu eespool öeldud, oli Horvaatiast pärinev import uurimisperioodil selgelt üle miinimumläve ning ei olnud tähtsusetu. Kuigi on tõsi, et vaatlusperioodi algul vähenes Ukrainast pärinev import märgatavalt, tuleb märkida, et seejärel järgis mõlemast riigist pärinev import üldjoontes sama suundumust.

| (64) | Seetõttu järeldatakse, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning Horvaatiast ja Ukrainast pärinevat importi tuleb hinnata kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(64)

Seetõttu järeldatakse, et kõik algmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud kriteeriumid on täidetud ning Horvaatiast ja Ukrainast pärinevat importi tuleb hinnata kumulatiivselt.

5.2.   Vaatlusaluse impordi turuosa

| (65) | Nagu ülaltoodust selgub, vähenes vaatlusalustest riikidest pärineva impordi turuosa pärast meetmete võtmist 2000. aastal oluliselt: 12,1 %lt 1999. aastal 4,2 %le 2000. aastal, kuid suurenes seejärel pidevalt, kuni 5,5 %ni uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(65)

Nagu ülaltoodust selgub, vähenes vaatlusalustest riikidest pärineva impordi turuosa pärast meetmete võtmist 2000. aastal oluliselt: 12,1 %lt 1999. aastal 4,2 %le 2000. aastal, kuid suurenes seejärel pidevalt, kuni 5,5 %ni uurimisperioodil.

5.3.   Impordihinnad ja hinna allalöömine

| (66) | Uurimisperioodil viidi ühenduse turul läbi müügihindade võrdlus ühenduse tootmisharu hindade ja vaatlusaluste riikide eksportivate tootjate hindade vahel. Enne võrdlust arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused. Ühenduses toodetud kauba hindu korrigeeriti tehasehindadega ning impordihindadena vaadeldi CIF-hindu ühenduse piiril pärast imporditollimaksu ja enne dumpinguvastase tollimaksu tasumist, mida korrigeeriti kaubandustaseme ja käitlemiskuludega, toetudes uurimise jooksul kogutud teabele, mis pärines koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt. |
| --- | --- |

(66)

Uurimisperioodil viidi ühenduse turul läbi müügihindade võrdlus ühenduse tootmisharu hindade ja vaatlusaluste riikide eksportivate tootjate hindade vahel. Enne võrdlust arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused. Ühenduses toodetud kauba hindu korrigeeriti tehasehindadega ning impordihindadena vaadeldi CIF-hindu ühenduse piiril pärast imporditollimaksu ja enne dumpinguvastase tollimaksu tasumist, mida korrigeeriti kaubandustaseme ja käitlemiskuludega, toetudes uurimise jooksul kogutud teabele, mis pärines koostööd tegevatelt sõltumatutelt importijatelt.

| (67) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi vaatlusaluseid importtooteid ühenduses hinnaga, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad järgmiste marginaalide võrra (väljendatuna protsendina ühenduse tootmisharu hindadest): Ukraina 34,1 % ja Horvaatia 23,3 %. Isegi dumpinguvastaseid tollimakse arvestades on hindade allalöömine siiski märkimisväärne – 10 % Ukrainast ja 6,5 % Horvaatiast pärineva impordi puhul. Tuleb märkida, et impordi keskmised hinnad olid uurimisperioodiks 2000. aastaga võrreldes tõusnud, nagu näidatud alltoodud tabelis, mis on kooskõlas üldiste hinnasuundumustega ELi turul. Alltoodud põhjendusest 74 nähtub siiski, et vaatlusaluste riikide impordi hinnad kasvasid vähem kui ühenduse tootmisharu hinnad.









  Impordihinnad enne tollimaksu (eurot tonni kohta) | 1999 | 2000 | 2001 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukraina | 332 | 341 | 433 | 449 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 103 | 130 | 135 |
| Horvaatia | 461 | 465 | 516 | 523 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 101 | 112 | 113 |
| Ukraina ja Horvaatia keskmine | 361 | 405 | 466 | 477 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 112 | 129 | 132 |

(67)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi vaatlusaluseid importtooteid ühenduses hinnaga, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest madalamad järgmiste marginaalide võrra (väljendatuna protsendina ühenduse tootmisharu hindadest): Ukraina 34,1 % ja Horvaatia 23,3 %. Isegi dumpinguvastaseid tollimakse arvestades on hindade allalöömine siiski märkimisväärne – 10 % Ukrainast ja 6,5 % Horvaatiast pärineva impordi puhul. Tuleb märkida, et impordi keskmised hinnad olid uurimisperioodiks 2000. aastaga võrreldes tõusnud, nagu näidatud alltoodud tabelis, mis on kooskõlas üldiste hinnasuundumustega ELi turul. Alltoodud põhjendusest 74 nähtub siiski, et vaatlusaluste riikide impordi hinnad kasvasid vähem kui ühenduse tootmisharu hinnad.

Impordihinnad enne tollimaksu (eurot tonni kohta)

1999

2000

2001

Uurimisperiood

Ukraina

332

341

433

449

Indeks (1999 = 100)

100

103

130

135

Horvaatia

461

465

516

523

Indeks (1999 = 100)

100

101

112

113

Ukraina ja Horvaatia keskmine

361

405

466

477

Indeks (1999 = 100)

100

112

129

132

6.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (68) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikidele ajavahemikus aastast 1999 (alusaasta) uurimisperioodini ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavatele asjakohastele majandusteguritele ja -näitajatele. |
| --- | --- |

(68)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikidele ajavahemikus aastast 1999 (alusaasta) uurimisperioodini ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavatele asjakohastele majandusteguritele ja -näitajatele.

| (69) | Alltoodud ühenduse tootmisharu andmed kujutavad endast kokkuvõtet viie koostööd tegeva ühenduse tootja andmetest. |
| --- | --- |

(69)

Alltoodud ühenduse tootmisharu andmed kujutavad endast kokkuvõtet viie koostööd tegeva ühenduse tootja andmetest.

6.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (70) | Toodangus, tootmisvõimsuses ja tootmisvõimsuse rakendamises on aset leidnud järgmised muutused: | 1999 | 2000 | 2001 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tonnides) | 710 029 | 911 669 | 928 231 | 797 456 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 128 | 131 | 112 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 1 117 881 | 1 183 067 | 1 140 304 | 1 094 548 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 106 | 102 | 98 |
| Tootmisvõimsuse kasutusaste | 63,5 % | 77,1 % | 81,4 % | 72,9 % |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 121 | 128 | 115 |

(70)

Toodangus, tootmisvõimsuses ja tootmisvõimsuse rakendamises on aset leidnud järgmised muutused:

1999

2000

2001

Uurimisperiood

Toodang (tonnides)

710 029

911 669

928 231

797 456

Indeks (1999 = 100)

100

128

131

112

Tootmisvõimsus (tonnides)

1 117 881

1 183 067

1 140 304

1 094 548

Indeks (1999 = 100)

100

106

102

98

Tootmisvõimsuse kasutusaste

63,5 %

77,1 %

81,4 %

72,9 %

Indeks (1999 = 100)

100

121

128

115

| (71) | Ülaltoodud tabelist nähtub, et ajavahemikul 1999–2001 saavutas tootmine kõrgeima taseme aastal 2001 ning vähenes uurimisperioodil oluliselt. Ehkki eksportmüügi suurenemine korvas teataval määral müügi vähenemist ühenduse turul, osutus tootmise ja tootmisvõimsuse vähenemine uurimisperioodi jooksul vältimatuks. |
| --- | --- |

(71)

Ülaltoodud tabelist nähtub, et ajavahemikul 1999–2001 saavutas tootmine kõrgeima taseme aastal 2001 ning vähenes uurimisperioodil oluliselt. Ehkki eksportmüügi suurenemine korvas teataval määral müügi vähenemist ühenduse turul, osutus tootmise ja tootmisvõimsuse vähenemine uurimisperioodi jooksul vältimatuks.

6.2.   Varud

| (72) | Alltoodud arvud näitavad varude suurust iga perioodi lõpul. | 1999 | 2000 | 2001 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 38 753 | 49 620 | 49 062 | 59 287 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 128 | 127 | 153 |

(72)

Alltoodud arvud näitavad varude suurust iga perioodi lõpul.

1999

2000

2001

Uurimisperiood

Varud (tonnides)

38 753

49 620

49 062

59 287

Indeks (1999 = 100)

100

128

127

153

| (73) | Varud on vaatlusaluse perioodi jooksul suurenenud. Tuleb märkida, et üldiselt toodetakse ühenduse tootmisharus vaatlusalust toodet tellimuste alusel. Seega ei peeta ühenduse tootmisharu varude suurust tootmisharu olukorra hindamisel väga oluliseks näitajaks. Siiski leiti, et varude suurenemine on seotud ka ühenduse tootmisharu müügi ja turuosa vähenemisega. |
| --- | --- |

(73)

Varud on vaatlusaluse perioodi jooksul suurenenud. Tuleb märkida, et üldiselt toodetakse ühenduse tootmisharus vaatlusalust toodet tellimuste alusel. Seega ei peeta ühenduse tootmisharu varude suurust tootmisharu olukorra hindamisel väga oluliseks näitajaks. Siiski leiti, et varude suurenemine on seotud ka ühenduse tootmisharu müügi ja turuosa vähenemisega.

6.3.   Müügimaht, turuosad, kasv ja keskmised ühikuhinnad ühenduses.

| (74) | Alltoodud arvud näitavad ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ühenduse turul. | 1999 | 2000 | 2001 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 516 529 | 573 136 | 576 850 | 504 317 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 111 | 112 | 98 |
| Turuosa | 46,8 % | 50,7 % | 46,8 % | 45,7 % |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 108 | 100 | 98 |
| Keskmine müügihind (eurot tonni kohta) | 576 | 589 | 659 | 696 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 102 | 114 | 121 |

(74)

Alltoodud arvud näitavad ühenduse tootmisharu müüki sõltumatutele klientidele ühenduse turul.

1999

2000

2001

Uurimisperiood

Müügimaht (tonnides)

516 529

573 136

576 850

504 317

Indeks (1999 = 100)

100

111

112

98

Turuosa

46,8 %

50,7 %

46,8 %

45,7 %

Indeks (1999 = 100)

100

108

100

98

Keskmine müügihind (eurot tonni kohta)

576

589

659

696

Indeks (1999 = 100)

100

102

114

121

| (75) | Ühenduse tootmisharu müügimaht kasvas perioodil 1999–2001 12 % võrra ja kahanes uurimisperioodil oluliselt – tasemeni, mis jäi alla isegi 1999. aasta näitajale. Müügimahtude muutuste juures tuleks vaadelda ka sama perioodi tarbimistaset, mis tõusis ajavahemikul 1999–2001 12 % võrra ja hakkas uurimisperioodi jooksul langema. Võrreldes müügimahu langusega, kahanes nõudlus ajavahemikul aastast 2001 kuni uurimisperioodini siiski vähemal määral. |
| --- | --- |

(75)

Ühenduse tootmisharu müügimaht kasvas perioodil 1999–2001 12 % võrra ja kahanes uurimisperioodil oluliselt – tasemeni, mis jäi alla isegi 1999. aasta näitajale. Müügimahtude muutuste juures tuleks vaadelda ka sama perioodi tarbimistaset, mis tõusis ajavahemikul 1999–2001 12 % võrra ja hakkas uurimisperioodi jooksul langema. Võrreldes müügimahu langusega, kahanes nõudlus ajavahemikul aastast 2001 kuni uurimisperioodini siiski vähemal määral.

| (76) | Pärast meetmete kehtestamist aastal 2000 hakkas ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa tagasi võitma. Perioodil 1999–2000 suurenes ühenduse tootmisharu turuosa 46,8 %lt ühenduse tarbimismahust 50,7 %le. Pärast seda kasvuperioodi hakkas ühenduse tootjate turuosa siiski taas kahanema. Ajavahemikul 2000. aastast uurimisperioodini vähenes ühenduse tootjate osa ühenduse tarbimisest 45,7 %ni, kuna ühenduse turule hakati jälle tooma dumpinguhinnaga importtooteid. |
| --- | --- |

(76)

Pärast meetmete kehtestamist aastal 2000 hakkas ühenduse tootmisharu kaotatud turuosa tagasi võitma. Perioodil 1999–2000 suurenes ühenduse tootmisharu turuosa 46,8 %lt ühenduse tarbimismahust 50,7 %le. Pärast seda kasvuperioodi hakkas ühenduse tootjate turuosa siiski taas kahanema. Ajavahemikul 2000. aastast uurimisperioodini vähenes ühenduse tootjate osa ühenduse tarbimisest 45,7 %ni, kuna ühenduse turule hakati jälle tooma dumpinguhinnaga importtooteid.

| (77) | Alates 2000. aastast suureneva impordi ja alates 2001. aastast väheneva ühenduse toodangu müügi tingimustes ei suutnud ühenduse tootjad vaatlusaluse toote tootmismahtu suurendada. Uurimisperioodil olid nad sunnitud tootmismahtu ja tööjõudu vähendama, kuna ühenduse ekspordi suurenemine ei suutnud korvata müügi vähenemist ühenduse turul. |
| --- | --- |

(77)

Alates 2000. aastast suureneva impordi ja alates 2001. aastast väheneva ühenduse toodangu müügi tingimustes ei suutnud ühenduse tootjad vaatlusaluse toote tootmismahtu suurendada. Uurimisperioodil olid nad sunnitud tootmismahtu ja tööjõudu vähendama, kuna ühenduse ekspordi suurenemine ei suutnud korvata müügi vähenemist ühenduse turul.

| (78) | Vaatlusalusel perioodil tõusis ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad. Kõrgemad hinnad ei suurendanud siiski piisaval määral müügi tasuvust, nagu on näha alltoodud üksikasjalikust kirjeldusest. |
| --- | --- |

(78)

Vaatlusalusel perioodil tõusis ühenduse tootmisharu keskmised müügihinnad. Kõrgemad hinnad ei suurendanud siiski piisaval määral müügi tasuvust, nagu on näha alltoodud üksikasjalikust kirjeldusest.

6.4.   Tasuvus

| (79) | Tasuvusnäitajana vaadeldakse maksueelset kasumit – vaatlusaluse toote müügi tasuvust ühenduse turul. | 1999 | 2000 | 2001 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EÜ müügi tasuvus | – 7,8 % | 0,1 % | 0,3 % | – 0,1 % |

(79)

Tasuvusnäitajana vaadeldakse maksueelset kasumit – vaatlusaluse toote müügi tasuvust ühenduse turul.

1999

2000

2001

Uurimisperiood

EÜ müügi tasuvus

– 7,8 %

0,1 %

0,3 %

– 0,1 %

| (80) | Ülaltoodud tabelist nähtub, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate õmblusteta torude impordi suhtes, lähenes ühenduse tootmisharu hindu suurendades aastatel 2000 ja 2001 kasumilävele. Ühenduse tootjad ei saavutanud siiski seda kasumimäära, mille saavutamist võis määruse alusel, millega kehtestati praegused meetmed, dumpinguhinnaga impordi puudumise korral eeldada (5 %). Uurimisperioodil jäi kasumimäär isegi kasumilävest madalamaks. Vaatamata kõrgemale müügihinnale aset leidnud languse põhjuseks oli suurenev tooraine- ja tööjõukulu ühiku kohta, ehkki töötajate arv nimetatud perioodil vähenes. Dumpinguhinnaga impordi põhjustatud konkurentsi tingimustes ei saanud ühenduse tootjad suurenenud kulusid katta oma klientide arvelt, mis oleks olnud vajalik. |
| --- | --- |

(80)

Ülaltoodud tabelist nähtub, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate õmblusteta torude impordi suhtes, lähenes ühenduse tootmisharu hindu suurendades aastatel 2000 ja 2001 kasumilävele. Ühenduse tootjad ei saavutanud siiski seda kasumimäära, mille saavutamist võis määruse alusel, millega kehtestati praegused meetmed, dumpinguhinnaga impordi puudumise korral eeldada (5 %). Uurimisperioodil jäi kasumimäär isegi kasumilävest madalamaks. Vaatamata kõrgemale müügihinnale aset leidnud languse põhjuseks oli suurenev tooraine- ja tööjõukulu ühiku kohta, ehkki töötajate arv nimetatud perioodil vähenes. Dumpinguhinnaga impordi põhjustatud konkurentsi tingimustes ei saanud ühenduse tootjad suurenenud kulusid katta oma klientide arvelt, mis oleks olnud vajalik.

| (81) | Pärast mõningast paranemist 2000. ja 2001. aastal hakkas ühenduse tootmisharu finantsolukord uurimisperioodil jälle halvenema, samas aga suurenes ka dumpinguhinnaga import Horvaatiast ja Ukrainast. 2001. aastal saavutatud kasumitase jõudis vaevu tasuvusläveni ning jäi kaugelt alla tasemele, mis oleks võimaldanud piisavaid reinvesteeringuid. |
| --- | --- |

(81)

Pärast mõningast paranemist 2000. ja 2001. aastal hakkas ühenduse tootmisharu finantsolukord uurimisperioodil jälle halvenema, samas aga suurenes ka dumpinguhinnaga import Horvaatiast ja Ukrainast. 2001. aastal saavutatud kasumitase jõudis vaevu tasuvusläveni ning jäi kaugelt alla tasemele, mis oleks võimaldanud piisavaid reinvesteeringuid.

6.5.   Investeeringutasuvus, rahakäive ja kapitali kaasamise võime

| (82) | Investeeringutasuvuse, rahakäibe ja investeeringute muutus on näidatud järgmises tabelis. | 1999 | 2000 | 2001 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringutasuvus | – 13 % | 0 % | 1 % | 0 % |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 202 | 204 | 198 |
| Rahakäive | – 13 978 142 | 5 273 981 | 5 910 373 | 4 959 440 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 238 | 242 | 235 |
| Investeeringud | 19 320 730 | 32 691 925 | 33 056 929 | 21 087 534 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 169 | 171 | 109 |

(82)

Investeeringutasuvuse, rahakäibe ja investeeringute muutus on näidatud järgmises tabelis.

