# Euroopa Liidu L 56/2. m

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 56 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide2. märts 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 56

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide2. märts 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 354/2005, 1. märts 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 355/2005, 28. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2676/90, millega nähakse ette ühenduse veinianalüüsi meetodid | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 356/2005, 1. märts 2005, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad seisevpüüniste ja piimtraalide tähistamiseks ja identifitseerimiseks | 8 |
| | * | Nõukogu direktiiv 2005/15/EÜ, 28. veebruar 2005, millega muudetakse direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) IV lisa | 12 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 354/2005, 1. märts 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 355/2005, 28. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2676/90, millega nähakse ette ühenduse veinianalüüsi meetodid

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 356/2005, 1. märts 2005, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad seisevpüüniste ja piimtraalide tähistamiseks ja identifitseerimiseks

8

*

Nõukogu direktiiv 2005/15/EÜ, 28. veebruar 2005, millega muudetakse direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) IV lisa

12

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2005/169/EÜ:Nõukogu otsus, 24. veebruar 2005, millega muudetakse 27. märtsi 2000. aasta otsust, millega antakse Europoli direktorile volitused alustada läbirääkimisi kokkulepete sõlmimiseks kolmandate riikide ja Euroopa Liiduga mitteseotud organitega | 14 |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/170/EÜ:Komisjoni otsus, 16. juuni 2004, Rotterdami, Antwerpeni ja Ruhri piirkonna vahelise propeenijuhtme rajamiseks antava abi kohta, millest on teatanud Belgia, Saksamaa ja Madalmaad – C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2031 all)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | 2005/171/EÜ:Komisjoni otsus, 23. veebruar 2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2037/2000 alusel esmavajalikeks kasutusotstarveteks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotuse kohta ühenduses 2004. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 293 all)

   (
  1
  ) | 25 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2005/169/EÜ:Nõukogu otsus, 24. veebruar 2005, millega muudetakse 27. märtsi 2000. aasta otsust, millega antakse Europoli direktorile volitused alustada läbirääkimisi kokkulepete sõlmimiseks kolmandate riikide ja Euroopa Liiduga mitteseotud organitega

14

Komisjon

*

2005/170/EÜ:Komisjoni otsus, 16. juuni 2004, Rotterdami, Antwerpeni ja Ruhri piirkonna vahelise propeenijuhtme rajamiseks antava abi kohta, millest on teatanud Belgia, Saksamaa ja Madalmaad – C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2031 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2031 all)

1

15

*

2005/171/EÜ:Komisjoni otsus, 23. veebruar 2005, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2037/2000 alusel esmavajalikeks kasutusotstarveteks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotuse kohta ühenduses 2004. aastal
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 293 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 293 all)

1

25

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 14. oktoobri 2004. aasta direktiivi 2004/104/EÜ (millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 72/245/EMÜ mootorsõidukitele paigaldatud sädesüütemootorite tekitatud raadiohäirete summutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) parandus (ELT L 337, 13.11.2004) | 35 |

Parandused

*

Komisjoni 14. oktoobri 2004. aasta direktiivi 2004/104/EÜ (millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 72/245/EMÜ mootorsõidukitele paigaldatud sädesüütemootorite tekitatud raadiohäirete summutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) parandus (ELT L 337, 13.11.2004)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 2.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 354/2005,

1. märts 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 2. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 1. märtsi 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 115,1 |
| 204 | 63,9 |
| 212 | 135,3 |
| 624 | 184,6 |
| 999 | 124,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 174,3 |
| 068 | 113,5 |
| 204 | 132,4 |
| 220 | 230,6 |
| 999 | 162,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 28,9 |
| 999 | 28,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 187,2 |
| 204 | 152,6 |
| 999 | 169,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,7 |
| 204 | 49,6 |
| 212 | 51,6 |
| 220 | 39,8 |
| 421 | 41,6 |
| 624 | 56,6 |
| 999 | 48,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 57,9 |
| 999 | 57,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 98,1 |
| 400 | 111,3 |
| 404 | 96,9 |
| 512 | 102,3 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 78,1 |
| 720 | 61,4 |
| 999 | 86,4 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,2 |
| 400 | 92,1 |
| 512 | 48,7 |
| 528 | 65,1 |
| 720 | 45,1 |
| 999 | 65,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

115,1

204

63,9

212

135,3

624

184,6

999

124,7

0707 00 05

052

174,3

068

113,5

204

132,4

220

230,6

999

162,7

0709 10 00

220

28,9

999

28,9

0709 90 70

052

187,2

204

152,6

999

169,9

0805 10 20

052

50,7

204

49,6

212

51,6

220

39,8

421

41,6

624

56,6

999

48,3

0805 50 10

052

57,9

999

57,9

0808 10 80

388

98,1

400

111,3

404

96,9

512

102,3

524

56,8

528

78,1

720

61,4

999

86,4

0808 20 50

388

77,2

400

92,1

512

48,7

528

65,1

720

45,1

999

65,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 2.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 355/2005,