1999

2000

2001

Uurimisperiood

Investeeringutasuvus

– 13 %

0 %

1 %

0 %

Indeks (1999 = 100)

100

202

204

198

Rahakäive

– 13 978 142

5 273 981

5 910 373

4 959 440

Indeks (1999 = 100)

100

238

242

235

Investeeringud

19 320 730

32 691 925

33 056 929

21 087 534

Indeks (1999 = 100)

100

169

171

109

| (83) | On näha, et ülaltoodud investeeringutasuvuse näitajad sarnanevad suuresti üldise tasuvuse näitajatele. Investeeringutasuvus suurenes ajavahemikul 1999–2000, kuid hakkas 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel taas vähenema. Rahakäibe muutused sarnanevad tasuvuse näitajatele – 2001. aasta kõrgtasemele järgnes taas langus. Kuna vaatlusalune toode moodustab alla 1 % ühenduse tootjate kogukäibest ja ühenduse tootjad kasutavad oma tootmisliine ka paljude teiste terastoodete valmistamiseks, ei peeta neid näitajaid eriti olulisteks. Samas on need kõnekad selles mõttes, et kahe koostööd tegeva ühenduse tootja, kes toodavad vaatlusalust toodet tunduvalt suuremas mahus kui teised ühenduse tootjad, investeeringutasuvuse, rahakäibe ja investeeringute näitajate suundumused sarnanevad ülaltoodud näitajatele. |
| --- | --- |

(83)

On näha, et ülaltoodud investeeringutasuvuse näitajad sarnanevad suuresti üldise tasuvuse näitajatele. Investeeringutasuvus suurenes ajavahemikul 1999–2000, kuid hakkas 2000. aasta ja uurimisperioodi vahel taas vähenema. Rahakäibe muutused sarnanevad tasuvuse näitajatele – 2001. aasta kõrgtasemele järgnes taas langus. Kuna vaatlusalune toode moodustab alla 1 % ühenduse tootjate kogukäibest ja ühenduse tootjad kasutavad oma tootmisliine ka paljude teiste terastoodete valmistamiseks, ei peeta neid näitajaid eriti olulisteks. Samas on need kõnekad selles mõttes, et kahe koostööd tegeva ühenduse tootja, kes toodavad vaatlusalust toodet tunduvalt suuremas mahus kui teised ühenduse tootjad, investeeringutasuvuse, rahakäibe ja investeeringute näitajate suundumused sarnanevad ülaltoodud näitajatele.

| (84) | Pärast dumpinguvastaste meetmete võtmist 2000. aastal tegid ühenduse tootjad mõningal määral investeeringuid. Valdavalt investeeriti siiski seadmete väljavahetamisse. Uurimisperioodil vähenesid investeeringud eelneva kahe aastaga võrreldes tunduvalt. |
| --- | --- |

(84)

Pärast dumpinguvastaste meetmete võtmist 2000. aastal tegid ühenduse tootjad mõningal määral investeeringuid. Valdavalt investeeriti siiski seadmete väljavahetamisse. Uurimisperioodil vähenesid investeeringud eelneva kahe aastaga võrreldes tunduvalt.

| (85) | Ühenduse tootjate võime nii välistelt rahastajatelt kui emaettevõtjatelt kapitali kaasata vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt ei kannatanud, kuna vaatlusalune toode moodustab ühenduse tootjate kogukäibest alla 1 % ja ühenduse tootjad kasutavad oma tootmisliine ka mitmesuguste teiste terasetoodete valmistamiseks. |
| --- | --- |

(85)

Ühenduse tootjate võime nii välistelt rahastajatelt kui emaettevõtjatelt kapitali kaasata vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt ei kannatanud, kuna vaatlusalune toode moodustab ühenduse tootjate kogukäibest alla 1 % ja ühenduse tootjad kasutavad oma tootmisliine ka mitmesuguste teiste terasetoodete valmistamiseks.

6.6.   Tööhõive, tootlikkus ja palk

| | 1999 | 2000 | 2001 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 2 583 | 2 776 | 2 622 | 2 472 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 107 | 102 | 96 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 275 | 328 | 354 | 323 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 119 | 129 | 117 |
| Palk Indeks (1999 = 100) | 100 | 104 | 106 | 105 |

1999

2000

2001

Uurimisperiood

Töötajate arv

2 583

2 776

2 622

2 472

Indeks (1999 = 100)

100

107

102

96

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

275

328

354

323

Indeks (1999 = 100)

100

119

129

117

Palk Indeks (1999 = 100)

100

104

106

105

| (86) | Ülaltoodust nähtub, et ühenduse tootmisharus suurenesid 2000. ja 2001. aastal nii tootlikkus kui töötajate arv, kuna sel perioodil suurenes ka tootmine. Uurimisperioodil vähenes töötajate arv aga märkimisväärselt, langedes alla 1999. aasta taseme. Suurele tootmislangusele järgnes ka tootlikkuse vähenemine. |
| --- | --- |

(86)

Ülaltoodust nähtub, et ühenduse tootmisharus suurenesid 2000. ja 2001. aastal nii tootlikkus kui töötajate arv, kuna sel perioodil suurenes ka tootmine. Uurimisperioodil vähenes töötajate arv aga märkimisväärselt, langedes alla 1999. aasta taseme. Suurele tootmislangusele järgnes ka tootlikkuse vähenemine.

| (87) | Palgad jäid vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks ja muutused olid tingitud ainult inflatsioonist. |
| --- | --- |

(87)

Palgad jäid vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks ja muutused olid tingitud ainult inflatsioonist.

6.7.   Toibumine varasemast dumpingust

| (88) | Pärast meetmete kehtestamist 2000. aastal hakkasid ühenduse tootjad kaotatud turuosa tagasi võitma ja müügihindade keskmine tase tõusis. Alates 2001. aastast hakkasid ühenduse tootjate finantstulemused siiski taas halvenema. Seega saab järeldada, et ühendus ei ole varasemast dumpingust toibunud. |
| --- | --- |

(88)

Pärast meetmete kehtestamist 2000. aastal hakkasid ühenduse tootjad kaotatud turuosa tagasi võitma ja müügihindade keskmine tase tõusis. Alates 2001. aastast hakkasid ühenduse tootjate finantstulemused siiski taas halvenema. Seega saab järeldada, et ühendus ei ole varasemast dumpingust toibunud.

6.8.   Tegelik dumpingumarginaal

| (89) | Täpsem ülevaade dumpingumarginaalidest on esitatud dumpinguosas (põhjendused 25 ja 50). On selge, et need marginaalid on minimaalsest suuremad. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada. |
| --- | --- |

(89)

Täpsem ülevaade dumpingumarginaalidest on esitatud dumpinguosas (põhjendused 25 ja 50). On selge, et need marginaalid on minimaalsest suuremad. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda silmas pidades ei saa tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks pidada.

6.9.   Järeldus kahju kohta

| (90) | Tuletatakse meelde, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist vaatlusaluse toote Horvaatiast ja Ukrainast pärineva impordi suhtes tugevnes ühenduse tootmisharu koheselt. Keskmine müügihind ühenduses tõusis ajavahemikul 1999-2001 14 % võrra, samuti suurenesid sel perioodil müügimaht ühenduses ning tootmine. Selle tulemusena said tootjad sel ajal teha vajalikke investeeringuid ja võtta tööle rohkem töötajaid. |
| --- | --- |

(90)

Tuletatakse meelde, et pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist vaatlusaluse toote Horvaatiast ja Ukrainast pärineva impordi suhtes tugevnes ühenduse tootmisharu koheselt. Keskmine müügihind ühenduses tõusis ajavahemikul 1999-2001 14 % võrra, samuti suurenesid sel perioodil müügimaht ühenduses ning tootmine. Selle tulemusena said tootjad sel ajal teha vajalikke investeeringuid ja võtta tööle rohkem töötajaid.

| (91) | Uurimisperioodil hakkas olukord aga oluliselt halvenema. 2001. aastast kuni uurimisperioodini vähenes müük ühenduses 12 % ning kõnealuses tootmisharus tuli kohanemiseks vähendada tootmist, tootmisvõimsust ja tööhõivet. Ajavahemikul 2001. aastast kuni uurimisperioodini vähenes ka ühenduse tootjate turuosa, langedes alla 1999. aasta taseme. Olukorra halvenemist uurimisperioodil kinnitab ka tootmisvõimsuse rakendusastme langus, palgatõusu seiskumine ja varude suurenemine, mistõttu tootmisharu olukord sarnaneb aastale 1999, mil vaatlusalustest riikidest pärineva impordi suhtes ei olnud veel meetmeid kehtestatud. |
| --- | --- |

(91)

Uurimisperioodil hakkas olukord aga oluliselt halvenema. 2001. aastast kuni uurimisperioodini vähenes müük ühenduses 12 % ning kõnealuses tootmisharus tuli kohanemiseks vähendada tootmist, tootmisvõimsust ja tööhõivet. Ajavahemikul 2001. aastast kuni uurimisperioodini vähenes ka ühenduse tootjate turuosa, langedes alla 1999. aasta taseme. Olukorra halvenemist uurimisperioodil kinnitab ka tootmisvõimsuse rakendusastme langus, palgatõusu seiskumine ja varude suurenemine, mistõttu tootmisharu olukord sarnaneb aastale 1999, mil vaatlusalustest riikidest pärineva impordi suhtes ei olnud veel meetmeid kehtestatud.

| (92) | Sama suundumust võib näha ka investeeringute, investeeringutasuvuse ja rahakäibe puhul. Mõningatele positiivsetele muutustele 2000. ja 2001. aastal, mida siiski ei saa rahuldavaks pidada, kuna investeeringutasuvus ulatus ainult 1 %ni ja negatiivne rahakäive jõudis vaevu positiivseks muutuda, järgneb olukorra halvenemine uurimisperioodil. See, et äriühingute kapitalikaasamise võime tõsiselt ei kannatanud, on seotud nende äriühingute kuulumisega suurematesse kontsernidesse ning seda näitajat ei saa järelikult pidada vaatlusaluse tootesektori iseloomustamisel oluliseks. |
| --- | --- |

(92)

Sama suundumust võib näha ka investeeringute, investeeringutasuvuse ja rahakäibe puhul. Mõningatele positiivsetele muutustele 2000. ja 2001. aastal, mida siiski ei saa rahuldavaks pidada, kuna investeeringutasuvus ulatus ainult 1 %ni ja negatiivne rahakäive jõudis vaevu positiivseks muutuda, järgneb olukorra halvenemine uurimisperioodil. See, et äriühingute kapitalikaasamise võime tõsiselt ei kannatanud, on seotud nende äriühingute kuulumisega suurematesse kontsernidesse ning seda näitajat ei saa järelikult pidada vaatlusaluse tootesektori iseloomustamisel oluliseks.

| (93) | Ühenduse tootmisharu rahaline olukord paranes, kui 1999. aasta kahjumist jõuti 2000. ja 2001. aastal enam-vähem tasuvuslävele, kuid uurimisperioodil jõuti uuesti kahjumisse. |
| --- | --- |

(93)

Ühenduse tootmisharu rahaline olukord paranes, kui 1999. aasta kahjumist jõuti 2000. ja 2001. aastal enam-vähem tasuvuslävele, kuid uurimisperioodil jõuti uuesti kahjumisse.

| (94) | Ülaltoodust järeldub, et pärast meetmete kehtestamist 1999. aastal näitajad esialgu küll paranesid, kuid uurimisperioodil muutus olukord kõigi näitajate osas (v.a müügihind) jälle halvemaks. |
| --- | --- |

(94)

Ülaltoodust järeldub, et pärast meetmete kehtestamist 1999. aastal näitajad esialgu küll paranesid, kuid uurimisperioodil muutus olukord kõigi näitajate osas (v.a müügihind) jälle halvemaks.

| (95) | Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kestnud pidev müügihinna tõus ei suutnud tagada rahuldavat tasuvust, kuna selle mõju hävitasid täielikult suurenevad tootmiskulud, eriti toorainekulud ja ühiku tööjõukulud. Odava dumpinguhinnaga impordi turuletoomise tõttu ei saanud ühenduse tootjad nimetatud kulusid vajalikul määral katta ka klientide arvelt. Selle tagajärjel halvenes ühenduse tootmisharu tasuvus ning langes uurimisperioodil alla tasuvusläve. |
| --- | --- |

(95)

Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kestnud pidev müügihinna tõus ei suutnud tagada rahuldavat tasuvust, kuna selle mõju hävitasid täielikult suurenevad tootmiskulud, eriti toorainekulud ja ühiku tööjõukulud. Odava dumpinguhinnaga impordi turuletoomise tõttu ei saanud ühenduse tootjad nimetatud kulusid vajalikul määral katta ka klientide arvelt. Selle tagajärjel halvenes ühenduse tootmisharu tasuvus ning langes uurimisperioodil alla tasuvusläve.

| (96) | Ülaltoodut arvesse võttes saab järeldada, et ühenduse tootmisharu on uurimisperioodil jätkuvalt kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(96)

Ülaltoodut arvesse võttes saab järeldada, et ühenduse tootmisharu on uurimisperioodil jätkuvalt kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

D.   MUUTUSTE PÜSIV ISELOOM NING DUMPINGU JA KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (97) | Esialgsete meetmete kehtivusaeg lõpeb 18. veebruaril 2005. Seetõttu uuriti, kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 7, kas meetmete kehtivuse lõppemine võib põhjustada dumpingu ja kahju jätkumist. Samuti analüüsiti, kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3, kas olukord on dumpingu ja kahju osas oluliselt muutunud ning kas seda muutust võib põhjendatult püsivaks pidada. |
| --- | --- |

(97)

Esialgsete meetmete kehtivusaeg lõpeb 18. veebruaril 2005. Seetõttu uuriti, kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 7, kas meetmete kehtivuse lõppemine võib põhjustada dumpingu ja kahju jätkumist. Samuti analüüsiti, kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3, kas olukord on dumpingu ja kahju osas oluliselt muutunud ning kas seda muutust võib põhjendatult püsivaks pidada.

| (98) | Leiti, et vaatlusalust toodet on uurimisperioodil müüdud ühenduse turul jätkuvalt dumpinguhinnaga (põhjendused 25 ja 50). Menetlusega hõlmatud riikidest pärineva vaatlusaluse toote dumpingumarginaalid sarnanesid esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalidele. Lisaks tuleb märkida vaatlusaluste riikide suurt tootmisvõimsuse varu, mis jäi uurimisperioodil kasutamata. Samuti toodi välja, et importtooteid Horvaatiast ja Ukrainast müüakse ühenduse turul jätkuvalt suurel hulgal ja et nimetatud riikide turuosa on alates aastast 2000 pidevalt kasvanud. See näitab selgelt, et Horvaatia ja Ukraina eksportijad on ELi turust huvitatud. Kõike ülaltoodut arvestades leitakse, et pole põhjust kahelda kindlakstehtud dumpingutaseme püsivas iseloomus ja dumpingu jätkumise tõenäosuses, kui esialgsete meetmete kehtivusaeg peaks lõppema. |
| --- | --- |

(98)

Leiti, et vaatlusalust toodet on uurimisperioodil müüdud ühenduse turul jätkuvalt dumpinguhinnaga (põhjendused 25 ja 50). Menetlusega hõlmatud riikidest pärineva vaatlusaluse toote dumpingumarginaalid sarnanesid esialgse uurimise käigus kindlaks tehtud dumpingumarginaalidele. Lisaks tuleb märkida vaatlusaluste riikide suurt tootmisvõimsuse varu, mis jäi uurimisperioodil kasutamata. Samuti toodi välja, et importtooteid Horvaatiast ja Ukrainast müüakse ühenduse turul jätkuvalt suurel hulgal ja et nimetatud riikide turuosa on alates aastast 2000 pidevalt kasvanud. See näitab selgelt, et Horvaatia ja Ukraina eksportijad on ELi turust huvitatud. Kõike ülaltoodut arvestades leitakse, et pole põhjust kahelda kindlakstehtud dumpingutaseme püsivas iseloomus ja dumpingu jätkumise tõenäosuses, kui esialgsete meetmete kehtivusaeg peaks lõppema.

| (99) | Vaatamata ühenduse tootmisharu mõningasele kosumisele mõjust, mida avaldas varasem dumpinguhinnaga import, mis pärines muu hulgas ka Horvaatiast ja Ukrainast, tehti siiski kindlaks, et ühenduse tootjad kandsid jätkuvalt olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. Vaatamata asjaolule, et kulud on kogu maailmas kasvanud, on uurimise käigus kindlaks tehtud kahjumarginaalid võrreldes esialgse uurimisega suurenenud, kuna dumpinguhinnaga import põhjustas jätkuvalt ühenduse tootmisharu hindade märkimisväärset allalöömist. Võttes arvesse dumpinguhinnaga impordi mõju tasuvusele (põhjendus 79) ja ühenduse tootjate turuosale (põhjendus 74), mis ajavahemikul 2001. aastast uurimisperioodini vähenesid, leitakse, et kahju tekitavad asjaolud on püsiva iseloomuga ning et esialgsete meetmete kehtivusaja lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa kahju jätkumise. |
| --- | --- |

(99)

Vaatamata ühenduse tootmisharu mõningasele kosumisele mõjust, mida avaldas varasem dumpinguhinnaga import, mis pärines muu hulgas ka Horvaatiast ja Ukrainast, tehti siiski kindlaks, et ühenduse tootjad kandsid jätkuvalt olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. Vaatamata asjaolule, et kulud on kogu maailmas kasvanud, on uurimise käigus kindlaks tehtud kahjumarginaalid võrreldes esialgse uurimisega suurenenud, kuna dumpinguhinnaga import põhjustas jätkuvalt ühenduse tootmisharu hindade märkimisväärset allalöömist. Võttes arvesse dumpinguhinnaga impordi mõju tasuvusele (põhjendus 79) ja ühenduse tootjate turuosale (põhjendus 74), mis ajavahemikul 2001. aastast uurimisperioodini vähenesid, leitakse, et kahju tekitavad asjaolud on püsiva iseloomuga ning et esialgsete meetmete kehtivusaja lõppemine tooks tõenäoliselt kaasa kahju jätkumise.

E.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

| (100) | Samuti uuriti, kas varasema uurimise käigus kindlaks tehtud põhjuslik seos Horvaatiast ja Ukrainast pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel ilmneb ka käeoleva uurimise puhul. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud ühenduse tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(100)

Samuti uuriti, kas varasema uurimise käigus kindlaks tehtud põhjuslik seos Horvaatiast ja Ukrainast pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel ilmneb ka käeoleva uurimise puhul. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud ühenduse tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

| (101) | Vaatamata kehtivatele meetmetele, mis viisid 2000. aastal impordi vähenemiseni, on Horvaatia ja Ukraina eksportivad tootjad suurendanud oma turuosa ühenduse turul vaatlusaluse perioodi jooksul 4,2 %lt 5,5 %le. Nende turuosa suurenes isegi perioodil aastast 2001 kuni uurimisperioodini, mil tarbimine vähenes. Ühenduse tootjate turuosa on aga ajavahemikul aastast 2000 kuni uurimisperioodini vähenenud. Ühenduse tootmisharu pidi uurimisperioodil tootmist oluliselt vähendama ja selle tasuvus vähenes. Ühenduse tootjate hindadest oluliselt odavama impordi suurenemine vaatlusalustest riikidest ning ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine langevad ajaliselt kokku. Seega võis mainitud import ühenduse tootmisharu jätkuvalt kahjustada. |
| --- | --- |

(101)

Vaatamata kehtivatele meetmetele, mis viisid 2000. aastal impordi vähenemiseni, on Horvaatia ja Ukraina eksportivad tootjad suurendanud oma turuosa ühenduse turul vaatlusaluse perioodi jooksul 4,2 %lt 5,5 %le. Nende turuosa suurenes isegi perioodil aastast 2001 kuni uurimisperioodini, mil tarbimine vähenes. Ühenduse tootjate turuosa on aga ajavahemikul aastast 2000 kuni uurimisperioodini vähenenud. Ühenduse tootmisharu pidi uurimisperioodil tootmist oluliselt vähendama ja selle tasuvus vähenes. Ühenduse tootjate hindadest oluliselt odavama impordi suurenemine vaatlusalustest riikidest ning ühenduse tootmisharu olukorra halvenemine langevad ajaliselt kokku. Seega võis mainitud import ühenduse tootmisharu jätkuvalt kahjustada.

| (102) | Samuti võis ühenduse tootmisharu kahjustada import teistest kolmandatest riikidest, nagu Tšehhi Vabariik, Poola ja Slovakkia, mis uurimisperioodil veel ühendusse ei kuulunud, nagu ka import Rumeeniast ja Venemaalt. |
| --- | --- |

(102)

Samuti võis ühenduse tootmisharu kahjustada import teistest kolmandatest riikidest, nagu Tšehhi Vabariik, Poola ja Slovakkia, mis uurimisperioodil veel ühendusse ei kuulunud, nagu ka import Rumeeniast ja Venemaalt.

| (103) | Tuleb märkida, et ülalnimetatud viiest riigist pärineva impordi suhtes kehtisid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul dumpinguvastased tollimaksud määraga 9,8 %–38,2 % ja hinnakohustused. Praegu vaadatakse läbi Venemaa ja Rumeenia impordi suhtes kohaldatavaid meetmed (põhjendus 4). |
| --- | --- |

(103)

Tuleb märkida, et ülalnimetatud viiest riigist pärineva impordi suhtes kehtisid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul dumpinguvastased tollimaksud määraga 9,8 %–38,2 % ja hinnakohustused. Praegu vaadatakse läbi Venemaa ja Rumeenia impordi suhtes kohaldatavaid meetmed (põhjendus 4).

| (104) | Venemaalt pärineva impordi turuosa moodustas uurimisperioodil 3,3 %. Nende toodete keskmine impordihind oli koos dumpinguvastaste tollimaksudega umbes 20 % madalam kui Horvaatiast ja Ukrainast pärineva impordi hind. Venemaalt pärinevate importtoodete hinnataset vaadates näib, et see on ühenduse tootmisharu kahjustanud. Ent arvestades Venemaa impordi turuosa, mis on väiksem kui vaatlusalustel riikidel, ei saa seda pidada ühenduse tootmisharu kantud kahju ainsaks põhjuseks. Rumeeniast pärineva impordi turuosa moodustas uurimisperioodil 3,5 %. Rumeenia impordi hind on koos dumpinguvastaste tollimaksudega Horvaatia ja Ukraina impordi hinnast kõrgem, ent ühenduse tootjate hinnaga võrreldes siiski madalam. Sellest saab järeldada, et ka Rumeenia import võis ühenduse tootmisharu kahjustada. Siiski leitakse, et Venemaalt ja Rumeeniast pärineva impordi võimalik mõju ei muuda järeldust, et Horvaatia ja Ukraina õmblusteta torude dumpinguhinnaga impordi ning ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on selge ja märkimisväärne põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(104)

Venemaalt pärineva impordi turuosa moodustas uurimisperioodil 3,3 %. Nende toodete keskmine impordihind oli koos dumpinguvastaste tollimaksudega umbes 20 % madalam kui Horvaatiast ja Ukrainast pärineva impordi hind. Venemaalt pärinevate importtoodete hinnataset vaadates näib, et see on ühenduse tootmisharu kahjustanud. Ent arvestades Venemaa impordi turuosa, mis on väiksem kui vaatlusalustel riikidel, ei saa seda pidada ühenduse tootmisharu kantud kahju ainsaks põhjuseks. Rumeeniast pärineva impordi turuosa moodustas uurimisperioodil 3,5 %. Rumeenia impordi hind on koos dumpinguvastaste tollimaksudega Horvaatia ja Ukraina impordi hinnast kõrgem, ent ühenduse tootjate hinnaga võrreldes siiski madalam. Sellest saab järeldada, et ka Rumeenia import võis ühenduse tootmisharu kahjustada. Siiski leitakse, et Venemaalt ja Rumeeniast pärineva impordi võimalik mõju ei muuda järeldust, et Horvaatia ja Ukraina õmblusteta torude dumpinguhinnaga impordi ning ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on selge ja märkimisväärne põhjuslik seos.

| (105) | Endistest läbirääkijariikidest Poolast, Tšehhi Vabariigist ja Slovakkiast pärineva impordi hinnad olid koos dumpinguvastaste tollimaksudega oluliselt kõrgemad kui Horvaatia ja Ukraina impordi hinnad, kuid võrreldes ühenduse tootjate hindadega siiski madalamad. Uurimisperioodil moodustas nende turuosa kokku 14,2 %. Ehkki ka nimetatud riikidest pärinev import võis ühenduse tootmisharu kahjustada, saab selle hinnatasemest järeldada, et selline kahju ei saanud olla eriti tõsine. |
| --- | --- |

(105)

Endistest läbirääkijariikidest Poolast, Tšehhi Vabariigist ja Slovakkiast pärineva impordi hinnad olid koos dumpinguvastaste tollimaksudega oluliselt kõrgemad kui Horvaatia ja Ukraina impordi hinnad, kuid võrreldes ühenduse tootjate hindadega siiski madalamad. Uurimisperioodil moodustas nende turuosa kokku 14,2 %. Ehkki ka nimetatud riikidest pärinev import võis ühenduse tootmisharu kahjustada, saab selle hinnatasemest järeldada, et selline kahju ei saanud olla eriti tõsine.

| (106) | Arvestades asjaolu, et Horvaatia ja Ukraina impordi hinnad olid oluliselt madalamad kui ühenduse tootjate hinnad, ei viita miski sellele, et ülalmainitud import, mille hind erines valdavalt ühenduse hindadest vähemal määral, kaotas põhjusliku seose Horvaatia ja Ukraina dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(106)

Arvestades asjaolu, et Horvaatia ja Ukraina impordi hinnad olid oluliselt madalamad kui ühenduse tootjate hinnad, ei viita miski sellele, et ülalmainitud import, mille hind erines valdavalt ühenduse hindadest vähemal määral, kaotas põhjusliku seose Horvaatia ja Ukraina dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

| (107) | Mitmetest teistest kolmandatest riikidest pärineva impordi turuosa moodustas uurimisperioodil kokku 8,9 %. Arvestades sellise impordi kõrget hinnataset, mis valdavalt ületab ühenduse tootmisharu hindu, ei viita miski sellele, et see import kaotas põhjusliku seose Horvaatia ja Ukraina dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(107)

Mitmetest teistest kolmandatest riikidest pärineva impordi turuosa moodustas uurimisperioodil kokku 8,9 %. Arvestades sellise impordi kõrget hinnataset, mis valdavalt ületab ühenduse tootmisharu hindu, ei viita miski sellele, et see import kaotas põhjusliku seose Horvaatia ja Ukraina dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

| (108) | Suurenevad toorainekulud sundisid ka teisi ühenduse tootjad, kes uurimises ei osalenud, hinda maksimaalselt tõstma. Miski ei osuta sellele, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on põhjustanud mainitud konkurendid. |
| --- | --- |

(108)

Suurenevad toorainekulud sundisid ka teisi ühenduse tootjad, kes uurimises ei osalenud, hinda maksimaalselt tõstma. Miski ei osuta sellele, et ühenduse tootmisharu kantud kahju on põhjustanud mainitud konkurendid.

| (109) | Alates aastast 2001 on tarbimine ühenduses vähenenud. Ühenduse müük vähenes siiski suuremal määral kui tarbimine ja ühenduse tootmisharu turuosa vähenes, kuna aga vaatlusaluste riikide osa ühenduse turul samal perioodil suurenes. Seega leitakse, et mainitud tegur ei kaota põhjuslikku seost Horvaatia ja Ukraina dumpinguhinnaga impordi ning ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Ühtki teist tegurit, mis oleks võinud olla kahju põhjuseks, uurimise käigus ei leitud. |
| --- | --- |

(109)

Alates aastast 2001 on tarbimine ühenduses vähenenud. Ühenduse müük vähenes siiski suuremal määral kui tarbimine ja ühenduse tootmisharu turuosa vähenes, kuna aga vaatlusaluste riikide osa ühenduse turul samal perioodil suurenes. Seega leitakse, et mainitud tegur ei kaota põhjuslikku seost Horvaatia ja Ukraina dumpinguhinnaga impordi ning ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Ühtki teist tegurit, mis oleks võinud olla kahju põhjuseks, uurimise käigus ei leitud.

| (110) | Ülaltoodud analüüsi põhjal, mille käigus uuriti kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu olukorrale, jõutakse järeldusele, et varasema uurimise alusel kindlaks tehtud põhjuslik seos Horvaatia ja Ukraina dumpinguhinnaga impordi ning ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel ei ole kadunud. |
| --- | --- |

(110)

Ülaltoodud analüüsi põhjal, mille käigus uuriti kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu olukorrale, jõutakse järeldusele, et varasema uurimise alusel kindlaks tehtud põhjuslik seos Horvaatia ja Ukraina dumpinguhinnaga impordi ning ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel ei ole kadunud.

F.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Üldkaalutlused

| (111) | On uuritud, kas on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiks viia järelduseni, et jätkuv dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamine vaatlusalustest riikidest pärineva impordi suhtes ei oleks ühenduse huvides. Komisjon saatis importijatele ja tööstustarbijatele küsimustikud. Täielikult täidetud küsimustik saadi tagasi ühelt importijalt, Hispaania ettevõttelt Comercial de Tubos, S.A., Hispaania. |
| --- | --- |

(111)

On uuritud, kas on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiks viia järelduseni, et jätkuv dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamine vaatlusalustest riikidest pärineva impordi suhtes ei oleks ühenduse huvides. Komisjon saatis importijatele ja tööstustarbijatele küsimustikud. Täielikult täidetud küsimustik saadi tagasi ühelt importijalt, Hispaania ettevõttelt Comercial de Tubos, S.A., Hispaania.

| (112) | Toodet kasutavalt tööstusharult täidetud küsimustikke ei laekunud. Ükski tarnija endast uurimise ajal teatanud ei ole. Osalejatelt saadud teabe põhjal on tehtud järgmised järeldused. |
| --- | --- |

(112)

Toodet kasutavalt tööstusharult täidetud küsimustikke ei laekunud. Ükski tarnija endast uurimise ajal teatanud ei ole. Osalejatelt saadud teabe põhjal on tehtud järgmised järeldused.

| (113) | Tuleks meenutada, et varasema uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega ja seega analüüsitakse olukorda, mille puhul dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju vaatlusalustele isikutele. |
| --- | --- |

(113)

Tuleks meenutada, et varasema uurimise käigus oldi seisukohal, et meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvidega vastuolus. Asjaolu, et käesoleva uurimise puhul on tegemist läbivaatamisega ja seega analüüsitakse olukorda, mille puhul dumpinguvastased meetmed juba kehtivad, võimaldab hinnata praeguste dumpinguvastaste meetmete põhjendamatut negatiivset mõju vaatlusalustele isikutele.

2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (114) | Tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu koosneb viiest õmblusteta torude tootmise ja müügiga tegelevast tootjast ligikaudu 2 470 töötajaga. Samuti tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu ülaltoodud majandusnäitajad peegeldavad uurimisperioodi jooksul halvenevaid finantstulemusi. Vaatamata õmblusteta torude tarbimise kasvule ühenduses 2000. ja 2001. aastal (uurimisperioodil hakkas tarbimine küll taas vähenema), ei suutnud ühenduse tootmisharu saavutada finantsstabiilsust. |
| --- | --- |

(114)

Tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu koosneb viiest õmblusteta torude tootmise ja müügiga tegelevast tootjast ligikaudu 2 470 töötajaga. Samuti tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu ülaltoodud majandusnäitajad peegeldavad uurimisperioodi jooksul halvenevaid finantstulemusi. Vaatamata õmblusteta torude tarbimise kasvule ühenduses 2000. ja 2001. aastal (uurimisperioodil hakkas tarbimine küll taas vähenema), ei suutnud ühenduse tootmisharu saavutada finantsstabiilsust.

| (115) | Tootmisharu olukord paranes osaliselt aastatel 2000–2001. Ühenduse tootmisharu praegust finantsolukorda arvestades on siiski selge, et dumpinguvastased meetmed oleksid ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(115)

Tootmisharu olukord paranes osaliselt aastatel 2000–2001. Ühenduse tootmisharu praegust finantsolukorda arvestades on siiski selge, et dumpinguvastased meetmed oleksid ühenduse tootmisharu huvides.

3.   Sõltumatute importijate huvid

| (116) | Koostööd tegev importija ei olnud üldiselt dumpinguvastaste meetmete jätkuva kohaldamise vastu. Teisi kommentaare vaatlusalust toodet Horvaatiast või Ukrainast importivatelt ettevõtetelt ei laekunud. |
| --- | --- |

(116)

Koostööd tegev importija ei olnud üldiselt dumpinguvastaste meetmete jätkuva kohaldamise vastu. Teisi kommentaare vaatlusalust toodet Horvaatiast või Ukrainast importivatelt ettevõtetelt ei laekunud.

| (117) | Dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks on ausa konkurentsi taastamine. Nende eesmärgiks ei ole impordi keelamine ega importijate tegevuse takistamine ühenduses. Tegelikult tuleb mis tahes kavandatavad meetmed määrata kindlaks tasemel, mis võimaldaks impordi jätkumist ka tulevikus, kuid seda hinnaga, mis ei ole dumpingu- või kahjustav hind, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. |
| --- | --- |

(117)

Dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks on ausa konkurentsi taastamine. Nende eesmärgiks ei ole impordi keelamine ega importijate tegevuse takistamine ühenduses. Tegelikult tuleb mis tahes kavandatavad meetmed määrata kindlaks tasemel, mis võimaldaks impordi jätkumist ka tulevikus, kuid seda hinnaga, mis ei ole dumpingu- või kahjustav hind, olenevalt sellest, kumb neist on madalam.

| (118) | Kuna õiglase hinnaga importi lubatakse ühenduse turule ka edaspidi, jätkub importijate tavapärane tegevus tõenäoliselt ka siis, kui dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatakse dumpinguvastaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(118)

Kuna õiglase hinnaga importi lubatakse ühenduse turule ka edaspidi, jätkub importijate tavapärane tegevus tõenäoliselt ka siis, kui dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatakse dumpinguvastaseid meetmeid.

4.   Tarnijate huvid

| (119) | Ükski tarnija endast uurimise ajal teatanud ei ole. Seega tehakse järeldus, et tarnijate huvidega seoses ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid meetmete kehtestamise vastu. |
| --- | --- |

(119)

Ükski tarnija endast uurimise ajal teatanud ei ole. Seega tehakse järeldus, et tarnijate huvidega seoses ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid meetmete kehtestamise vastu.

5.   Kasutajate huvid

| (120) | Varasema uurimise käigus tehti kindlaks, et dumpinguvastaste meetmetega kaasnev mis tahes hinnamuutus ei mõjutaks oluliselt tootmisahela järgmise etapi kasutajaid. Järeldus põhineb asjaolul, et õmblusteta torud moodustavad kasutavate tööstusharude (sh keemia- ja naftakeemiatööstus, elektrijaamad, auto- ja ehitustööstus) üldkuludest ainult väikese osa. Võttes arvesse, et puuduvad väited, mis räägiks varasematele järeldustele vastu, ning arvestades kasutajate vähest koostööd käesolevas uurimises, arvatakse, et dumpinguvastaste meetmetega kaasnev mis tahes hinnamuutus on tootmisahela järgmise etapi kasutajate seisukohast kõrvalise tähtsusega. |
| --- | --- |

(120)

Varasema uurimise käigus tehti kindlaks, et dumpinguvastaste meetmetega kaasnev mis tahes hinnamuutus ei mõjutaks oluliselt tootmisahela järgmise etapi kasutajaid. Järeldus põhineb asjaolul, et õmblusteta torud moodustavad kasutavate tööstusharude (sh keemia- ja naftakeemiatööstus, elektrijaamad, auto- ja ehitustööstus) üldkuludest ainult väikese osa. Võttes arvesse, et puuduvad väited, mis räägiks varasematele järeldustele vastu, ning arvestades kasutajate vähest koostööd käesolevas uurimises, arvatakse, et dumpinguvastaste meetmetega kaasnev mis tahes hinnamuutus on tootmisahela järgmise etapi kasutajate seisukohast kõrvalise tähtsusega.

6.   Konkurentsiküsimused

| (121) | Tuleb märkida, et komisjoni otsusega 2003/382/EÜ (9) tehti kindlaks mõnede ühenduse tootjate osalemine vaatlusaluse toote elementide suhtes sõlmitud konkurentsivastases lepingus kuni aastani 1995. Järelikult ei mõjutanud konkurentsivastane tegevus ei esialgset uurimist, mille uurimisperiood kestis 1. novembrist 1997 kuni 31. oktoobrini 1998 (ja vaatlusalune periood jaanuarist 1997 kuni uurimisperioodi lõpuni), ega ka praegust läbivaatamisega seotud uurimist. |
| --- | --- |

(121)

Tuleb märkida, et komisjoni otsusega 2003/382/EÜ (9) tehti kindlaks mõnede ühenduse tootjate osalemine vaatlusaluse toote elementide suhtes sõlmitud konkurentsivastases lepingus kuni aastani 1995. Järelikult ei mõjutanud konkurentsivastane tegevus ei esialgset uurimist, mille uurimisperiood kestis 1. novembrist 1997 kuni 31. oktoobrini 1998 (ja vaatlusalune periood jaanuarist 1997 kuni uurimisperioodi lõpuni), ega ka praegust läbivaatamisega seotud uurimist.

7.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (122) | On selge, et meetmete jätkumine vaatlusalustest riikidest pärinevate õmblusteta torude impordi vastu oleks ühenduse huvides. Importijate/kaubandusettevõtjate ja kasutavate tööstusharude seisukohast oleks mis tahes mõju õmblusteta torude hinnale kõrvalise tähtsusega. |
| --- | --- |

(122)

On selge, et meetmete jätkumine vaatlusalustest riikidest pärinevate õmblusteta torude impordi vastu oleks ühenduse huvides. Importijate/kaubandusettevõtjate ja kasutavate tööstusharude seisukohast oleks mis tahes mõju õmblusteta torude hinnale kõrvalise tähtsusega.

| (123) | Ülaltoodut silmas pidades tehakse järeldus, et ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid vaatlusalustest riikidest pärinevate õmblusteta torude impordi vastu. |
| --- | --- |

(123)

Ülaltoodut silmas pidades tehakse järeldus, et ei leidu kaalukaid põhjusi, mis räägiksid vaatlusalustest riikidest pärinevate õmblusteta torude impordi vastu.