28. veebruar 2005,

millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2676/90, millega nähakse ette ühenduse veinianalüüsi meetodid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Veini alkoholisisalduse mahuprotsendi mõõtmismeetod elektroonilise tihedusmõõturiga on kinnitatud vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud kriteeriumidele. Kõnealuse uue meetodi kirjelduse kiitis Rahvusvahelise Veiniameti (OIV) Üldkogu heaks 2000. aastal. |
| --- | --- |

(1)

Veini alkoholisisalduse mahuprotsendi mõõtmismeetod elektroonilise tihedusmõõturiga on kinnitatud vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud kriteeriumidele. Kõnealuse uue meetodi kirjelduse kiitis Rahvusvahelise Veiniameti (OIV) Üldkogu heaks 2000. aastal.

| (2) | Kõnealuse mõõtmismeetodi kasutamine võimaldab tagada veini alkoholisisalduse mahuprotsendi tõhusamat kontrolli ning vältida vähemtäpsete kontrollimeetodite kasutamise tõttu tekkivaid vaidlusi. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse mõõtmismeetodi kasutamine võimaldab tagada veini alkoholisisalduse mahuprotsendi tõhusamat kontrolli ning vältida vähemtäpsete kontrollimeetodite kasutamise tõttu tekkivaid vaidlusi.

| (3) | Kõnesoleva meetodi võrdväärsuse tunnustamiseks komisjoni määruse (EMÜ) nr 2676/90 (2) lisa 3. peatükis kirjeldatud meetoditega ei ole enam vajadust ning artikli 3 lõige 2 tuleb seetõttu välja jätta. Lisaks tuleks nimetatud määruse lisa 3. peatükki lisada kõnesoleva meetodi ajakohastatud kirjeldus koos katsete teel saadud väärtustega seda meetodit kinnitavate näitajate kohta. |
| --- | --- |

(3)

Kõnesoleva meetodi võrdväärsuse tunnustamiseks komisjoni määruse (EMÜ) nr 2676/90 (2) lisa 3. peatükis kirjeldatud meetoditega ei ole enam vajadust ning artikli 3 lõige 2 tuleb seetõttu välja jätta. Lisaks tuleks nimetatud määruse lisa 3. peatükki lisada kõnesoleva meetodi ajakohastatud kirjeldus koos katsete teel saadud väärtustega seda meetodit kinnitavate näitajate kohta.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2676/90 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EMÜ) nr 2676/90 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veinituru korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EMÜ) nr 2676/90 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1.

Artikli 3 lõige 2 jäetakse välja.

| 2. | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

2.

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 179, 14.7.1999, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 272, 3.10.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 128/2004 (ELT L 19, 27.1.2004, lk 3).

2

---

LISA

Määruse (EMÜ) nr 2676/90 lisa “Alkoholisisalduse mahuprotsent” 3. peatükki muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lõike 2 punkt 2.2 asendatakse järgmise tekstiga:






  “2.2. | Võrdlusmeetodid:






  — | destillaadi alkoholisisalduse mahuprotsendi määramine püknomeetriga, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Lõike 2 punkt 2.2 asendatakse järgmise tekstiga:

“2.2.

—

destillaadi alkoholisisalduse mahuprotsendi määramine püknomeetriga,

| — | veini alkoholisisalduse mahuprotsendi määramine hüdrostaatilise kaaluga, |
| --- | --- |

—

veini alkoholisisalduse mahuprotsendi määramine hüdrostaatilise kaaluga,

| — | veini alkoholisisalduse mahuprotsendi määramine sageduse ostsillaatorit kasutava elektroonilise tihedusmõõturiga”. |
| --- | --- |

—

veini alkoholisisalduse mahuprotsendi määramine sageduse ostsillaatorit kasutava elektroonilise tihedusmõõturiga”.

| 2) | Lõike 4 pealkiri asendatakse järgmise pealkirja ja alapealkirjaga:
  “4.   VÕRDLUSMEETODID






  4.A. | Destillaadi alkoholisisalduse mahuprotsendi määramine püknomeetriga.” |
| --- | --- | --- |

2)

Lõike 4 pealkiri asendatakse järgmise pealkirja ja alapealkirjaga:

“4.   VÕRDLUSMEETODID

4.A.

| 3) | Lõike 4b pealkiri asendatakse järgmise pealkirjaga:
  “4.B.   Veini alkoholisisalduse mahuprotsendi määramine hüdrostaatilise kaaluga”. |
| --- | --- |

3)

Lõike 4b pealkiri asendatakse järgmise pealkirjaga:

“4.B.   Veini alkoholisisalduse mahuprotsendi määramine hüdrostaatilise kaaluga”.

| 4) | Lõike 4–B järele lisatakse järgmine lõik 4–C:
  “4.C.   Veini alkoholisisalduse mahuprotsendi määramine sageduse ostsillaatorit kasutava elektroonilise tihedusmõõturiga
  1.   Mõõtmismeetod
  1.1.   Pealkiri ja sissejuhatus
  Veini alkoholisisalduse mahuprotsenti tuleb mõõta enne veini turustamist nimelt märgistamiseeskirjade järgimiseks.
  Alkoholisisalduse mahuprotsendi definitsioon on määratletud käesoleva peatüki lõikes 1.
  1.2.   Eesmärk ja kohaldamisala
  Kirjeldatud mõõtmismeetod on elektrooniline tiheduse mõõtmine sageduse ostsillaatoriga.
  Kehtivate õigusnormide kohaselt on katsetemperatuuriks kehtestatud 20 °C.
  1.3.   Põhimõte ja määratlus
  Meetodi põhimõte seisneb esiteks veini destilleerimises püsival mahul. Destilleerimismeetodit kirjeldatakse käesoleva peatüki lõikes 3. Destilleerimine võimaldab eemaldada mittelenduvad ained. Alkoholisisalduse mahuprotsent hõlmab etanooli homolooge ning estrites seotud etanooli ja etanooli homolooge, sest need sisalduvad destillaadis.
  Teiseks mõõdetakse saadud destillaadi tihedust. Teatud kindlal temperatuuril võrdub vedeliku tihedus selle massi ja mahu suhtega:
  ρ = m/V, veini puhul tähistatakse seda g/ml.
  Sellise alkoholi vesilahuse nagu destillaadi puhul on temperatuure teades tabelite abil võimalik määrata tihedusele vastavat alkoholisisaldust. See alkoholisisaldus vastab veini alkoholisisaldusele (destilleerimine püsival mahul).
  Käesoleva meetodi järgi mõõdetakse destillaadi tihedust sageduse ostsillaatoriga elektroonilise tiheduse mõõtmise teel. Põhimõte seisneb elektromagnetiliselt ergastatud proovi sisaldava katseklaasi võnkeperioodi mõõtmises. Siis arvutatakse tihedust, mis seondub võnkeperioodiga, järgmise valemi kaudu:

  (1)







  ρ | = | proovi tihedus |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | indutseeritud vibratsiooni periood |
| M | = | tühja katseklaasi mass |
| C | = | vedrukonstant |
| V | = | vibreeriva näidise maht. |

4)

Lõike 4–B järele lisatakse järgmine lõik 4–C:

“4.C.   Veini alkoholisisalduse mahuprotsendi määramine sageduse ostsillaatorit kasutava elektroonilise tihedusmõõturiga

1.   Mõõtmismeetod

1.1.   Pealkiri ja sissejuhatus

Veini alkoholisisalduse mahuprotsenti tuleb mõõta enne veini turustamist nimelt märgistamiseeskirjade järgimiseks.

Alkoholisisalduse mahuprotsendi definitsioon on määratletud käesoleva peatüki lõikes 1.

1.2.   Eesmärk ja kohaldamisala

Kirjeldatud mõõtmismeetod on elektrooniline tiheduse mõõtmine sageduse ostsillaatoriga.

Kehtivate õigusnormide kohaselt on katsetemperatuuriks kehtestatud 20 °C.

1.3.   Põhimõte ja määratlus

Meetodi põhimõte seisneb esiteks veini destilleerimises püsival mahul. Destilleerimismeetodit kirjeldatakse käesoleva peatüki lõikes 3. Destilleerimine võimaldab eemaldada mittelenduvad ained. Alkoholisisalduse mahuprotsent hõlmab etanooli homolooge ning estrites seotud etanooli ja etanooli homolooge, sest need sisalduvad destillaadis.

Teiseks mõõdetakse saadud destillaadi tihedust. Teatud kindlal temperatuuril võrdub vedeliku tihedus selle massi ja mahu suhtega:

ρ = m/V, veini puhul tähistatakse seda g/ml.

Sellise alkoholi vesilahuse nagu destillaadi puhul on temperatuure teades tabelite abil võimalik määrata tihedusele vastavat alkoholisisaldust. See alkoholisisaldus vastab veini alkoholisisaldusele (destilleerimine püsival mahul).

Käesoleva meetodi järgi mõõdetakse destillaadi tihedust sageduse ostsillaatoriga elektroonilise tiheduse mõõtmise teel. Põhimõte seisneb elektromagnetiliselt ergastatud proovi sisaldava katseklaasi võnkeperioodi mõõtmises. Siis arvutatakse tihedust, mis seondub võnkeperioodiga, järgmise valemi kaudu:

Formula (1)

ρ

=

proovi tihedus

T

=

indutseeritud vibratsiooni periood

M

=

tühja katseklaasi mass

C

=

vedrukonstant

V

=

vibreeriva näidise maht.