G.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (124) | Dumpingu, kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada meetmeid, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(124)

Dumpingu, kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada meetmeid, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (125) | Meetmed tuleks kehtestada tasemel, millest piisaks mainitud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida ühenduses võiks seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Arvutustes kasutatud maksueelne kasumimarginaal oli 5 % käibest. See on sama mis esialgse menetluse puhul, kuna ei leitud tõendeid ega laekunud ettepanekuid, mis oleksid osutanud vajadusele seda määra muuta. Sellest lähtudes arvutati ühenduse samasuguse toote tootjate jaoks välja mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks lisati tootmiskuludele mainitud 5 %line kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(125)

Meetmed tuleks kehtestada tasemel, millest piisaks mainitud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaks võimaldama ühenduse tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida ühenduses võiks seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. Arvutustes kasutatud maksueelne kasumimarginaal oli 5 % käibest. See on sama mis esialgse menetluse puhul, kuna ei leitud tõendeid ega laekunud ettepanekuid, mis oleksid osutanud vajadusele seda määra muuta. Sellest lähtudes arvutati ühenduse samasuguse toote tootjate jaoks välja mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks lisati tootmiskuludele mainitud 5 %line kasumimarginaal.

| (126) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda keskmise mittekahjustava hinnaga. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(126)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes hinna allalöömise arvutuste abil kindlaks tehtud kaalutud keskmist impordihinda keskmise mittekahjustava hinnaga. Sellest võrdlusest saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana keskmisest CIF-impordihinnast.

2.   Muudetud meetmed

| (127) | Eeltoodut arvestades leitakse, et vaatlusaluse toote Horvaatiast ja Ukrainast pärineva impordi suhtes praegu kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse tuleks muuta. Uued dumpinguvastased tollimaksud tuleks kehtestada tasemel, mis põhineks kindlakstehtud kahjumarginaalidel, kuna kõigi Horvaatia ja Ukraina äriühingute dumpingumarginaalid olid kõrgemad kui väljaarvutatud kahjumarginaalid. Kuna koostöövalmidus oli suur (hõlmates üle 80 % vaatlusaluse toote ekspordist Ukrainast ühendusse), peaks Ukrainale määratav jääkmarginaal olema samal tasemel koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele (OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube”) kehtestatud marginaaliga. |
| --- | --- |

(127)

Eeltoodut arvestades leitakse, et vaatlusaluse toote Horvaatiast ja Ukrainast pärineva impordi suhtes praegu kehtivaid dumpinguvastaseid tollimakse tuleks muuta. Uued dumpinguvastased tollimaksud tuleks kehtestada tasemel, mis põhineks kindlakstehtud kahjumarginaalidel, kuna kõigi Horvaatia ja Ukraina äriühingute dumpingumarginaalid olid kõrgemad kui väljaarvutatud kahjumarginaalid. Kuna koostöövalmidus oli suur (hõlmates üle 80 % vaatlusaluse toote ekspordist Ukrainast ühendusse), peaks Ukrainale määratav jääkmarginaal olema samal tasemel koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele (OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube”) kehtestatud marginaaliga.

| (128) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad leiti käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega peegeldavad need äriühingutes valitsevat olukorda, nagu see leiti olevat uurimise käigus. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(128)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad leiti käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seega peegeldavad need äriühingutes valitsevat olukorda, nagu see leiti olevat uurimise käigus. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit vaatlusalusest riigist ning toodetud nimetatud äriühingute, seega konkreetsete juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (129) | Taotlus kohaldada äriühingule individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamatult komisjonile (10) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksuste asutamisega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, kodumaises või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse. |
| --- | --- |

(129)

Taotlus kohaldada äriühingule individuaalset dumpinguvastase tollimaksu määra (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamatult komisjonile (10) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksuste asutamisega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, kodumaises või eksportmüügis. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nimetatud äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimakse.

| (130) | Kavandatavad dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:









  Riik | Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpingumarginaal | Kavandatud dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvaatia | Kõik äriühingud | 38,8 % | 38,9 % | 38,8 % |
| Ukraina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 % | 91,0 % | 51,9 % |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube”, Nikopol | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |
| Kõik teised äriühingud | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |

(130)

Kavandatavad dumpinguvastased tollimaksud on järgmised:

Riik

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Dumpingumarginaal

Kavandatud dumpinguvastane tollimaks

Horvaatia

Kõik äriühingud

38,8 %

38,9 %

38,8 %

Ukraina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9 %

91,0 %

51,9 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube”, Nikopol

64,1 %

97,3 %

64,1 %

Kõik teised äriühingud

64,1 %

97,3 %

64,1 %

| (131) | Kavandatavad meetmed jäävad kehtima uueks viieaastaseks perioodiks. Seega ei lõpe meetmete kehtivusaeg 18. veebruaril 2005, nagu on öeldud 27. augustil 2004 avaldatud teadaandes (11) meetmete eelseisva lõppemise kohta. |
| --- | --- |

(131)

Kavandatavad meetmed jäävad kehtima uueks viieaastaseks perioodiks. Seega ei lõpe meetmete kehtivusaeg 18. veebruaril 2005, nagu on öeldud 27. augustil 2004 avaldatud teadaandes (11) meetmete eelseisva lõppemise kohta.

3.   Horvaatia eksportijat puudutavad uurimisperioodijärgsed muutused

| (132) | Pärast seda, kui said teatavaks olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal jõuti järelduseni, et dumpinguvastaste meetmete taset peaks muutma, teavitas Horvaatia valitsus komisjoni Horvaatia ainsa tootja Mechel Željezara Ltd. likvideerimisest ja tootmise lõppemisest 2004. aasta sügisel. Selle asemel asutas Horvaatia erastamisfond – Horvaatias erastamisprotsessi juhtiv valitsusasutus – uue juriidilise isiku Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o (edaspidi “Valjaonice”). Ilmneb, et uus ettevõte pole veel tootmist alustanud ning tegeleb hetkel Mechel Željezara Ltd. vara ülevõtmisega. |
| --- | --- |

(132)

Pärast seda, kui said teatavaks olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal jõuti järelduseni, et dumpinguvastaste meetmete taset peaks muutma, teavitas Horvaatia valitsus komisjoni Horvaatia ainsa tootja Mechel Željezara Ltd. likvideerimisest ja tootmise lõppemisest 2004. aasta sügisel. Selle asemel asutas Horvaatia erastamisfond – Horvaatias erastamisprotsessi juhtiv valitsusasutus – uue juriidilise isiku Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o (edaspidi “Valjaonice”). Ilmneb, et uus ettevõte pole veel tootmist alustanud ning tegeleb hetkel Mechel Željezara Ltd. vara ülevõtmisega.

| (133) | Laekunud teabest selgub siiski, et Valjaonice tootmisvõimsus jääb Mechel Željezara Ltd. võimsusega samaks ja Valjaonice kavatseb ilmselt vaatlusaluse toote tootmist jätkata. Lähtuvalt sellest ei saa asjaolu, et tootmine on peatatud, pidada püsivaks ja vaieldamatuks muutuseks ning seega ei mõjuta see uurimise tulemusi. |
| --- | --- |

(133)

Laekunud teabest selgub siiski, et Valjaonice tootmisvõimsus jääb Mechel Željezara Ltd. võimsusega samaks ja Valjaonice kavatseb ilmselt vaatlusaluse toote tootmist jätkata. Lähtuvalt sellest ei saa asjaolu, et tootmine on peatatud, pidada püsivaks ja vaieldamatuks muutuseks ning seega ei mõjuta see uurimise tulemusi.

| (134) | Siiski algatatakse meetmete läbivaatamine, kui äriühingu olukorras peaks aset leidma muutusi, mis seda õigustavad. |
| --- | --- |

(134)

Siiski algatatakse meetmete läbivaatamine, kui äriühingu olukorras peaks aset leidma muutusi, mis seda õigustavad.

4.   Hinnakohustused

| (135) | Otsusega 2000/137/EÜ võttis komisjon vastu hinnakohustuse teiste hulgas ka Horvaatia ainsalt eksportivalt tootjalt. Ka see Mechel Željezara Ltd. kohustus kuulus läbivaatamisele. |
| --- | --- |

(135)

Otsusega 2000/137/EÜ võttis komisjon vastu hinnakohustuse teiste hulgas ka Horvaatia ainsalt eksportivalt tootjalt. Ka see Mechel Željezara Ltd. kohustus kuulus läbivaatamisele.

| (136) | Sellega kohustus Mechel Željezara Ltd. müüma oma sõltumatutele klientidele ühendusse eksportimiseks vaatlusalusest tootest teatava koguse ülevaadatud hinnaga. Lisaks kohustus Mechel Željezara Ltd. tagama, et hinnad tooterühma kohta oleksid kooskõlas ühenduses kasutatava hinnastruktuuriga. |
| --- | --- |

(136)

Sellega kohustus Mechel Željezara Ltd. müüma oma sõltumatutele klientidele ühendusse eksportimiseks vaatlusalusest tootest teatava koguse ülevaadatud hinnaga. Lisaks kohustus Mechel Željezara Ltd. tagama, et hinnad tooterühma kohta oleksid kooskõlas ühenduses kasutatava hinnastruktuuriga.

| (137) | Vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1 on hinnakohustuste eesmärk kõrvaldada dumpinguhinnaga impordi kahjulik mõju, mis saavutatakse sel teel, et eksportija kas tõstab hindu või lõpetab dumpinguhinnaga eksportimise. Uurimine on näidanud, et käesoleval juhul ei suutnud esialgselt vastu võetud hinnakohustus tõsta hindu mittekahjulikule tasemele ja taastada sellega ausat konkurentsi ühenduse turul. Seetõttu ei saa antud juhul äriühingult Mechel Željezara Ltd. vastu võetud kohustust lugeda asjakohaseks ja tõhusaks vahendiks dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamisel. Nagu eespool öeldud, on Mechel Željezara Ltd. hiljuti likvideeritud. Seega ei loeta hinnakohustust enam kehtivaks. |
| --- | --- |

(137)

Vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1 on hinnakohustuste eesmärk kõrvaldada dumpinguhinnaga impordi kahjulik mõju, mis saavutatakse sel teel, et eksportija kas tõstab hindu või lõpetab dumpinguhinnaga eksportimise. Uurimine on näidanud, et käesoleval juhul ei suutnud esialgselt vastu võetud hinnakohustus tõsta hindu mittekahjulikule tasemele ja taastada sellega ausat konkurentsi ühenduse turul. Seetõttu ei saa antud juhul äriühingult Mechel Željezara Ltd. vastu võetud kohustust lugeda asjakohaseks ja tõhusaks vahendiks dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamisel. Nagu eespool öeldud, on Mechel Željezara Ltd. hiljuti likvideeritud. Seega ei loeta hinnakohustust enam kehtivaks.

| (138) | Pärast seda, kui said teatavaks olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal jõuti järelduseni, et kehtivat dumpinguvastast marginaali tuleks muuta, pakkusid äriühingud OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube” ja nendega seotud kaubandusettevõtja/valdusettevõtja Interpipe ühist hinnakohustust kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1. |
| --- | --- |

(138)

Pärast seda, kui said teatavaks olulised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal jõuti järelduseni, et kehtivat dumpinguvastast marginaali tuleks muuta, pakkusid äriühingud OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube” ja nendega seotud kaubandusettevõtja/valdusettevõtja Interpipe ühist hinnakohustust kooskõlas algmääruse artikli 8 lõikega 1.

| (139) | Mainitud Ukraina äriühingud toodavad mitmesuguseid terasetooteid, mida saab müüa koos vaatlusaluse tootega. Siit tuleneb ristkompenseerimise oht – kohustusega seotud hindadest peetakse küll formaalselt kinni, kuid langetatakse muude toodete hindu, kui neid müüakse koos vaatlusaluse tootega. Lisaks olid äriühingu pakutavad ekspordi miinimumhinnad hindade kõikumist arvestades tasemel, mis ei kõrvaldanud dumpingu kahjulikku mõju. Järelikult ei olnud seda pakkumist võimalik vastu võtta. |
| --- | --- |

(139)

Mainitud Ukraina äriühingud toodavad mitmesuguseid terasetooteid, mida saab müüa koos vaatlusaluse tootega. Siit tuleneb ristkompenseerimise oht – kohustusega seotud hindadest peetakse küll formaalselt kinni, kuid langetatakse muude toodete hindu, kui neid müüakse koos vaatlusaluse tootega. Lisaks olid äriühingu pakutavad ekspordi miinimumhinnad hindade kõikumist arvestades tasemel, mis ei kõrvaldanud dumpingu kahjulikku mõju. Järelikult ei olnud seda pakkumist võimalik vastu võtta.

| (140) | Lisaks teatas Ukraina äriühing Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk, et kavatseb pakkuda hinnakohustust, kuid ei täpsustanud ei selle laadi ega miinimumhinda. Seepärast ei saanud seda pakkumist arvestada. |
| --- | --- |

(140)

Lisaks teatas Ukraina äriühing Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk, et kavatseb pakkuda hinnakohustust, kuid ei täpsustanud ei selle laadi ega miinimumhinda. Seepärast ei saanud seda pakkumist arvestada.

H.   LÕPPSÄTE

| (141) | Huvitatud isikutele teatati kõikidest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti kehtivat määrust muuta. Neile anti võimalus oma arvamust avaldada ja taotleda asja arutamist. Saadud märkusi võeti võimalust mööda arvesse, |
| --- | --- |

(141)

Huvitatud isikutele teatati kõikidest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti kehtivat määrust muuta. Neile anti võimalus oma arvamust avaldada ja taotleda asja arutamist. Saadud märkusi võeti võimalust mööda arvesse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 348/2000 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõike 2 tabel asendatakse järgmisega:








  “Riik | Äriühing | Tollimaksumäär
  (%) | TARIC i lisakood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvaatia | Kõik äriühingud | 38,8 | — |
| Ukraina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube”, Nikopol | 64,1 | A615 |
| Kõik teised äriühingud | 64,1 | A999” |

1.

Artikli 1 lõike 2 tabel asendatakse järgmisega:

“Riik

Äriühing

Tollimaksumäär

(%)

TARIC i lisakood

Horvaatia

Kõik äriühingud

38,8

—

Ukraina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk ja CJSC Nikopolsky seamless tubes plant “Nikotube”, Nikopol

64,1

A615

Kõik teised äriühingud

64,1

A999”

| 2. | Artikkel 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2.

Artikkel 2 jäetakse välja.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 45, 17.2.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1515/2002 (EÜT L 228, 24.8.2002, lk 8).

2

(3)  EÜT L 46, 18.2.2000, lk 34. Otsust on viimati muudetud otsusega 2002/669/EÜ (EÜT L 228, 24.8.2002, lk 20).

3

(4)  EÜT C 288, 23.11.2002, lk 11.

4

(5)  EÜT C 288, 23.11.2002, lk 2.

5

(6)  ELT L 246, 20.7.2004, lk 10.

6

(7)  Teade 246/02 (EÜT C 246, 12.10.2002, lk 2) ja teade 68/06 (ELT C 68, 18.3.2004, lk 8).

7

(8)  Komisjoni otsus 2000/137/EÜ (EÜT L 46, 18.2.2000, lk 34).

8

(9)  ELT L 140, 6.6.2003, lk 1.

9

(10)

10

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels

(11)  ELT C 215, 27.8.2004, lk 2.

11

---

| 17.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 259/2005,

16. veebruar 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 16. veebruari 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 132,3 |
| 204 | 84,7 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 148,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,2 |
| 068 | 111,6 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 115,8 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 194,3 |
| 204 | 227,9 |
| 999 | 211,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,0 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 44,6 |
| 220 | 34,7 |
| 421 | 29,7 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 61,8 |
| 999 | 43,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 88,2 |
| 624 | 73,4 |
| 999 | 80,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 50,3 |
| 204 | 93,6 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 79,0 |
| 464 | 47,5 |
| 624 | 67,2 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 59,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,3 |
| 999 | 61,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 107,7 |
| 404 | 105,1 |
| 508 | 87,5 |
| 528 | 87,5 |
| 720 | 45,6 |
| 999 | 86,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,5 |
| 400 | 90,3 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 74,3 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 73,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

132,3

204

84,7

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

148,1

0707 00 05

052

167,2

068

111,6

204

68,5

999

115,8

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

194,3

204

227,9

999

211,1

0805 10 20

052

49,0

204

48,3

212

44,6

220

34,7

421

29,7

448

35,8

624

61,8

999

43,4

0805 20 10

204

88,2

624

73,4

999

80,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

50,3

204

93,6

220

35,5

400

79,0

464

47,5

624

67,2

662

40,8

999

59,1

0805 50 10

052

61,3

999

61,3

0808 10 80

400

107,7

404

105,1

508

87,5

528

87,5

720

45,6

999

86,7

0808 20 50

388

77,5

400

90,3

512

70,8

528

74,3

720

55,6

999

73,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 17.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 260/2005,

16. veebruar 2005,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 999/2001 kiirtestide osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, eriti selle artikli 23 esimest lõiku, (1) eriti selle artikli 23 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud TSE seireks heakskiidetud kiirtestide loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 999/2001 on sätestatud TSE seireks heakskiidetud kiirtestide loetelu.

| (2) | Oma 16. novembri 2004. aasta arvamuses soovitas Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) lisada veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) seireks heakskiidetud kiirtestide loetelusse seitse uut BSE post mortem kiirtesti. |
| --- | --- |

(2)

Oma 16. novembri 2004. aasta arvamuses soovitas Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) lisada veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) seireks heakskiidetud kiirtestide loetelusse seitse uut BSE post mortem kiirtesti.

| (3) | Praegu määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisas loetletud kiirtestid on lammaste jaoks heaks kiidetud testitootjate esitatud andmete põhjal, mis näitavad, et nende teste saab TSE seireks kasutada ka lammaste puhul. |
| --- | --- |

(3)

Praegu määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisas loetletud kiirtestid on lammaste jaoks heaks kiidetud testitootjate esitatud andmete põhjal, mis näitavad, et nende teste saab TSE seireks kasutada ka lammaste puhul.

| (4) | EFSA hindab praegu väikemäletsejaliste jaoks mõeldud post mortem kiirteste. Väikemäletsejaliste seire programmis kasutamiseks heakskiidetud kiirtestide loetelu tuleb koostada arvamuse põhjal, mis tuleb veel avaldada. Seega tuleb nimetatud arvamuse avaldamiseni kasutada väikemäletsejaliste puhul TSE avastamiseks seni heakskiidetud teste. |
| --- | --- |

(4)

EFSA hindab praegu väikemäletsejaliste jaoks mõeldud post mortem kiirteste. Väikemäletsejaliste seire programmis kasutamiseks heakskiidetud kiirtestide loetelu tuleb koostada arvamuse põhjal, mis tuleb veel avaldada. Seega tuleb nimetatud arvamuse avaldamiseni kasutada väikemäletsejaliste puhul TSE avastamiseks seni heakskiidetud teste.

| (5) | Seega tuleb määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleb määrust (EÜ) nr 999/2001 vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 999/2001 X lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1993/2004 (ELT L 344, 20.11.2004, lk 12).

1

---

LISA

X lisa C peatüki punkt 4 asendatakse järgmisega:

“4.   Kiirtestid

Kiirtestide läbiviimiseks kooskõlas artikli 5 lõikega 3 ja artikli 6 lõikega 1 kasutatakse veiste BSE seireks kiirtestidena järgmisi meetodeid:

| — | western blot meetodil põhinev immunoblotanalüüs, millega määratakse PrPRes proteaasresistentne fragment (Prionics-Check Western test), |
| --- | --- |

—

western blot meetodil põhinev immunoblotanalüüs, millega määratakse PrPRes proteaasresistentne fragment (Prionics-Check Western test),

| — | kemiluminestsentsil põhinev ELISA-test (ekstraktsioon + ELISA) tugevdatud kemiluminestsentsreaktiivi abil (Enfer test ja Enfer TSE Kit versioon 2.0, automatiseeritud proovide ettevalmistamine), |
| --- | --- |

—

kemiluminestsentsil põhinev ELISA-test (ekstraktsioon + ELISA) tugevdatud kemiluminestsentsreaktiivi abil (Enfer test ja Enfer TSE Kit versioon 2.0, automatiseeritud proovide ettevalmistamine),

| — | denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile järgnev kihttehnikal põhinev immunoloogiline analüüs PrPRes määramiseks (Bio-Rad TeSeE test), |
| --- | --- |

—

denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile järgnev kihttehnikal põhinev immunoloogiline analüüs PrPRes määramiseks (Bio-Rad TeSeE test),

| — | mikroplaadipõhine immunoloogiline analüüs (ELISA), millega määratakse monoklonaalsete antikehadega proteaasiresistentne PrPRes (Prionics-Check LIA test), |
| --- | --- |

—

mikroplaadipõhine immunoloogiline analüüs (ELISA), millega määratakse monoklonaalsete antikehadega proteaasiresistentne PrPRes (Prionics-Check LIA test),

| — | automatiseeritud konformatsioonist sõltuv immunoloogiline analüüs, millega võrreldakse detekteeriva antikeha seondumist proteaasitundlike ja proteaasresistentsete PrPSc vormidega (mõni osa proteaasresistentsest PrPSc-st on samaväärne PrPRes-iga) ja PrPC-ga (InPro CDI-5 test), |
| --- | --- |

—

automatiseeritud konformatsioonist sõltuv immunoloogiline analüüs, millega võrreldakse detekteeriva antikeha seondumist proteaasitundlike ja proteaasresistentsete PrPSc vormidega (mõni osa proteaasresistentsest PrPSc-st on samaväärne PrPRes-iga) ja PrPC-ga (InPro CDI-5 test),

| — | kemiluminestsentsil põhinev ELISA PrPSc kvalitatiivseks määramiseks (CediTect BSE test), |
| --- | --- |

—

kemiluminestsentsil põhinev ELISA PrPSc kvalitatiivseks määramiseks (CediTect BSE test),

| — | immunoloogiline analüüs, mille käigus kasutatakse keemilist polümeeri valikuliseks PrPSc haardeks ja monoklonaalset detekteerivat antikeha, mis on suunatud PrP molekuli konserveeritud regioonide vastu (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA), |
| --- | --- |

—

immunoloogiline analüüs, mille käigus kasutatakse keemilist polümeeri valikuliseks PrPSc haardeks ja monoklonaalset detekteerivat antikeha, mis on suunatud PrP molekuli konserveeritud regioonide vastu (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA),

| — | mikroplaadipõhine kemiluminestsents-immunoanalüüs PrPSc määramiseks veiste kudedes (Institut Pourquier Speed’it BSE), |
| --- | --- |

—

mikroplaadipõhine kemiluminestsents-immunoanalüüs PrPSc määramiseks veiste kudedes (Institut Pourquier Speed’it BSE),

| — | külgvool põhinev immunoloogiline analüüs, milles kasutatakse kahte erinevat monoklonaalset antikeha proteinaas K resistentsete PrP fraktsioonide määramiseks (Prionics Check PrioSTRIP), |
| --- | --- |

—

külgvool põhinev immunoloogiline analüüs, milles kasutatakse kahte erinevat monoklonaalset antikeha proteinaas K resistentsete PrP fraktsioonide määramiseks (Prionics Check PrioSTRIP),

| — | kahepoolne immunoloogiline analüüs, mille käigus kasutatakse kahte erinevat monoklonaalset antikeha, mis on suunatud kahe epitoobi vastu, mis on veiste PrPSc-s äärmiselt laialilaotunud olekus (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit), |
| --- | --- |

—

kahepoolne immunoloogiline analüüs, mille käigus kasutatakse kahte erinevat monoklonaalset antikeha, mis on suunatud kahe epitoobi vastu, mis on veiste PrPSc-s äärmiselt laialilaotunud olekus (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit),

| — | kihttehnikal põhinev ELISA proteinaas K (PK) resistentse PrPSc määramiseks (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

kihttehnikal põhinev ELISA proteinaas K (PK) resistentse PrPSc määramiseks (Roche Applied Science PrionScreen).

Kiirtestide läbiviimiseks kooskõlas artikli 5 lõikega 3 ja artikli 6 lõikega 1 kasutatakse väikemäletsejaliste TSE seireks kiirtestidena järgmisi meetodeid:

| — | western blot meetodil põhinev immunoblotanalüüs, millega määratakse PrPRes proteaasresistentne fragment (Prionics-Check Western test), |
| --- | --- |

—

western blot meetodil põhinev immunoblotanalüüs, millega määratakse PrPRes proteaasresistentne fragment (Prionics-Check Western test),

| — | kemiluminestsentsil põhinev ELISA-test (ekstraktsioon + ELISA) tugevdatud kemiluminestsentsreaktiivi abil (Enfer test), |
| --- | --- |

—

kemiluminestsentsil põhinev ELISA-test (ekstraktsioon + ELISA) tugevdatud kemiluminestsentsreaktiivi abil (Enfer test),

| — | denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile järgnev kihttehnikal põhinev immunoloogiline analüüs PrPRes määramiseks (Bio-Rad TeSeE test, endine Bio-Rad Platelia test), |
| --- | --- |

—

denatureerimis- ja kontsentreerimisetapile järgnev kihttehnikal põhinev immunoloogiline analüüs PrPRes määramiseks (Bio-Rad TeSeE test, endine Bio-Rad Platelia test),

| — | mikroplaadipõhine immunoanalüüs (ELISA), millega määratakse monoklonaalsete antikehadega proteaasresistentne PrPRes (Prionics-Check LIA test), |
| --- | --- |

—

mikroplaadipõhine immunoanalüüs (ELISA), millega määratakse monoklonaalsete antikehadega proteaasresistentne PrPRes (Prionics-Check LIA test),

| — | automatiseeritud konformatsioonist sõltuv immunoloogiline analüüs, millega võrreldakse detekteeriva antikeha seondumist proteaasitundlike ja proteaasresistentsete PrPSc vormidega (mõni osa proteaasresistentsest PrPSc-st on samaväärne PrPRes-iga) ja PrPC-ga (InPro CDI-5 test). |
| --- | --- |

—

automatiseeritud konformatsioonist sõltuv immunoloogiline analüüs, millega võrreldakse detekteeriva antikeha seondumist proteaasitundlike ja proteaasresistentsete PrPSc vormidega (mõni osa proteaasresistentsest PrPSc-st on samaväärne PrPRes-iga) ja PrPC-ga (InPro CDI-5 test).

Kiirtestide tootjal peab olema ühenduse tugilabori heakskiidetud kvaliteeditagamissüsteem, mis tagab, et testide efektiivsus ei muutu. Tootja peab esitama ühenduse tugilaborile testiprotokolli.

Kiirtestis või testiprotokollis võib muudatusi teha alles pärast seda, kui ühenduse tugilaborile on sellest ette teatatud ja ühenduse tugilabor on teinud otsuse, et kavandatav muudatus ei vähenda kiirtesti tundlikkust, spetsiifilisust ega usaldusväärsust. Sellest otsusest teatatakse komisjonile ja liikmesriikide tugilaboritele.”

---

| 17.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 261/2005,

16. veebruar 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2003, milles sätestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001 ja (EÜ) nr 1454/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses toetusega taimekasvatussaaduste kohalikuks tootmiseks Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1452/2001, millega kehtestatakse Prantsuse ülemeredepartemangude jaoks erimeetmed teatavate põllumajandussaaduste ja -toodete suhtes, millega muudetakse direktiivi 72/462/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 525/77 ja (EMÜ) nr 3763/91 (Poseidom), (1) ning eriti selle artikli 5 lõiget 2, artikli 12 lõiget 4, artikli 13 lõiget 4, artikli 15 lõiget 7, artiklit 18 ja artiklit 22,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1453/2001, millega kehtestatakse Assooride ja Madeira jaoks erimeetmed teatavate põllumajandussaaduste ja -toodete suhtes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1600/92 (Poseima), (2) ning eriti selle artikli 5 lõiget 3, artikli 6 lõiget 5, artikli 16 lõiget 2, artiklit 19, artikli 21 lõiget 3, artiklit 27, artikli 28 lõiget 3, artikli 30 lõiget 5 ja artiklit 34,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1454/2001, millega kehtestatakse Kanaari saarte jaoks erimeetmed teatavate põllumajandussaaduste ja -toodete suhtes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 1601/92 (Poseican), (3) ning eriti selle artikli 9 lõiget 2, artikli 10 lõiget 5 ja artiklit 20,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 43/2003 (milles sätestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001 ja (EÜ) nr 1454/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses toetusega taimekasvatussaaduste kohalikuks tootmiseks Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades) (4) artiklis 68 on esitatud nimekiri liikmesriikide poolt komisjonile esitatavatest andmetest ning teavitamise ajakava. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 43/2003 (milles sätestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001 ja (EÜ) nr 1454/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses toetusega taimekasvatussaaduste kohalikuks tootmiseks Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades) (4) artiklis 68 on esitatud nimekiri liikmesriikide poolt komisjonile esitatavatest andmetest ning teavitamise ajakava.

| (2) | Halduskorralduse lihtsustamise huvides tuleb vähendada tähtaegade hulka, mis on olnud asjaomaste liikmesriikide ametiasutustele takistuseks aruannete esitamisel komisjonile. Saadud kogemusele tuginedes tuleb kogu teave koondada kahte aruandesse, mille esitamise tähtaegadeks on iga aasta 30. juuni ja 30. november. |
| --- | --- |

(2)

Halduskorralduse lihtsustamise huvides tuleb vähendada tähtaegade hulka, mis on olnud asjaomaste liikmesriikide ametiasutustele takistuseks aruannete esitamisel komisjonile. Saadud kogemusele tuginedes tuleb kogu teave koondada kahte aruandesse, mille esitamise tähtaegadeks on iga aasta 30. juuni ja 30. november.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teravilja-, puu- ja köögivilja-, puu- ja köögiviljatoodete-, veini-, humala-, elustaimede, lillekasvatustoodete ja suhkruturu ühise korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teravilja-, puu- ja köögivilja-, puu- ja köögiviljatoodete-, veini-, humala-, elustaimede, lillekasvatustoodete ja suhkruturu ühise korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 43/2003 artikkel 68 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 68

Teavitamine

1.   Asjaomased liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal hiljemalt:

| a) | 30. juuniks käesolevas määruses osutatud eelmist turustusaastat puudutavate meetmete täitmise aruande, milles on esitatud:






  — | pindalad, mille kohta on asjaomaseks turustusaastaks tehtud I jaotisele vastavad toetustaotlused ning mille eest on toetus tegelikult välja makstud, |
| --- | --- | --- |

a)

30. juuniks käesolevas määruses osutatud eelmist turustusaastat puudutavate meetmete täitmise aruande, milles on esitatud:

—

pindalad, mille kohta on asjaomaseks turustusaastaks tehtud I jaotisele vastavad toetustaotlused ning mille eest on toetus tegelikult välja makstud,

| — | II jaotise II peatükis nimetatud toetuse saamise tingimustele vastava rohelise vanilli ja eeterliku geraaniumi- ja vetiveeriaõli kogused, |
| --- | --- |

—

II jaotise II peatükis nimetatud toetuse saamise tingimustele vastava rohelise vanilli ja eeterliku geraaniumi- ja vetiveeriaõli kogused,

| — | igale departemangule II jaotise III peatükis osutatud toetuste puhul:






  — | suhkruroo üldkogus tonnides, mille kohta toetustaotlused on esitatud, |
| --- | --- | --- |

—

igale departemangule II jaotise III peatükis osutatud toetuste puhul:

—

suhkruroo üldkogus tonnides, mille kohta toetustaotlused on esitatud,

| — | saadud toetuste kogusumma ja erinevad toetussummad ühiku kohta, |
| --- | --- |

—

saadud toetuste kogusumma ja erinevad toetussummad ühiku kohta,

| — | võimalikud muudatused abi saamise kriteeriumites ja võimalikud uued siseriiklikud täiendavad meetmed, |
| --- | --- |

—

võimalikud muudatused abi saamise kriteeriumites ja võimalikud uued siseriiklikud täiendavad meetmed,

| — | III jaotise I peatükis nimetatud toetuse saamise tingimustele vastavad toormekogused toodete kaupa vastavalt I lisa A osale ning valmistoodete kogused, mis on esitatud netomassina ning liigitatud vastavalt I lisa B osale, |
| --- | --- |

—

III jaotise I peatükis nimetatud toetuse saamise tingimustele vastavad toormekogused toodete kaupa vastavalt I lisa A osale ning valmistoodete kogused, mis on esitatud netomassina ning liigitatud vastavalt I lisa B osale,

| — | Prantsusmaa ja Portugali puhul III jaotise II I jaos nimetatud toetuste puhul:






  — | suhkrusiirupi, sahharoosisiirupi ja rummi üldkogused, mille kohta toetustaotlused on esitatud, väljendatuna valge suhkruna või puhta alkoholina hektoliitrites, |
| --- | --- | --- |

—

Prantsusmaa ja Portugali puhul III jaotise II I jaos nimetatud toetuste puhul:

—

suhkrusiirupi, sahharoosisiirupi ja rummi üldkogused, mille kohta toetustaotlused on esitatud, väljendatuna valge suhkruna või puhta alkoholina hektoliitrites,

| — | toetust saanud vabrikud ja piiritusetehased, |
| --- | --- |

—

toetust saanud vabrikud ja piiritusetehased,

| — | iga vabriku või piiritusetehase toodetud suhkrusiirupi või rummi koguse ja saadud toetuse, |
| --- | --- |

—

iga vabriku või piiritusetehase toodetud suhkrusiirupi või rummi koguse ja saadud toetuse,

| — | kogused, mille eest on makstud IV jaotise I peatükis nimetatud toetust ja suurendatud toetust, esitatuna II, III, IV või V lisas osutatud toodete kaupa, |
| --- | --- |

—

kogused, mille eest on makstud IV jaotise I peatükis nimetatud toetust ja suurendatud toetust, esitatuna II, III, IV või V lisas osutatud toodete kaupa,

| — | IV jaotise II peatükis nimetatud toetuse saamise tingimustele vastavad kogused toodete kaupa ning nende keskmine väärtus artikli 46 lõike 4 tähenduses, |
| --- | --- |

—

IV jaotise II peatükis nimetatud toetuse saamise tingimustele vastavad kogused toodete kaupa ning nende keskmine väärtus artikli 46 lõike 4 tähenduses,

| — | tooteliigi või toote kaupa esitatud kogused, mille kohta asjaomaseks turustusaastaks on sõlmitud lepingud vastavalt IV jaotise II peatükis osutatule, |
| --- | --- |

—

tooteliigi või toote kaupa esitatud kogused, mille kohta asjaomaseks turustusaastaks on sõlmitud lepingud vastavalt IV jaotise II peatükis osutatule,

| — | Madeiral ja Assooridel tehtavad edusammud nende alade ümberkorraldamisel ja ümberkujundamisel, kuhu istutatud viinamarjasordid on otseselt hübriidid, mille kasvatus on keelatud. |
| --- | --- |

—

Madeiral ja Assooridel tehtavad edusammud nende alade ümberkorraldamisel ja ümberkujundamisel, kuhu istutatud viinamarjasordid on otseselt hübriidid, mille kasvatus on keelatud.

| b) | 30. novembriks:






  — | ananassisaagi kogused, mille eest on makstud toetust vastavalt II jaotise I peatükis osutatule, |
| --- | --- | --- |

b)

30. novembriks:

—

ananassisaagi kogused, mille eest on makstud toetust vastavalt II jaotise I peatükis osutatule,

| — | III jaotise I peatükis osutatud miinimumhinnad, mis on määratud kindlaks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1452/2001 artikliga 13 iga I lisas sätestatud tooteliigi kohta, |
| --- | --- |

—

III jaotise I peatükis osutatud miinimumhinnad, mis on määratud kindlaks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1452/2001 artikliga 13 iga I lisas sätestatud tooteliigi kohta,

| — | III jaotise II peatüki II jaos osutatud toetuse puhul:






  — | alad, millele kindlasummalist hektaritoetust on taotletud, samuti taotletud kogusumma ja makstud kogusumma, |
| --- | --- | --- |

—

III jaotise II peatüki II jaos osutatud toetuse puhul:

—

alad, millele kindlasummalist hektaritoetust on taotletud, samuti taotletud kogusumma ja makstud kogusumma,

| — | toodetud valge suhkru kogused ja töötlemiseks ettenähtud eritoetuse makstud kogusumma. |
| --- | --- |

—

toodetud valge suhkru kogused ja töötlemiseks ettenähtud eritoetuse makstud kogusumma.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamatult juhtudest, mille puhul nad leiavad, et tegemist on vääramatu jõu või erandlike asjaoludega, mis õigustavad toetuse saamise säilimist.”

Artikkel 2

Määruse jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 198, 21.7.2001, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1690/2004 (ELT L 305, 1.10.2004, lk 1).

1

(2)  EÜT L 198, 21.7.2001, lk 26. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1690/2004.

2

(3)  EÜT L 198, 21.7.2001, lk 45. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1690/2004.

3

(4)  EÜT L 7, 11.1.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1137/2004 (ELT L 221, 22.6.2004, lk 3).