See suhe väljendub kujul ρ = A T2 – B (2); esineb seega lineaarne suhe tiheduse ja perioodi ruudu vahel. Konstandid A ja B on iga ostsillaatori puhul spetsiifilised ning neid hinnatakse teadaoleva tihedusega vedelike perioodi mõõtmise teel.

1.4.   Reaktiivid ja saadused

1.4.1.   Võrdlusvedelikud

Tihedusmõõturi seadistamiseks kasutatakse kahte võrdlusvedelikku. Võrdlusvedelike tihedus peab hõlmama mõõdetavate destillaatide tihedust. Soovitatav on üle 0,01000 g/ml tiheduse erinevus võrdlusvedelike vahel. Nende tihedus peab olema teada alla +/– 0,00005 g/ml mõõtemääramatusega temperatuuril 20,00 +/– 0,05 °C.

Veini alkoholisisalduse mahuprotsendi mõõtmiseks elektroonilise tihedusmõõturiga kasutatakse võrdlusvedelikeks:

| — | kuiva õhku (saastamata), |
| --- | --- |

—

kuiva õhku (saastamata),

| — | vähemalt 3. klassi vett, mis vastab ISO 3696:1987 normi definitsioonile, |
| --- | --- |

—

vähemalt 3. klassi vett, mis vastab ISO 3696:1987 normi definitsioonile,

| — | etalontihedusega alkoholi vesilahuseid, |
| --- | --- |

—

etalontihedusega alkoholi vesilahuseid,

| — | riiklike etalonidega seotud alla 2 mm2/s viskoossusega lahuseid. |
| --- | --- |

—

riiklike etalonidega seotud alla 2 mm2/s viskoossusega lahuseid.

1.4.2.   Puhastus- ja kuivatusained

| — | puhastusvahendid, happed, |
| --- | --- |

—

puhastusvahendid, happed,

| — | orgaanilised lahustid: 96 % etanool, puhas atsetoon. |
| --- | --- |

—

orgaanilised lahustid: 96 % etanool, puhas atsetoon.

1.5.   Seadmed

1.5.1.   Sageduse ostsillaatoriga elektrooniline tihedusmõõtur

Elektrooniline tihedusmõõtur sisaldab:

| — | mõõtetoru ja kontrollitava temperatuuriga suletud anumat sisaldav mõõteküvett, |
| --- | --- |

—

mõõtetoru ja kontrollitava temperatuuriga suletud anumat sisaldav mõõteküvett,

| — | süsteem toru võnkuma panemiseks ja võnkeperioodi mõõtmiseks, |
| --- | --- |

—

süsteem toru võnkuma panemiseks ja võnkeperioodi mõõtmiseks,

| — | kell, |
| --- | --- |

—

kell,

| — | digitaalnäidik ja vajadusel kalkulaator. |
| --- | --- |

—

digitaalnäidik ja vajadusel kalkulaator.

Tihedusmõõtur asetatakse täiesti stabiilsele ning vibratsioonidest isoleeritud alusele.

1.5.2.   Mõõteküveti temperatuuri kontrollimine

Mõõtetoru asub suletud kontrollitava temperatuuriga anumas. Temperatuuri püsivus peab olema parem kui +/– 0,02 °C.

Kui tihedusmõõtur seda võimaldab, tuleb kontrollida mõõteküveti temperatuuri, kuna see mõjutab oluliselt määratluste tulemusi. 10 % alkoholisisalduse mahuprotsendiga alkoholi vesilahuse tihedus on 0,98471 g/ml temperatuuril 20 °C ning 0,98447 g/ml temperatuuril 21 °C, või erineb 0,00024 g/ml.

Katsetemperatuuriks on kehtestatud 20 °C. Mõõteküveti temperatuuri mõõdetakse alla 0,01 °C täpsusega ning riiklike etalonidega vastavuses olevate termomeetriga. See peab tagama temperatuuri mõõtmise alla +/– 0,07 °C mõõtemääramatusega.

1.5.3.   Seadme kalibreerimine

Seade tuleb enne selle esmakordset kasutamist kalibreerida, seejärel iga kuue kuu tagant või siis, kui kontroll ei anna rahuldavat tulemust. Eesmärgiks on kasutada konstantide A ja B arvutamiseks kahte võrdlusvedelikku (vt suhe (2)). Kalibreerimise praktilisel teostamisel juhinduge seadme kasutusjuhendist. Põhimõtteliselt teostatakse kalibreerimine kuiva õhu (võtta arvesse õhurõhku) ja väga puhta veega (kahekordselt destilleeritud ja/või väga suure eritakistusega > 18 MΩ mikrofiltreeritud vesi).