4

---

| 17.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 262/2005,

16. veebruar 2005,

millega kehtestatakse oliiviõli eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1966. aasta määrust nr 136/66/EMÜ õli- ja rasvaturu ühise korralduse kehtestamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse nr 136/66/EMÜ artiklis 3 on sätestatud, et kui ühenduse hinnad on kõrgemad maailmaturuhindadest, võib selle hinnavahe katta oliiviõli eksporditoetustega kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse nr 136/66/EMÜ artiklis 3 on sätestatud, et kui ühenduse hinnad on kõrgemad maailmaturuhindadest, võib selle hinnavahe katta oliiviõli eksporditoetustega kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Oliiviõli eksporditoetuste kehtestamise ja andmise üksikasjalikud eeskirjad on esitatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 616/72. (2) |
| --- | --- |

(2)

Oliiviõli eksporditoetuste kehtestamise ja andmise üksikasjalikud eeskirjad on esitatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 616/72. (2)

| (3) | Määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et toetus peab olema ühesugune terves ühenduses. |
| --- | --- |

(3)

Määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõikes 3 on sätestatud, et toetus peab olema ühesugune terves ühenduses.

| (4) | Vastavalt määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõikele 4 peab oliiviõli toetuse kehtestamisel arvesse võtma oliiviõli hindade ja varude praegust olukorda ja tulevikusuundumusi ühenduse turul ning maailmaturuhindu. Ent kui maailmaturu olukord ei võimalda kindlaks määrata oliiviõli kõige soodsamaid hindu, võib arvesse võtta peamiste konkureerivate taimeõlide hinda maailmaturul ning selle hinna ja oliiviõli hinna vahet tüüpilise perioodi vältel. Toetuse summa ei või ületada oliiviõli ühisturuhinna ja maailmaturuhinna vahet, mida vajadusel kohandatakse, võttes arvesse kauba eksportimise kulusid maailmaturule. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõikele 4 peab oliiviõli toetuse kehtestamisel arvesse võtma oliiviõli hindade ja varude praegust olukorda ja tulevikusuundumusi ühenduse turul ning maailmaturuhindu. Ent kui maailmaturu olukord ei võimalda kindlaks määrata oliiviõli kõige soodsamaid hindu, võib arvesse võtta peamiste konkureerivate taimeõlide hinda maailmaturul ning selle hinna ja oliiviõli hinna vahet tüüpilise perioodi vältel. Toetuse summa ei või ületada oliiviõli ühisturuhinna ja maailmaturuhinna vahet, mida vajadusel kohandatakse, võttes arvesse kauba eksportimise kulusid maailmaturule.

| (5) | Vastavalt määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõike 3 kolmanda taande punktile b võib teha otsuse kehtestada toetus pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetlus peab hõlmama toetuse summa ning võib piirduda teatavate sihtriikide, koguste, kvaliteediomaduste ja esitusviisidega. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõike 3 kolmanda taande punktile b võib teha otsuse kehtestada toetus pakkumismenetluse teel. Pakkumismenetlus peab hõlmama toetuse summa ning võib piirduda teatavate sihtriikide, koguste, kvaliteediomaduste ja esitusviisidega.

| (6) | Määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõike 3 teine taane näeb ette, et oliiviõli toetused võib kehtestada erineval tasemel vastavalt sihtkohale, kui maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõuded muudavad selle vajalikuks. |
| --- | --- |

(6)

Määruse nr 136/66/EMÜ artikli 3 lõike 3 teine taane näeb ette, et oliiviõli toetused võib kehtestada erineval tasemel vastavalt sihtkohale, kui maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõuded muudavad selle vajalikuks.

| (7) | Toetussumma tuleb kindlaks määrata vähemalt kord kuus. Vajaduse korral võib seda vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(7)

Toetussumma tuleb kindlaks määrata vähemalt kord kuus. Vajaduse korral võib seda vahepeal muuta.

| (8) | Nende eeskirjade kohaldamisest oliiviõlituru praeguse olukorra suhtes ja eriti oliiviõli ühenduse ja kolmandate riikide turu hindade suhtes tuleneb, et toetus tuleks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(8)

Nende eeskirjade kohaldamisest oliiviõlituru praeguse olukorra suhtes ja eriti oliiviõli ühenduse ja kolmandate riikide turu hindade suhtes tuleneb, et toetus tuleks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (9) | Õli- ja rasvaturu korralduskomitee ei ole eesistuja poolt määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(9)

Õli- ja rasvaturu korralduskomitee ei ole eesistuja poolt määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisaga kehtestatakse eksporditoetused määruse nr 136/66/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud toodetele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruaril 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT 172, 30.9.1966, lk 3025/66. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 97).

1

(2)  EÜT L 78, 31.3.1972, lk 1. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2962/77 (EÜT L 348, 30.12.1977, lk 53).

2

---

LISA

Komisjoni 16. veebruari 2005 määrusele, millega kehtestatakse oliiviõli eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on esitatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on esitatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 17.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/38

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 263/2005,

16. veebruar 2005,

millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975 aasta määrust (EMÜ) nr 2771/75 munaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 4

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 5 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2783/75 ovoalbumiini ja laktalbumiini turu ühise korralduse kohta, (3) eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95, (4) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95, (4) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada.

| (3) | Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(3)

Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 49. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003.

2

(3)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 104. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2916/95 (EÜT L 305, 19.12.1995, lk 49).

3

(4)  EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2129/2004 (ELT L 368, 15.12.2004, lk 7).

4

---

LISA

komisjoni 16. veebruari 2005. aasta määrusele, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

“I LISA

| CN-kood | Tootekirjeldus | Tüüpiline hind
  (EUR/100 kg) | Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis
  (EUR/100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 81,1 | 11 | 01 |
| 72,4 | 15 | 03 |
| 0207 14 10 | Kanade kondita jaotustükid, külmutatud | 146,3 | 57 | 01 |
| 130,0 | 66 | 02 |
| 175,0 | 43 | 03 |
| 251,2 | 15 | 04 |
| 0207 14 70 | Muud kanatükid, külmutatud | 131,0 | 58 | 01 |
| 0207 25 10 | nn 80 % kalkunirümbad | 86,7 | 26 | 01 |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud | 208,9 | 26 | 01 |
| 240,0 | 17 | 04 |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata valmistised kanast | 151,2 | 49 | 01 |
| 193,7 | 28 | 03” |

CN-kood

Tootekirjeldus

Tüüpiline hind

(EUR/100 kg)

Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis

(EUR/100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 90

nn 65 % kanarümbad, külmutatud

81,1

11

01

72,4

15

03

0207 14 10

Kanade kondita jaotustükid, külmutatud

146,3

57

01

130,0

66

02

175,0

43

03

251,2

15

04

0207 14 70

Muud kanatükid, külmutatud

131,0

58

01

0207 25 10

nn 80 % kalkunirümbad

86,7

26

01

0207 27 10

Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

208,9

26

01

240,0

17

04

1602 32 11

Kuumtöötlemata valmistised kanast

151,2

49

01

193,7

28

03”

---

(1)  Impordi päritolu:

1

| 01 | Brasiilia |
| --- | --- |
| 02 | Tai |
| 03 | Argentina |
| 04 | Tšiili |

01

Brasiilia

02

Tai

03

Argentina

04

Tšiili

---

| 17.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/40

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 264/2005,

16. veebruar 2005,

millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused alates 17. veebruarist 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikli 8 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 2777/75 artikli 8 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Nende eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest kodulinnulihaturu praeguse olukorra suhtes järeldub, et tuleks määrata kindlaks selline toetus, mis võimaldaks ühendusel osaleda maailmakaubanduses ja samuti võtta arvesse nende toodete ekspordi iseärasusi ja tähtsust praegusel ajal. |
| --- | --- |

(2)

Nende eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamisest kodulinnulihaturu praeguse olukorra suhtes järeldub, et tuleks määrata kindlaks selline toetus, mis võimaldaks ühendusel osaleda maailmakaubanduses ja samuti võtta arvesse nende toodete ekspordi iseärasusi ja tähtsust praegusel ajal.

| (3) | Komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999 (milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad), (2) artiklis 21 on sätestatud, et toetust ei anta, kui tooted ei ole ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeval veatu ja standardse turustuskvaliteediga. Kehtivate eeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks tuleb täpsustada, et toetuse saamiseks peab määruse (EMÜ) nr 2777/75 artiklis 1 osutatud kodulinnuliha kandma tervisemärgist vastavalt nõukogu 15. veebruari 1971. aasta direktiivile 71/118/EMÜ värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta. (3) |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määruse (EÜ) nr 800/1999 (milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad), (2) artiklis 21 on sätestatud, et toetust ei anta, kui tooted ei ole ekspordideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäeval veatu ja standardse turustuskvaliteediga. Kehtivate eeskirjade ühtse kohaldamise tagamiseks tuleb täpsustada, et toetuse saamiseks peab määruse (EMÜ) nr 2777/75 artiklis 1 osutatud kodulinnuliha kandma tervisemärgist vastavalt nõukogu 15. veebruari 1971. aasta direktiivile 71/118/EMÜ värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta. (3)

| (4) | Kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(4)

Kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas on sätestatud nende toodete koodid, mille eksportimise jaoks antakse määruse (EMÜ) nr 2777/75 artiklis 8 osutatud toetust, ja selliste toetuste summad.

Selleks, et direktiivi 71/118/EMÜ lisa XII peatüki reguleerimisalasse kuuluvad tooted vastaksid toetuse saamise tingimustele, peavad nende puhul siiski olema täidetud ka nimetatud direktiiviga ettenähtud tervisemärgistamise nõuded.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 17. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 671/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 5).

2

(3)  EÜT L 55, 8.3.1971, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

3

---

LISA

Kodulinnulihasektori eksporditoetused alates 17. veebruarist 2005

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 tükki | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 tükki | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 tükki | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 tükki | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 tükki | 1,70 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 tükki | 1,70 |
| 0207 12 10 9900 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 10 9900 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:






  V01 | Angola, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Jordaania, Jeemen, Liibanon, Iraak, Iraan. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 tükki

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 tükki

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 tükki

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 tükki

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 tükki

1,70

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 tükki

1,70

0207 12 10 9900

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 10 9900

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

A24

EUR/100 kg

41,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

V01

Angola, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Jordaania, Jeemen, Liibanon, Iraak, Iraan.

---

| 17.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/42

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2005/11/EÜ,

16. veebruar 2005,

millega muudetakse tehnika arenguga arvestamiseks nõukogu direktiivi 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiivi 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta, (2) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiv 92/23/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 70/156/EMÜ. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiv 92/23/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 70/156/EMÜ.

| (2) | Direktiiviga 92/23/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 2001/43/EÜ, on kehtestatud tüübikinnitusasutustele võimalus rehvitootjate laborite tunnustamiseks heakskiidetud katselaboritena kuni 31. detsembrini 2005. Kõnealune säte on praktikas hästi toiminud, seetõttu tuleks seda võimalust pikendada ja nimetatud tähtaeg ära jätta. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiviga 92/23/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 2001/43/EÜ, on kehtestatud tüübikinnitusasutustele võimalus rehvitootjate laborite tunnustamiseks heakskiidetud katselaboritena kuni 31. detsembrini 2005. Kõnealune säte on praktikas hästi toiminud, seetõttu tuleks seda võimalust pikendada ja nimetatud tähtaeg ära jätta.

| (3) | Tehnika areng rehvitootmissektoris on väga kiire. Suure nõudluse tõttu tarbijate ja autotööstuse poolt lüheneb rehvide tootmistsükkel ning eri rehvitüüpide hulk kasvab pidevalt. Olukord muutub tõenäoliselt veelgi keerukamaks tulevikus, kui tekib vajadus kulukate või ainulaadsete katseseadmete ja teadmiste järele. Uudistoodete kiireks turuletoomiseks on hädavajalik piisav arv uurimisüksusi, mida saab paindlikult kasutada. |
| --- | --- |

(3)

Tehnika areng rehvitootmissektoris on väga kiire. Suure nõudluse tõttu tarbijate ja autotööstuse poolt lüheneb rehvide tootmistsükkel ning eri rehvitüüpide hulk kasvab pidevalt. Olukord muutub tõenäoliselt veelgi keerukamaks tulevikus, kui tekib vajadus kulukate või ainulaadsete katseseadmete ja teadmiste järele. Uudistoodete kiireks turuletoomiseks on hädavajalik piisav arv uurimisüksusi, mida saab paindlikult kasutada.

| (4) | Pidades silmas tehnika arengut üha paremate rehvide valmistamisel, tuleb kasutusele võtta ka üha keerukamaid katsemenetlusi. Praegu on üksnes rehvitoojatel piisavalt katsevõimsust rohkearvuliste vajalike testide tegemiseks. |
| --- | --- |

(4)

Pidades silmas tehnika arengut üha paremate rehvide valmistamisel, tuleb kasutusele võtta ka üha keerukamaid katsemenetlusi. Praegu on üksnes rehvitoojatel piisavalt katsevõimsust rohkearvuliste vajalike testide tegemiseks.

| (5) | Seetõttu tuleks direktiivi 92/23/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks direktiivi 92/23/EMÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 1. lõikega asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 1. lõikega asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Nõukogu direktiivi 92/23/EMÜ I lisa punkti 1.3 asendatakse järgmise tekstiga:

| “1.3 | Tüübikinnitusasutus võib tunnustada rehvitootjate laboreid heakskiidetud katselaboritena vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 14 lõikele 1.” |
| --- | --- |

“1.3

Tüübikinnitusasutus võib tunnustada rehvitootjate laboreid heakskiidetud katselaboritena vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 14 lõikele 1.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 31. detsembriks 2005 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. jaanuarist 2006.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. veebruar 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/104/EÜ (ELT L 337, 13.11.2004, lk 13).

1

(2)  EÜT L 129, 14.5.1992, lk 95. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/43/EÜ (EÜT L 211, 4.8.2001, lk 25).

2

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 17.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/44

---

KOMISJONI OTSUS,

16. veebruar 2005,

millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2000/137/EÜ, millega kiidetakse heaks teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast ja legeerimata terasest õmblusteta torude importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused

(2005/132/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 8,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   EELMINE MENETLUS

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 348/2000 (2) kehtestas komisjon lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes ühendusse. Otsusega 2000/137/EÜ (3) kiitis komisjon heaks Horvaatia ja Ukraina eksportijate pakutud kohustused. Otsusega 2002/669/EÜ kiitis komisjon heaks Ukraina tootjate vabatahtliku loobumise ühisest kohustusest. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 348/2000 (2) kehtestas komisjon lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes ühendusse. Otsusega 2000/137/EÜ (3) kiitis komisjon heaks Horvaatia ja Ukraina eksportijate pakutud kohustused. Otsusega 2002/669/EÜ kiitis komisjon heaks Ukraina tootjate vabatahtliku loobumise ühisest kohustusest.

| (2) | Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee taotluse alusel algatas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 11 lõikele 3 kehtivate dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise, mis hõlmas ka meetmete vormi. (4) |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu õmblusteta terastorude tootmisharu kaitsekomitee taotluse alusel algatas komisjon vastavalt algmääruse artiklile 11 lõikele 3 kehtivate dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise, mis hõlmas ka meetmete vormi. (4)

B.   KOHUSTUSE HEAKSKIITMISE TÜHISTAMINE

| (3) | Nõukogu lõpetas läbivaatamise määrusega (EÜ) nr 258/2005. (5) |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu lõpetas läbivaatamise määrusega (EÜ) nr 258/2005. (5)

| (4) | Arvestades määruse (EÜ) nr 258/2005 põhjendust 137 ning pärast kõikide asjaomaste huvitatud pooltega konsulteerimist leiti, et kohustus ei ole oma praegusel kujul enam asjakohane. Selle põhjal ning kooskõlas kõnealuse kohustuse asjakohaste punktidega, millega volitatakse komisjoni ühepoolselt kohustuse heakskiitmist tühistama, otsustas komisjon kohustuse heakskiitmise tühistada. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades määruse (EÜ) nr 258/2005 põhjendust 137 ning pärast kõikide asjaomaste huvitatud pooltega konsulteerimist leiti, et kohustus ei ole oma praegusel kujul enam asjakohane. Selle põhjal ning kooskõlas kõnealuse kohustuse asjakohaste punktidega, millega volitatakse komisjoni ühepoolselt kohustuse heakskiitmist tühistama, otsustas komisjon kohustuse heakskiitmise tühistada.

| (5) | Komisjon teatas Horvaatia ettevõttele Mechel Željezara Ltd 2004. aasta detsembris, et teeb ettepaneku kehtiva kohustuse heakskiitmine tühistada. Pärast nimetatud ettepaneku avaldamist informeeris Horvaatia valitsus komisjoni, et Horvaatia ainus vaatlusalust toodet valmistav ettevõte on suletud ja lõpetanud tootmise 2004. aasta sügisel. Ka sel põhjusel ei ole asjakohane kohustus enam kehtiv. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon teatas Horvaatia ettevõttele Mechel Željezara Ltd 2004. aasta detsembris, et teeb ettepaneku kehtiva kohustuse heakskiitmine tühistada. Pärast nimetatud ettepaneku avaldamist informeeris Horvaatia valitsus komisjoni, et Horvaatia ainus vaatlusalust toodet valmistav ettevõte on suletud ja lõpetanud tootmise 2004. aasta sügisel. Ka sel põhjusel ei ole asjakohane kohustus enam kehtiv.

C.   OTSUSE 2000/137/EÜ KEHTETUKS TUNNISTAMINE

| (6) | Eespool öeldut silmas pidades tuleks komisjoni otsus 2000/137/EÜ, mida muudeti komisjoni otsusega 2002/669/EÜ, kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Eespool öeldut silmas pidades tuleks komisjoni otsus 2000/137/EÜ, mida muudeti komisjoni otsusega 2002/669/EÜ, kehtetuks tunnistada.

| (7) | Paralleelselt käesoleva otsusega sätestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 258/2005 lõpliku üleriigilise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes ühendusse, |
| --- | --- |

(7)

Paralleelselt käesoleva otsusega sätestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 258/2005 lõpliku üleriigilise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes ühendusse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjoni otsus 2000/137/EÜ, muudetud komisjoni otsusega 2002/669/EÜ, tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 16. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 45, 17.2.2000, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1515/2002 (EÜT L 228, 24.8.2002, lk 8).

2

(3)  EÜT L 46, 18.2.2000, lk 34. Otsust on muudetud otsusega 2002/669/EÜ (EÜT L 228, 24.8.2002, lk 20).

3

(4)  EÜT C 288, 23.11.2002, lk 11.

4

(5)  Vt käesoleva ELT lk 7.