1.5.4.   Kalibratsiooni kontrollimine

Kalibratsiooni kontrollimiseks mõõdetakse võrdlusvedelike tihedust.

Iga päev kontrollitakse õhu tihedust. Kui teoreetilise tiheduse ja täheldatud tiheduse vaheline erinevus on üle 0,00008 g/ml, võib see tähendada, et toru on ummistunud. Sel juhul tuleb toru puhastada. Pärast puhastamist kontrollitakse õhu tihedust uuesti, kui see kontrollimine ei anna rahuldavat tulemust, tuleb seadet reguleerida.

Kontrollitakse ka vee tihedust, kui teoreetilise tiheduse ja täheldatud tiheduse vaheline erinevus on üle 0,00008 g/ml, reguleeritakse seadet.

Kui mõõteküveti temperatuuri on raske kontrollida, on võimalik kontrollida otse ühe alkoholi vesilahuse tihedust, mille alkoholisisalduse mahuprotsent on võrreldav kahe analüüsitud destillaadi mahuprotsendiga.

1.5.5.   Kontroll

Kui ühe võrdlusvedeliku teoreetilise tiheduse (mis on teada +/– 0,00005 g/ml mõõtemääramatusega) ja mõõdetud tiheduse vaheline erinevus on üle 0,00008 g/ml, tuleb kontrollida mõõteküveti temperatuuri.

1.6.   Proovivõtt ja proovide ettevalmistamine

(vt käesoleva peatüki punkti 3 “Destillaadi saamine”)

1.7.   Töö käik

Kui destillaat on saadud, mõõdetakse tihedusmõõturiga selle tihedust või alkoholisisalduse mahuprotsenti.

Mõõtmise teostaja kontrollib, kas mõõteküveti temperatuur on stabiilne. Tihedusmõõturi küvetis olev destillaat ei tohi sisaldada õhumulle ning peab olema ühtlane. Kui õhumullide puudumise kontrollimiseks kasutatakse valgustussüsteemi, kustutada see kiiresti pärast kontrollimist, sest lambist tekkiv soojus mõjutab mõõtmistemperatuuri.

Kui seade annab üksnes perioodi, arvutatakse tihedust konstantide A ja B abil (vt 1.3). Kui seade ei anna otseselt alkoholisisalduse mahuprotsenti, saadakse tihedust teades see alkoholisisalduse mahuprotsent tabelite abil.

1.8.   Tulemuste väljendamine

Veini alkoholisisalduse mahuprotsent on destillaadi kohta saadud alkoholisisalduse mahuprotsent. Seda väljendatakse kujul “% vol.”

Kui temperatuuritingimusi ei järgita, tuleb teha parandus selle väljendamiseks 20 °C temperatuuril. Tulemus antakse kahe kümnendarvuga.

1.9.   Märkused

Mõõteküvetti sisestatud maht peab olema piisavalt suur, et vältida eelmise prooviga põhjustatud võimalikku saastamist. Seega tuleb teostada vähemalt kaks määratlust. Kui need ei anna korratavuse piirnormi sisse jäävaid tulemusi, tuleb teostada kolmas määramine. Üldjuhul on kahe viimase määramise tulemused ühtlased ning esimene väärtus jäetakse välja.

1.10.   Täpsus

Proovide puhul, mille alkoholisisalduse mahuprotsent on 4 ja 18 % vahel:

| Korratavuse piirnorm (r) | = | 0,067 (% vol), |
| --- | --- | --- |
| Reprodutseeritavuse piirnorm (R) | = | 0,0454 + 0,0105 × ASM. |

Korratavuse piirnorm (r)

=

0,067 (% vol),

Reprodutseeritavuse piirnorm (R)

=

0,0454 + 0,0105 × ASM.

2.   Laboritevaheline katse. Täiendav tõelevastavus ja täpsus

Meetodi tulemuslikkuse omadused, mis on esitatud lõikes 1.10, pärinevad laboritevahelisest katsest, mille viisid kooskõlas rahvusvaheliselt kehtestatud protseduuridega läbi 11 laboratooriumi 6 proovi kohta.

Kõiki üksikasjalikke andmeid ning selles katses teostatud korratavuse ja reprodutseeritavuse arvutusi kirjeldatakse Rahvusvahelise Veiniameti analüüsimeetodite rahvusvahelise käsiraamatu peatükis “ALKOHOLISISALDUS MAHUPROTSENTIDES” (punkt 4.B.2) – (2004. aasta väljaanne).”

---

| 2.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 356/2005,

1. märts 2005,

millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad seisevpüüniste ja piimtraalide tähistamiseks ja identifitseerimiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (1) eriti selle artikli 5 punkti c ja artikli 20a lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kalapüügi, eelkõige teatavate tehniliste kaitsemeetmete, millega muu hulgas määratakse kindlaks püüniste võrgusilma suurus, püügiaja piirangud ja seisevpüüniste muud omadused, kontrollimine ja seire on äärmiselt vajalikud. Seepärast peaks kalalaevade kasutavaid püügivahendeid olema lihtne identifitseerida ja kontrollida. Nimetatud nõuetele vastavuse tagamiseks tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad ühenduse vetes kasutatavate teatavate püügivahendite tähistamiseks ja identifitseerimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Kalapüügi, eelkõige teatavate tehniliste kaitsemeetmete, millega muu hulgas määratakse kindlaks püüniste võrgusilma suurus, püügiaja piirangud ja seisevpüüniste muud omadused, kontrollimine ja seire on äärmiselt vajalikud. Seepärast peaks kalalaevade kasutavaid püügivahendeid olema lihtne identifitseerida ja kontrollida. Nimetatud nõuetele vastavuse tagamiseks tuleks sätestada üksikasjalikud eeskirjad ühenduse vetes kasutatavate teatavate püügivahendite tähistamiseks ja identifitseerimiseks.

| (2) | Käesoleva määruse nõuetekohaseks rakendamiseks on asjakohane keelustada püügivahendite selline kasutamine, mis ei vasta määruses sätestatud nõuetele, ning määruse teatavate sätetega vastuolus olevate püügivahendite hoidmine pardal. |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva määruse nõuetekohaseks rakendamiseks on asjakohane keelustada püügivahendite selline kasutamine, mis ei vasta määruses sätestatud nõuetele, ning määruse teatavate sätetega vastuolus olevate püügivahendite hoidmine pardal.

| (3) | Käesoleva määrusega sätestatud meetmed on kooskõlas kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega sätestatud meetmed on kooskõlas kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad seisevpüüniste ja piimtraalide tähistamiseks ja identifitseerimiseks.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse ühenduse vetes kala püüdvate laevade suhtes.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata 12 meremiilist seespool mõõdetuna rannikuäärsete liikmesriikide lähtejoonest.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | seisevpüünised –






  i) | õngejadad; |
| --- | --- | --- |

a)

seisevpüünised –

i)

õngejadad;

| ii) | seisevvõrgud, nakkevõrgud, abarad ja triivvõrgud, mis võivad koosneda ühest või mitmest eraldi võrgust, mis on taglastatud ülemise ja alumise selise ning ühendusköitega ning mis võivad olla varustatud ankurdamis-, ujuv- ja navigatsiooniseadmetega; |
| --- | --- |

ii)

seisevvõrgud, nakkevõrgud, abarad ja triivvõrgud, mis võivad koosneda ühest või mitmest eraldi võrgust, mis on taglastatud ülemise ja alumise selise ning ühendusköitega ning mis võivad olla varustatud ankurdamis-, ujuv- ja navigatsiooniseadmetega;

| b) | piimtraal – traal, mille püünist pukseerivad ulgtulli poomid. |
| --- | --- |

b)

piimtraal – traal, mille püünist pukseerivad ulgtulli poomid.

Artikkel 4

Keelustamine

1.   Püügiks on keelatud kasutada seisevpüüniseid, toodreid ja piimtraale, mis ei ole tähistatud ja mida pole võimalik identifitseerida käesoleva määruse sätete alusel.

2.   Pardal on keelatud hoida:

| a) | piimtraali talasid, mis ei ole tähistatud laeva välisküljel olevate registreerimistähtede ja -numbritega artikli 5 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

piimtraali talasid, mis ei ole tähistatud laeva välisküljel olevate registreerimistähtede ja -numbritega artikli 5 kohaselt;

| b) | seisevpüüniseid, mis ei ole märgistatud artikli 7 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

seisevpüüniseid, mis ei ole märgistatud artikli 7 kohaselt;

| c) | toodreid, mis ei ole märgistatud artikli 10 kohaselt. |
| --- | --- |

c)

toodreid, mis ei ole märgistatud artikli 10 kohaselt.

II PEATÜKK

PIIMTRAALID

Artikkel 5

Piimtraalidega seonduvad kohustused

Kalalaeva kapten või tema esindaja tagab, et igal pardal hoitaval või püügiks kasutataval kokku monteeritud poomil või igal poomi kiilul on püsivalt näha selle laeva välisküljel olevad registreerimistähed ja -numbrid, mille juurde see kuulub.

III PEATÜKK

SEISEVPÜÜNISED

Artikkel 6

Seisevpüünistega seonduvad kohustused

Kalalaeva kapten või tema esindaja tagab, et iga pardal hoitav või püügiks kasutatav seisevpüünis on käesoleva peatüki sätete kohaselt selgelt tähistatud ja seda on võimalik identifitseerida.