5

---

| 17.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/46

---

KOMISJONI OTSUS,

16. veebruar 2005,

millega peatatakse osaliselt määrusega (EÜ) nr 258/2005 kehtestatud lõplikud dumpinguvastased tollimaksud teatavate Horvaatiast ja Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes

(2005/133/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 14 lõiget 4,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   OLEMASOLEVAD MEETMED

| (1) | Pärast algmääruse artikli 11 lõikele 3 vastavat läbivaatamist (“läbivaatamine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 258/2005 (2) (“lõplik määrus”) 38,8 %lise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes ja 64,1 %lise dumpinguvastase tollimaksu Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes, välja arvatud Dnipropetrovsk Tube Works’ist (“DTW”) pärineva impordi suhtes, mille puhul kohaldatakse 51,9 %list dumpinguvastast tollimaksu (“olemasolevad meetmed”). Lõpliku määrusega muudeti määrusega (EÜ) nr 348/2000 (3) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1515/2002 (4)) kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse ja tunnistati kehtetuks määruse (EÜ) nr 348/2000 artiklis 2 sätestatud tollimaksudest vabastuse võimalus (“algmeetmed”). |
| --- | --- |

(1)

Pärast algmääruse artikli 11 lõikele 3 vastavat läbivaatamist (“läbivaatamine”) kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 258/2005 (2) (“lõplik määrus”) 38,8 %lise dumpinguvastase tollimaksu teatavate Horvaatiast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes ja 64,1 %lise dumpinguvastase tollimaksu Ukrainast pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes, välja arvatud Dnipropetrovsk Tube Works’ist (“DTW”) pärineva impordi suhtes, mille puhul kohaldatakse 51,9 %list dumpinguvastast tollimaksu (“olemasolevad meetmed”). Lõpliku määrusega muudeti määrusega (EÜ) nr 348/2000 (3) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1515/2002 (4)) kehtestatud lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse ja tunnistati kehtetuks määruse (EÜ) nr 348/2000 artiklis 2 sätestatud tollimaksudest vabastuse võimalus (“algmeetmed”).

B.   RUMEENIAST JA VENEMAALT PÄRINEVATE RAUAST VÕI LEGEERIMATA TERASEST ÕMBLUSTETA TORUDE IMPORDI SUHTES KEHTIVAD MEETMED

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 2320/97 kehtestati dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Rumeeniast ja Venemaalt pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes. (5) Otsustega 97/790/EÜ (6) ja 2000/70/EÜ (7) kiideti heaks muu hulgas Rumeenia ja Venemaa eksportijate võetud kohustused. Määrusega (EÜ) nr 1322/2004 (8) otsustati ettevaatusabinõuna lõpetada kehtivate meetmete kohaldamine Rumeeniast ja Venemaalt pärineva rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes (“mittekohaldatavad meetmed”) teatavate ühenduse tootjate konkurentsivastase käitumise (9) tõttu. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 2320/97 kehtestati dumpinguvastased tollimaksud muu hulgas Rumeeniast ja Venemaalt pärinevate rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes. (5) Otsustega 97/790/EÜ (6) ja 2000/70/EÜ (7) kiideti heaks muu hulgas Rumeenia ja Venemaa eksportijate võetud kohustused. Määrusega (EÜ) nr 1322/2004 (8) otsustati ettevaatusabinõuna lõpetada kehtivate meetmete kohaldamine Rumeeniast ja Venemaalt pärineva rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes (“mittekohaldatavad meetmed”) teatavate ühenduse tootjate konkurentsivastase käitumise (9) tõttu.

C.   OLEMASOLEVATE MEETMETE PEATAMISE PÕHJUSTE LÄBIVAATAMINE

| (3) | Algmääruse artikli 14 lõikes 4 sätestatakse, et ühenduse huvides võib dumpinguvastased meetmed peatada, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et peatamise tulemusena kahju tõenäoliselt ei korduks. Samuti täpsustatakse artikli 14 lõikes 4, et kõnealused dumpinguvastased meetmed võib igal ajal ennistada, kui peatamise põhjus on lakanud olemast. |
| --- | --- |

(3)

Algmääruse artikli 14 lõikes 4 sätestatakse, et ühenduse huvides võib dumpinguvastased meetmed peatada, kui turutingimused on ajutiselt sedavõrd muutunud, et peatamise tulemusena kahju tõenäoliselt ei korduks. Samuti täpsustatakse artikli 14 lõikes 4, et kõnealused dumpinguvastased meetmed võib igal ajal ennistada, kui peatamise põhjus on lakanud olemast.

| (4) | Lõplikus määruses arvestatakse peamiselt olukorda ajavahemikus oktoober 2001 – september 2002, st läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (“läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Lõpliku määruse aluseks olnud läbivaatamine näitas, et Ukrainast ja Horvaatiast pärineval impordil oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul oluline turuosa. Kõnealune import oli endiselt dumpinguhinnaga ja kahjumarginaal oli võrreldes esialgse uurimisega suurenenud. Selle alusel jõuti läbivaatamisel järeldusele, et esialgsete meetmetega kehtestatud tollimaksumäära, mille tase oli Horvaatia puhul 23 % ja Ukraina puhul 38,5 %, tuleks tõsta nende praegusele tasemele: 38,8 % Horvaatiast pärineva impordi puhul ja sõltuvalt vaatlusalusest eksportivast tootjast 51,9 % või 64,1 % Ukrainast pärineva impordi puhul. |
| --- | --- |

(4)

Lõplikus määruses arvestatakse peamiselt olukorda ajavahemikus oktoober 2001 – september 2002, st läbivaatamisega seotud uurimisperioodil (“läbivaatamisega seotud uurimisperiood”). Lõpliku määruse aluseks olnud läbivaatamine näitas, et Ukrainast ja Horvaatiast pärineval impordil oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodi jooksul oluline turuosa. Kõnealune import oli endiselt dumpinguhinnaga ja kahjumarginaal oli võrreldes esialgse uurimisega suurenenud. Selle alusel jõuti läbivaatamisel järeldusele, et esialgsete meetmetega kehtestatud tollimaksumäära, mille tase oli Horvaatia puhul 23 % ja Ukraina puhul 38,5 %, tuleks tõsta nende praegusele tasemele: 38,8 % Horvaatiast pärineva impordi puhul ja sõltuvalt vaatlusalusest eksportivast tootjast 51,9 % või 64,1 % Ukrainast pärineva impordi puhul.

| (5) | Hiljutiste impordivoogude uurimine näitab, et eriti pärast meetmete kohaldamise lõpetamist Rumeeniast ja Venemaalt pärineva rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes, on ühenduse impordituru olukord muutunud, eelkõige on suurenenud kumulatiivse impordi vood eespool nimetatud riikidest, samal ajal kui Horvaatiast ja Ukrainast pärinev kumulatiivne import on oluliselt vähenenud, langedes väga madalale tasemele. |
| --- | --- |

(5)

Hiljutiste impordivoogude uurimine näitab, et eriti pärast meetmete kohaldamise lõpetamist Rumeeniast ja Venemaalt pärineva rauast või legeerimata terasest õmblusteta torude impordi suhtes, on ühenduse impordituru olukord muutunud, eelkõige on suurenenud kumulatiivse impordi vood eespool nimetatud riikidest, samal ajal kui Horvaatiast ja Ukrainast pärinev kumulatiivne import on oluliselt vähenenud, langedes väga madalale tasemele.

| (6) | Niikaua kui valitsevad praegused turutingimused, on tõenäoline, et Venemaa ja Rumeenia impordi tugev kohalolek säilib ja ebatõenäoline, et Ukraina ja/või Horvaatia import oluliselt suureneks. Seepärast on kirjeldatud olukorras ebatõenäoline, et ühenduse tootmisharule tekitatakse taas kahju, kui peatatakse lõpliku määrusega sätestatud tollimaksumäärade suurendamine. Seepärast, ja arvestades eriolukorda, kus muuhulgas Venemaalt ja Rumeeniast pärinevale impordile meetmeid ei kohaldata, leitakse, et esialgse uurimise tulemusena Horvaatiale ja Ukrainale määratud tollimaksumäärad, vastavalt 23 % ja 38 %, on piisavad kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Niikaua kui valitsevad praegused turutingimused, on tõenäoline, et Venemaa ja Rumeenia impordi tugev kohalolek säilib ja ebatõenäoline, et Ukraina ja/või Horvaatia import oluliselt suureneks. Seepärast on kirjeldatud olukorras ebatõenäoline, et ühenduse tootmisharule tekitatakse taas kahju, kui peatatakse lõpliku määrusega sätestatud tollimaksumäärade suurendamine. Seepärast, ja arvestades eriolukorda, kus muuhulgas Venemaalt ja Rumeeniast pärinevale impordile meetmeid ei kohaldata, leitakse, et esialgse uurimise tulemusena Horvaatiale ja Ukrainale määratud tollimaksumäärad, vastavalt 23 % ja 38 %, on piisavad kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks.

| (7) | Lisaks märgib komisjon, et praegune turutingimuste ajutine muutus ei võimalda täielikku meetmete peatamist Horvaatia ja Ukraina suhtes. Lõplikule määrusele eelnenud läbivaatamise käigus kogutud teave näitab, et Ukraina ja Horvaatia tootjatel on jätkuvalt märkimisväärne ekspordivõime, nii et neil oleks lihtne suurendada eksporti ühenduse turule kahjustava tasemeni. Seega võiks täielik meetmete peatamine Horvaatiast ja Ukrainast pärineva impordi suhtes põhjustada kahe kõnealuse riigi puhul sarnaseid impordi suundumusi nagu kogetakse praegu Venemaa ja Rumeenia puhul ning seetõttu on väga tõenäoline, et see muutuks ühenduse tootmisharule kahjustavaks. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks märgib komisjon, et praegune turutingimuste ajutine muutus ei võimalda täielikku meetmete peatamist Horvaatia ja Ukraina suhtes. Lõplikule määrusele eelnenud läbivaatamise käigus kogutud teave näitab, et Ukraina ja Horvaatia tootjatel on jätkuvalt märkimisväärne ekspordivõime, nii et neil oleks lihtne suurendada eksporti ühenduse turule kahjustava tasemeni. Seega võiks täielik meetmete peatamine Horvaatiast ja Ukrainast pärineva impordi suhtes põhjustada kahe kõnealuse riigi puhul sarnaseid impordi suundumusi nagu kogetakse praegu Venemaa ja Rumeenia puhul ning seetõttu on väga tõenäoline, et see muutuks ühenduse tootmisharule kahjustavaks.

| (8) | Eespool nimetatud põhjustel leitakse, et lõpliku määruse osalist peatamist võimaldavad nõuded on vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 4 täidetud. Ühendus ei ole huvitatud lõpliku määrusega sätestatud suurendatud tollimaksumäärade kohaldamisest nii kaua, kui määruses (EÜ) nr 348/2000 (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1515/2002) sätestatud tollimaksumäärad on piisavad. Vastavalt sellele tuleks osaliselt peatada lõpliku määrusega ettenähtud tollimaksumäärade kohaldamine lõpliku määruse artiklis 1 ja määruse (EÜ) nr 348/2000 artikli 2 lõikes 1 sätestatud määrade vahe ulatuses. |
| --- | --- |

(8)

Eespool nimetatud põhjustel leitakse, et lõpliku määruse osalist peatamist võimaldavad nõuded on vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 4 täidetud. Ühendus ei ole huvitatud lõpliku määrusega sätestatud suurendatud tollimaksumäärade kohaldamisest nii kaua, kui määruses (EÜ) nr 348/2000 (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1515/2002) sätestatud tollimaksumäärad on piisavad. Vastavalt sellele tuleks osaliselt peatada lõpliku määrusega ettenähtud tollimaksumäärade kohaldamine lõpliku määruse artiklis 1 ja määruse (EÜ) nr 348/2000 artikli 2 lõikes 1 sätestatud määrade vahe ulatuses.

| (9) | Kui meetmete peatamise põhjustanud olukord hiljem muutub, võib komisjon ennistada dumpinguvastased meetmed, tühistades viivitamata dumpinguvastaste tollimaksude peatamise. |
| --- | --- |

(9)

Kui meetmete peatamise põhjustanud olukord hiljem muutub, võib komisjon ennistada dumpinguvastased meetmed, tühistades viivitamata dumpinguvastaste tollimaksude peatamise.

D.   KONSULTEERIMINE ÜHENDUSE TOOTMISHARUGA

| (10) | Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 4 teavitas komisjon ühenduse tootmisharu oma kavatsusest dumpinguvastased meetmed osaliselt peatada ning andis talle võimaluse esitada oma arvamus. Ühenduse tootmisharu ei esitanud vastuväiteid, |
| --- | --- |

(10)

Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 4 teavitas komisjon ühenduse tootmisharu oma kavatsusest dumpinguvastased meetmed osaliselt peatada ning andis talle võimaluse esitada oma arvamus. Ühenduse tootmisharu ei esitanud vastuväiteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 258/2005 kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud järgmistes toodete suhtes

| — | nafta- ja gaasijuhtmetena kasutatavad rauast või legeerimata terasest õmblusteta torud, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm (kuuluvad CN-koodide 7304 10 10 ja 7304 10 30 alla); |
| --- | --- |

—

nafta- ja gaasijuhtmetena kasutatavad rauast või legeerimata terasest õmblusteta torud, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm (kuuluvad CN-koodide 7304 10 10 ja 7304 10 30 alla);

| — | ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata terasest külmtõmmatud või külmvaltsitud õmblusteta torud (kuuluvad CN-koodi 7304 31 99 alla); |
| --- | --- |

—

ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata terasest külmtõmmatud või külmvaltsitud õmblusteta torud (kuuluvad CN-koodi 7304 31 99 alla);

| — | muud ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata terasest õmblusteta torud, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm (kuuluvad CN-koodide 7304 39 91 ja 7304 39 93 alla), |
| --- | --- |

—

muud ümmarguse ristlõikega rauast või legeerimata terasest õmblusteta torud, mille välisläbimõõt ei ületa 406,4 mm (kuuluvad CN-koodide 7304 39 91 ja 7304 39 93 alla),

peatatakse osaliselt üheksaks kuuks järgmiselt:

| Riik | Äriühing | Määrusega (EÜ) nr 258/2005 ettenähtud tollimaksumäär
  % | Peatatav tollimaksumäär
  % | Tollimaksumäär, mida ei peatata
  % | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvaatia | Kõik äriühingud | 38,8 | 15,8 | 23 | — |
| Ukraina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | 13,4 | 38,5 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropretovsk, ja CJSC Nikopolsky õmblusteta torude tehas “Nikotube”, Nikopol | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A615 |
| Kõik teised äriühingud | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A999 |

Riik

Äriühing

Määrusega (EÜ) nr 258/2005 ettenähtud tollimaksumäär

%

Peatatav tollimaksumäär

%

Tollimaksumäär, mida ei peatata

%

TARICi lisakood

Horvaatia

Kõik äriühingud

38,8

15,8

23

—

Ukraina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9

13,4

38,5

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropretovsk, ja CJSC Nikopolsky õmblusteta torude tehas “Nikotube”, Nikopol

64,1

25,6

38,5

A615

Kõik teised äriühingud

64,1

25,6

38,5

A999

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 16. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  Vt käesoleva ELT lk. 7.

2

(3)  EÜT L 45, 17.2.2000, lk 1.

3

(4)  EÜT L 228, 24.8.2002, lk 8.

4

(5)  EÜT L 322, 25.11.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 235/2004 (ELT L 40, 12.2.2004, lk 11).

5

(6)  EÜT L 322, 25.11.1997, lk 63.

6

(7)  EÜT L 23, 28.1.2000, lk 78.

7

(8)  ELT L 246, 20.7.2004, lk 10.

8

(9)  Vt määruse (EÜ) nr 1322/2004 põhjendus 9.

9

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 17.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 46/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 46/49

---

NÕUKOGU OTSUS 2005/134/ÜVJP

20. detsember 2004,

Euroopa Liidu ja Bulgaaria Vabariigi vahelise lepingu sõlmimise kohta, millega kehtestatakse raamistik Bulgaaria Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kolmandate riikide EL kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepinguga, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda neid tingimusi iga operatsiooni puhul eraldi. |
| --- | --- |

(1)

Kolmandate riikide EL kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepinguga, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda neid tingimusi iga operatsiooni puhul eraldi.

| (2) | Pärast nõukogult loa saamist 23. veebruaril 2004 pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Bulgaaria Vabariigi vahel sõlmitava lepingu osas, millega kehtestatakse raamistik Bulgaaria Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides. |
| --- | --- |

(2)

Pärast nõukogult loa saamist 23. veebruaril 2004 pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Bulgaaria Vabariigi vahel sõlmitava lepingu osas, millega kehtestatakse raamistik Bulgaaria Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides.

| (3) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Leping tuleks heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks leping Euroopa Liidu ja Bulgaaria Vabariigi vahel, millega kehtestatakse raamistik Bulgaaria Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Liidu suhtes siduvale lepingule alla kirjutama.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. detsember 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

P. VAN GEEL

---

Euroopa Liidu ja Bulgaaria Vabariigi vaheline

LEPING,

millega kehtestatakse raamistik Bulgaaria Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

EUROOPA LIIT,

ühelt poolt, ja

BULGAARIA VABARIIK,

teiselt poolt,

edaspidi “pooled”,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit (EL) võib otsustada võtta meetmeid kriisiohjamise valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit (EL) võib otsustada võtta meetmeid kriisiohjamise valdkonnas.

| (2) | Euroopa Liit otsustab, kas kutsuda kolmandaid riike osalema EL kriisiohjamisoperatsioonides. Bulgaaria Vabariik võib Euroopa Liidu kutse vastu võtta ja oma panust pakkuda. Sellisel juhul otsustab Euroopa Liit Bulgaaria Vabariigi poolt pakutava panuse vastuvõtmise. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liit otsustab, kas kutsuda kolmandaid riike osalema EL kriisiohjamisoperatsioonides. Bulgaaria Vabariik võib Euroopa Liidu kutse vastu võtta ja oma panust pakkuda. Sellisel juhul otsustab Euroopa Liit Bulgaaria Vabariigi poolt pakutava panuse vastuvõtmise.

| (3) | Kui Euroopa Liit otsustab NATO varustusele ja võimsusele toetudes viia läbi kriisiohjamise sõjalist operatsiooni, võib Bulgaaria Vabariik väljendada oma põhimõttelist valmisolekut operatsioonis osalemiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kui Euroopa Liit otsustab NATO varustusele ja võimsusele toetudes viia läbi kriisiohjamise sõjalist operatsiooni, võib Bulgaaria Vabariik väljendada oma põhimõttelist valmisolekut operatsioonis osalemiseks.

| (4) | 24. ja 25. oktoobri 2002. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogul lepiti kokku 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice'i Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokkulepitud sätete rakendamise kord, mis käsitleb EL mittekuuluvate NATO Euroopa liikmesriikide osalemist EL juhitavas kriisiohjamisoperatsioonis. |
| --- | --- |

(4)

24. ja 25. oktoobri 2002. aasta Brüsseli Euroopa Ülemkogul lepiti kokku 7.–9. detsembri 2000. aasta Nice'i Euroopa Ülemkogu kohtumisel kokkulepitud sätete rakendamise kord, mis käsitleb EL mittekuuluvate NATO Euroopa liikmesriikide osalemist EL juhitavas kriisiohjamisoperatsioonis.

| (5) | Bulgaaria Vabariigi EL kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepinguga, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda neid tingimusi iga operatsiooni puhul eraldi. |
| --- | --- |

(5)

Bulgaaria Vabariigi EL kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepinguga, mis kehtestab raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määratleda neid tingimusi iga operatsiooni puhul eraldi.

| (6) | Selline leping ei tohiks piirata Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel ega mõjutada Bulgaaria Vabariigi üksikjuhtumipõhiseid otsuseid EL kriisiohjamisoperatsioonis osalemise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Selline leping ei tohiks piirata Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel ega mõjutada Bulgaaria Vabariigi üksikjuhtumipõhiseid otsuseid EL kriisiohjamisoperatsioonis osalemise kohta.

| (7) | Selline leping peaks käsitlema üksnes tulevasi EL kriisiohjamisoperatsioone ning ei tohiks piirata võimalikke olemasolevaid lepinguid, mis reguleerivad Bulgaaria Vabariigi osalemist juba käimasolevas EL kriisiohjamisoperatsioonis, |
| --- | --- |

(7)

Selline leping peaks käsitlema üksnes tulevasi EL kriisiohjamisoperatsioone ning ei tohiks piirata võimalikke olemasolevaid lepinguid, mis reguleerivad Bulgaaria Vabariigi osalemist juba käimasolevas EL kriisiohjamisoperatsioonis,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Osalemist käsitlevad otsused

1.   Pärast Euroopa Liidu otsust kutsuda Bulgaaria Vabariik osalema EL kriisiohjamisoperatsioonis ning kui Bulgaaria Vabariik on otsustanud osaleda, teavitab Bulgaaria Vabariik Euroopa Liitu enda pakutavast panusest.