Artikkel 7

Identifitseerimistähised

Igal kalapüügiks kasutataval seisevpüünisel on püsivalt näha laeva, mille juurde see kuulub, välisküljel olevad registreerimistähed ja -numbrid, mis paiknevad:

| a) | iga püünise mõlemasse otsa esimese ülemise rea külge kinnitatud märgisel; |
| --- | --- |

a)

iga püünise mõlemasse otsa esimese ülemise rea külge kinnitatud märgisel;

| b) | üle ühe meremiili pikkuste seisevpüüniste puhul püünise esimese ülemise rea külge kinnitatud märgistel korrapäraste vahemaade tagant, mis ei ületa üht meremiili, nii et püünise ükski osa ei jääks üht meremiili ületavas ulatuses tähistamata. |
| --- | --- |

b)

üle ühe meremiili pikkuste seisevpüüniste puhul püünise esimese ülemise rea külge kinnitatud märgistel korrapäraste vahemaade tagant, mis ei ületa üht meremiili, nii et püünise ükski osa ei jääks üht meremiili ületavas ulatuses tähistamata.

Artikkel 8

Märgised

1.   Kõik märgised on:

| a) | valmistatud vastupidavast materjalist; |
| --- | --- |

a)

valmistatud vastupidavast materjalist;

| b) | kindlalt püünise külge kinnitatud; |
| --- | --- |

b)

kindlalt püünise külge kinnitatud;

| c) | vähemalt 65 millimeetri laiused; |
| --- | --- |

c)

vähemalt 65 millimeetri laiused;

| d) | vähemalt 75 millimeetri pikkused. |
| --- | --- |

d)

vähemalt 75 millimeetri pikkused.

2.   Märgistel näidatud tähti ja numbreid ei tohi ära pühkida, muuta ega lasta neil loetamatuks muutuda.

IV PEATÜKK

TOODRID

Artikkel 9

Toodritega seonduvad kohustused

Kalalaevade kaptenid või nende esindajad tagavad, et iga püügiks kasutatava seisevpüünise külge on kinnitatud kaks otsatoodrit ja vahetoodrid, mis vastavad lisas esitatud kirjeldusele, ja et neid kasutatakse käesoleva peatüki sätete kohaselt.

Artikkel 10

Identifitseerimistähised

1.   Igal otsa- ja vahetoodril on näha selle laeva välisküljel olevad registreerimistähed ja -numbrid, mille juurde see kuulub, järgmiste nõuete kohaselt:

| a) | tähed ja numbrid paiknevad veepinnast võimalikult kõrgel, et need oleksid selgelt näha; |
| --- | --- |

a)

tähed ja numbrid paiknevad veepinnast võimalikult kõrgel, et need oleksid selgelt näha;

| b) | tähtede ja numbrite värv eristub selgelt taustast. |
| --- | --- |

b)

tähtede ja numbrite värv eristub selgelt taustast.

2.   Toodritel olevaid tähti ja numbreid ei tohi ära pühkida, muuta ega lasta neil loetamatuks muutuda.

Artikkel 11

Köied

1.   Toodreid seisevpüünisega ühendavad köied on valmistatud põhjavajuvast materjalist või raskustega uputatud.

2.   Otsatoodreid püünisega ühendavad köied kinnitatakse püünise otste külge.

Artikkel 12

Otsatoodrid

1.   Otsatoodrid paigutatakse nii, et alati saaks kindlaks teha püünise mõlema otsa asukoha.

2.   Mõlema otsatoodri varras peab ulatuma vähemalt 1,5 meetri kõrgusele merepinnast, mõõdetuna ujuki pinnalt.

3.   Otsatoodrid on värvilised, kuid mitte punased ega rohelised.

4.   Iga otsatoodri juurde kuulub:

| a) | üks või kaks ristkülikukujulist lippu küljepikkusega vähemalt 40 cm; kui ühel toodril on nõutavad kaks lippu, tuleb nende vahele jätta vähemalt 20 cm laiune vahe; veepinna ja esimese lipu vahe on vähemalt 80 cm; ühe võrgu otsi tähistavad lipud on ühte värvi, mis ei tohi olla valge, ja ühesuurused; |
| --- | --- |

a)

üks või kaks ristkülikukujulist lippu küljepikkusega vähemalt 40 cm; kui ühel toodril on nõutavad kaks lippu, tuleb nende vahele jätta vähemalt 20 cm laiune vahe; veepinna ja esimese lipu vahe on vähemalt 80 cm; ühe võrgu otsi tähistavad lipud on ühte värvi, mis ei tohi olla valge, ja ühesuurused;

| b) | üks või kaks topituld, mis on kollased, plingivad viiesekundiliste vahedega (F1 Y5s) ja mis on nähtavad vähemalt kahe meremiili kaugusele; |
| --- | --- |

b)