2.   Kui Euroopa Liit on otsustanud NATO varustusele ja võimsusele toetudes viia läbi sõjalist kriisiohjamisoperatsiooni, teatab Bulgaaria Vabariik Euroopa Liidule igast enda kavatsusest operatsioonis osaleda ning teavitab hiljem mis tahes enda pakutavast panusest.

3.   Euroopa Liit hindab Bulgaaria Vabariigi panust Bulgaaria Vabariigiga konsulteerides.

4.   Euroopa Liit annab niipea kui võimalik Bulgaaria Vabariigile eelnevalt märku tema tõenäolisest panusest operatsiooni ühistesse kuludesse, et abistada Bulgaaria Vabariiki tema pakkumise koostamisel.

5.   Euroopa Liit edastab oma hindamise tulemuse Bulgaaria Vabariigile kirja teel, et tagada Bulgaaria Vabariigi osalemine kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

Artikkel 2

Õiguslik raamistik

1.   Kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ja kõigi nõutavate rakenduseeskirjadega ühineb Bulgaaria Vabariik ühismeetmega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab, et EL viib läbi kriisiohjamisoperatsiooni, ning iga ühismeetme või otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab EL kriisiohjamisoperatsiooni pikendada.

2.   Bulgaaria Vabariigi panus EL kriisiohjamisoperatsiooni ei piira Euroopa Liidu sõltumatust otsuste vastuvõtmisel.

Artikkel 3

Personali ja vägede staatus

1.   EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile Bulgaaria Vabariigi poolt lähetatud personali ja/või kriisiohjamise sõjalisele operatsioonile saadetud vägede staatust reguleeritakse vägede/missiooni staatuse lepinguga, kui see on olemas, mis on sõlmitud Euroopa Liidu ja riigi/riikide vahel, kus operatsioon toimub.

2.   Riigist/riikidest, kus EL kriisiohjamisoperatsioon toimub, väljaspool paiknevatesse peakorteritesse või juhtimisüksustesse lähetatud personali staatust reguleeritakse asjaomaste peakorterite ja juhtimisüksuste ning Bulgaaria Vabariigi vaheliste lepingutega.

3.   Ilma et see piiraks lõikes 1 osutatud vägede/missiooni staatuse lepingu kohaldamist, teostab Bulgaaria Vabariik jurisdiktsiooni EL kriisiohjamisoperatsioonis osaleva oma riigi personali üle.

4.   Bulgaaria Vabariik vastutab kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses Bulgaaria Vabariigi EL kriisiohjamisoperatsioonis osalemisega, kui nõude on esitanud tema personal või käib see tema personali kohta. Bulgaaria Vabariik vastutab oma personali vastu võetavate meetmete, eelkõige õiguslike ja distsiplinaarmeetmete eest.

5.   Bulgaaria Vabariik kohustub käesoleva lepingu allkirjastamisel esitama deklaratsiooni mis tahes Bulgaaria Vabariigi osalusega EL kriisiohjamisoperatsioonis osaleva riigi vastu nõuetest loobumise kohta. Sellise deklaratsiooni näidis on lisatud käesolevale lepingule.

6.   Euroopa Liit kohustub tagama, et liikmesriigid esitavad käesoleva lepingu allkirjastamisel nõuetest loobumise deklaratsiooni seoses Bulgaaria Vabariigi mis tahes tulevase osalemisega EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonis. Sellise deklaratsiooni näidis on lisatud käesolevale lepingule.

Artikkel 4

Salastatud teave

1.   Bulgaaria Vabariik võtab vajalikud meetmed, et tagada EL salastatud teabe kaitstus vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu julgeolekueeskirjadele ning pädevate asutuste, sealhulgas EL operatsiooni ülema välja antud juhistele EL kriisiohjamise sõjalise operatsiooni kohta või EL missiooni juhi välja antud edasistele juhistele EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni kohta.

2.   Kui EL ja Bulgaaria Vabariik on sõlminud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra lepingu, kohaldatakse sellise lepingu sätteid EL kriisiohjamisoperatsiooni suhtes.

II JAGU

SÄTTED KRIISIOHJAMISE TSIVIILOPERATSIOONIDES OSALEMISE KOHTA

Artikkel 5

EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud personal

1.   Bulgaaria Vabariik tagab, et tema EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud personal täidab oma ülesandeid kooskõlas

| — | käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud ühismeetme ja selle hilisemate muudatustega, |
| --- | --- |

—

käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud ühismeetme ja selle hilisemate muudatustega,

| — | operatsiooni kavaga, |
| --- | --- |

—

operatsiooni kavaga,

| — | rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

—

rakendusmeetmetega.

2.   Bulgaaria Vabariik teavitab EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juhti ja Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati õigeaegselt igast muudatusest oma panuses EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni.

3.   EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud personal läbib arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Bulgaaria Vabariigi pädeva asutuse tõendiga teenistuseks tervislikult sobivaks. EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud töötajad esitavad selle tõendi koopia.

Artikkel 6

Käsuliin

1.   Bulgaaria Vabariigi lähetatud personal täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni huve silmas pidades.

2.   Kogu personal jääb oma siseriiklike ametiasutuste täielikku alluvusse.

3.   Siseriiklikud ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juhile, kes kasutab operatsioonide juhtimisel hierarhilist juhtimis- ja kontrollisüsteemi.

4.   Missiooni juht juhib EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

5.   Käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud õigusaktide kohaselt on Bulgaaria Vabariigil operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

6.   EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juht vastutab EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni personali distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane siseriiklik ametiasutus.

7.   Bulgaaria Vabariik määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab operatsioonis Bulgaaria Vabariigi riigi kontingenti. Riiklik kontaktisik annab EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juhile aru siseriiklikest küsimustest ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

8.   Euroopa Liit teeb operatsiooni lõpetamist käsitleva otsuse pärast konsulteerimist Bulgaaria Vabariigiga, tingimusel et operatsiooni lõpetamise päeval toetab Bulgaaria Vabariik jätkuvalt EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni.

Artikkel 7

Finantsaspektid

1.   Bulgaaria Vabariik katab kõik oma operatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud need kulud, mis vastavalt operatsiooni tegevuseelarvele kuuluvad ühiste kulude alla. See ei piira artikli 8 kohaldamist.

2.   Kui põhjustatakse riigist/riikidest, kus operatsioon toimub, pärit füüsilise või juriidilise isiku surm, vigastus, vara hävimine või rikkumine, maksab Bulgaaria Vabariik, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud käesoleva lepingu artikli 3 lõikes 1 osutatud missiooni staatuse lepinguga, kui see on olemas.

Artikkel 8

Tegevuseelarve rahastamises osalemine

1.   Bulgaaria Vabariik osaleb EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni tegevuseelarve rahastamises.

2.   Bulgaaria Vabariigi poolt tegevuseelarvesse eraldatav rahaline toetus moodustab väiksema summa kahest järgmisest variandist:

| a) | võrdlussumma see osa, mis on võrdeline tema rahvamajanduse kogutulu ja kõigi operatsiooni tegevuseelarvet rahastavate riikide rahvamajanduse kogutulude summa suhtarvuga või |
| --- | --- |

a)

võrdlussumma see osa, mis on võrdeline tema rahvamajanduse kogutulu ja kõigi operatsiooni tegevuseelarvet rahastavate riikide rahvamajanduse kogutulude summa suhtarvuga või

| b) | tegevuseelarve võrdlussumma see osa, mis on võrdeline tema operatsioonis osaleva personali ja kõigi operatsioonis osalevate riikide personali suhtarvuga. |
| --- | --- |

b)

tegevuseelarve võrdlussumma see osa, mis on võrdeline tema operatsioonis osaleva personali ja kõigi operatsioonis osalevate riikide personali suhtarvuga.

3.   Olenemata lõigetest 1 ja 2 ei osale Bulgaaria Vabariik Euroopa Liidu liikmesriikide personalile makstavate päevarahade rahastamises.

4.   Olenemata lõikest 1 vabastab Euroopa Liit üldjuhul kolmandad riigid teatava EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni rahastamises osalemisest, kui:

| a) | Euroopa Liit otsustab, et operatsioonis osaleva kolmanda riigi panus on märkimisväärne ja operatsiooni jaoks olulise tähtsusega või |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liit otsustab, et operatsioonis osaleva kolmanda riigi panus on märkimisväärne ja operatsiooni jaoks olulise tähtsusega või

| b) | operatsioonis osaleva kolmanda riigi rahvamajanduse kogutulu inimese kohta ei ületa Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat. |
| --- | --- |

b)

operatsioonis osaleva kolmanda riigi rahvamajanduse kogutulu inimese kohta ei ületa Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat.

5.   EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juht ja Bulgaaria Vabariigi asjaomased haldusteenistused allkirjastavad praktilise maksmise korra Bulgaaria Vabariigi poolt EL kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni tegevuseelarvesse eraldatava toetuse kohta. Kõnealune leping hõlmab muuhulgas järgmisi sätteid:

| a) | asjaomast summat; |
| --- | --- |

a)

asjaomast summat;

| b) | rahalise toetuse maksmise korda; |
| --- | --- |

b)

rahalise toetuse maksmise korda;

| c) | kontrollimenetlust. |
| --- | --- |

c)

kontrollimenetlust.

III JAGU

SÄTTED KRIISIOHJAMISE SÕJALISTES OPERATSIOONIDES OSALEMISE KOHTA

Artikkel 9

EL kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalemine

1.   Bulgaaria Vabariik tagab, et tema EL kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalevad väed ja personal täidavad oma ülesandeid kooskõlas

| — | käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud ühismeetme ja selle hilisemate muudatustega, |
| --- | --- |

—

käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud ühismeetme ja selle hilisemate muudatustega,

| — | operatsiooni kavaga, |
| --- | --- |

—

operatsiooni kavaga,

| — | rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

—

rakendusmeetmetega.

2.   Bulgaaria Vabariigi lähetatud personal täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult EL kriisiohjamise sõjalise operatsiooni huve silmas pidades.

3.   Bulgaaria Vabariik teavitab EL operatsiooni ülemat õigeaegselt igast muudatustest oma operatsioonis osalemises.

Artikkel 10

Käsuliin

1.   Kõik EL kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalevad väed ja personal jäävad oma siseriiklike ametiasutuste täielikku alluvusse.

2.   Siseriiklikud ametiasutused annavad EL operatsiooni ülemale üle operatiivse ja taktikalise juhtimise ja/või kontrolli oma vägede ja personali üle. EL operatsiooni ülemal on õigus oma volitusi delegeerida.

3.   Bulgaaria Vabariigil on operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

4.   EL operatsiooni ülem võib pärast Bulgaaria Vabariigiga konsulteerimist igal ajal taotleda Bulgaaria Vabariigi panuse lõpetamist.

5.   Bulgaaria Vabariik määrab kõrge sõjalise esindaja esindama oma riigi kontingenti EL kriisiohjamise sõjalises operatsioonis. Kõrge sõjaline esindaja konsulteerib kõikides operatsiooniga seotud küsimustes EL vägede ülemaga ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

Artikkel 11

Finantsaspektid

1.   Ilma et see piiraks artikli 12 kohaldamist kannab Bulgaaria Vabariik kõik oma operatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud juhul, kui kulud kuuluvad ühiste kulude hulka käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 sätestatud õigusnormide kohaselt, samuti nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsuse 2004/197/ÜVJP kohaselt, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks. (1)

2.   Kui põhjustatakse riigist/riikidest, kus operatsioon toimub, pärit füüsilise või juriidilise isiku surm, vigastus, vara hävimine või rikkumine, maksab Bulgaaria Vabariik, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud käesoleva lepingu artikli 3 lõikes 1 osutatud missiooni staatuse lepingus, kui see on olemas.

Artikkel 12

Ühiste kulude rahastamises osalemine

1.   Bulgaaria Vabariik osaleb EL kriisiohjamise sõjalise operatsiooni ühiste kulude rahastamises.

2.   Bulgaaria Vabariigi poolt ühiste kulude katteks eraldatav rahaline toetus moodustab väiksema summa kahest järgmisest variandist:

| a) | see ühiste kulude võrdlussumma osa, mis on võrdeline tema rahvamajanduse kogutulu ja kõigi operatsiooni ühiseid kulusid rahastavate riikide rahvamajanduse kogutulude summa suhtarvuga või |
| --- | --- |

a)

see ühiste kulude võrdlussumma osa, mis on võrdeline tema rahvamajanduse kogutulu ja kõigi operatsiooni ühiseid kulusid rahastavate riikide rahvamajanduse kogutulude summa suhtarvuga või

| b) | see ühiste kulude võrdlussumma osa, mis on võrdeline tema operatsioonis osaleva personali ja kõigi operatsioonis osalevate riikide personali suhtarvuga. |
| --- | --- |

b)

see ühiste kulude võrdlussumma osa, mis on võrdeline tema operatsioonis osaleva personali ja kõigi operatsioonis osalevate riikide personali suhtarvuga.

Kui Bulgaaria Vabariigi personal osaleb ainult operatsiooni või vägede peakorteri töös, võetakse lõike 2 punktis b nimetatud suhtarvu arvutamisel aluseks Bulgaaria Vabariigi personal ja vastava peakorteri personali koguarv. Muudel juhtudel arvutatakse suhtarv Bulgaaria Vabariigi poolt lähetatud personali ja operatsioonis osaleva personali koguarvu alusel.

3.   Olenemata lõikest 1 vabastab Euroopa Liit üldjuhul kolmandad riigid teatava EL kriisiohjamise sõjalise operatsiooni ühiste kulude rahastamisest, kui:

| a) | Euroopa Liit otsustab, et operatsioonis osaleva kolmanda riigi panus nimetatud operatsiooni jaoks olulise tähtsusega varustusse ja/või võimsusesse on märkimisväärne või |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liit otsustab, et operatsioonis osaleva kolmanda riigi panus nimetatud operatsiooni jaoks olulise tähtsusega varustusse ja/või võimsusesse on märkimisväärne või

| b) | operatsioonis osaleva kolmanda riigi rahvamajanduse kogutulu inimese kohta ei ületa Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat. |
| --- | --- |

b)

operatsioonis osaleva kolmanda riigi rahvamajanduse kogutulu inimese kohta ei ületa Euroopa Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat.

4.   Nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsuses 2004/197/ÜVJP, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks, sätestatud halduri ja Bulgaaria Vabariigi pädevate ametiasutuste vahel sõlmitakse leping. Nimetatud leping sisaldab muuhulgas:

| a) | asjaomast summat; |
| --- | --- |

a)

asjaomast summat;

| b) | rahalise toetuse maksmise korda; |
| --- | --- |

b)

rahalise toetuse maksmise korda;

| c) | kontrollimenetlust. |
| --- | --- |

c)

kontrollimenetlust.

IV JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 13

Lepingu rakendamise kord

Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 5 ja artikli 12 lõike 4 kohaldamist sõlmitakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri/ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Bulgaaria Vabariigi asjakohaste ametiasutuste vahel kõik käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped.

Artikkel 14

Kohustuste täitmata jätmine

Kui üks lepingu pool peaks jätma eelnevates artiklites sätestatud kohustused täitmata, on teisel poolel õigus leping ühekuulise etteteatamisega lõpetada.

Artikkel 15

Vaidluste lahendamine

Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse lepingu poolte vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 16

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui pooled on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

3.   Käesolevat lepingut võib muuta poolte vastastikuse kirjaliku kokkuleppe alusel.

4.   Käesoleva lepingu võib denonsseerida, kui üks selle pool teatab teisele poolele kirjalikult lepingu denonsseerimisest. Denonsseerimine jõustub kuue kuu möödumisel teise poole poolt sellekohase teate kättesaamisest.

Brüsselis ja Sofia, 24. jaanuaril 2005, inglise keeles neljas eksemplaris.

Euroopa Liidu nimel

Image

Bulgaaria Vabariigi nimel

Image

---

(1)  ELT L 63, 28.2.2004, lk 68.

1

LISA

DEKLARATSIOONIDE TEKSTID

EL liikmesriikide deklaratsioon:

EL liikmesriigid, kes kohaldavad EL ühismeedet, mis käsitleb Bulgaaria Vabariigi osalusega EL kriisiohjamisoperatsiooni, loobuvad võimalusel, niivõrd kui seda lubavad nende siseriiklikud õigussüsteemid, nõuetest Bulgaaria Vabariigi vastu oma personali vigastuste ja surma korral või nendele kuuluvale ja EL kriisiohjamisoperatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud Bulgaaria Vabariigi personali poolt EL kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud Bulgaaria Vabariigi personali poolt EL kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes Bulgaaria Vabariigile kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, ja välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava Bulgaaria Vabariigist EL kriisiohjamisoperatsioonile lähetatud personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega. |
| --- | --- |

—

tulenes Bulgaaria Vabariigile kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, ja välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava Bulgaaria Vabariigist EL kriisiohjamisoperatsioonile lähetatud personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.

Bulgaaria Vabariigi deklaratsioon:

Bulgaaria Vabariik, kes kohaldab EL kriisiohjamisoperatsiooni käsitlevat EL ühismeedet, loobub võimalusel, niivõrd kui seda lubab tema siseriiklik õigussüsteem, nõuetest EL kriisiohjamisoperatsioonis osaleva mis tahes riigi vastu oma personali vigastuste ja surma korral või talle kuuluvale ja EL kriisiohjamisoperatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju:

| — | oli põhjustatud personali poolt EL kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud personali poolt EL kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või

| — | tulenes EL kriisiohjamisoperatsioonis osalevatele riikidele kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava EL kriisiohjamisoperatsiooni personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega. |
| --- | --- |

—

tulenes EL kriisiohjamisoperatsioonis osalevatele riikidele kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava EL kriisiohjamisoperatsiooni personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.

---