üks või kaks topituld, mis on kollased, plingivad viiesekundiliste vahedega (F1 Y5s) ja mis on nähtavad vähemalt kahe meremiili kaugusele;

| c) | toodri tipus paikneb vähemalt 25 cm läbimõõduga kerakujuline topitähis, mis on varustatud ühe või kahe helenduva triibuga, mis ei tohi olla punased ega rohelised ja mis on vähemalt 6 cm laiused. Toodri tipus oleva märgina võib kasutada kerakujulist radarpeegeldit; |
| --- | --- |

c)

toodri tipus paikneb vähemalt 25 cm läbimõõduga kerakujuline topitähis, mis on varustatud ühe või kahe helenduva triibuga, mis ei tohi olla punased ega rohelised ja mis on vähemalt 6 cm laiused. Toodri tipus oleva märgina võib kasutada kerakujulist radarpeegeldit;

| d) | radarpeegeldid, mis on nähtavad radaril vähemalt kahe meremiili kaugusele. |
| --- | --- |

d)

radarpeegeldid, mis on nähtavad radaril vähemalt kahe meremiili kaugusele.

Artikkel 13

Otsatoodrite kinnitamine

Otsatoodrid kinnitatakse seisevpüüniste külge järgmiselt:

| a) | läänesektori (kompassiringi see pool, mis ulatub lõunast lääne kaudu põhjani, põhi kaasa arvatud) tooder varustatakse kahe lipuga, kahe helenduva triibuga, kahe tulega ja artiklis 8 esitatud kirjeldusele vastava märgisega; |
| --- | --- |

a)

läänesektori (kompassiringi see pool, mis ulatub lõunast lääne kaudu põhjani, põhi kaasa arvatud) tooder varustatakse kahe lipuga, kahe helenduva triibuga, kahe tulega ja artiklis 8 esitatud kirjeldusele vastava märgisega;

| b) | idasektori (kompassiringi see pool, mis ulatub põhjast ida kaudu lõunani, lõuna kaasa arvatud) tooder varustatakse ühe lipuga, ühe helenduva triibuga, ühe tulega ja artiklis 8 esitatud kirjeldusele vastava märgisega. |
| --- | --- |

b)

idasektori (kompassiringi see pool, mis ulatub põhjast ida kaudu lõunani, lõuna kaasa arvatud) tooder varustatakse ühe lipuga, ühe helenduva triibuga, ühe tulega ja artiklis 8 esitatud kirjeldusele vastava märgisega.

Märgisel on artiklis 10 kirjeldatud teave.

Artikkel 14

Vahetoodrid

1.   Vahetoodrid kinnitatakse üle ühe meremiili pikkuste seisevpüüniste külge.

2.   Vahetoodreid kasutatakse kõige rohkem ühe meremiili tagant, nii et püünise ükski osa ei jääks üht meremiili ületavas ulatuses tähistamata.

3.   Vahetoodritel on samad omadused kui idasektori otsatoodril, järgmiste erinevustega:

| a) | lipud on valged; |
| --- | --- |

a)

lipud on valged;

| b) | iga viies vahetooder on varustatud radarpeegeldiga, mis on nähtav radaril vähemalt kahe meremiili kaugusele. |
| --- | --- |

b)

iga viies vahetooder on varustatud radarpeegeldiga, mis on nähtav radaril vähemalt kahe meremiili kaugusele.

V PEATÜKK

LÕPPSÄTE

Artikkel 15

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse 1. oktoobrist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).

1

---

LISA

OTSA- JA VAHETOODRITE KIRJELDUS

Image

---

| 2.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/12

---

NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/15/EÜ,

28. veebruar 2005,

millega muudetakse direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) IV lisa

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 14 teise lõigu punkti d,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2004/102/EÜ (2) muudetakse direktiivi 2000/29/EÜ II, III, IV ja V lisa ning liikmesriigid peavad selle rakendama 1. märtsiks 2005. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2004/102/EÜ (2) muudetakse direktiivi 2000/29/EÜ II, III, IV ja V lisa ning liikmesriigid peavad selle rakendama 1. märtsiks 2005.

| (2) | Direktiiv 2004/102/EÜ sisaldab sätteid puidu ja puittoodete kohta. Puitaluseid, äärega puitaluseid ja pakkimispuitu käsitlevate sätetega viiakse ühenduse meetmed vastavusse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardiga nr 15 (suunised puidust pakkematerjali kohta rahvusvahelises kaubanduses), mille neljas ajutine fütosanitaarmeetmete komitee võttis vastu 2002. aasta märtsis. |
| --- | --- |

(2)

Direktiiv 2004/102/EÜ sisaldab sätteid puidu ja puittoodete kohta. Puitaluseid, äärega puitaluseid ja pakkimispuitu käsitlevate sätetega viiakse ühenduse meetmed vastavusse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardiga nr 15 (suunised puidust pakkematerjali kohta rahvusvahelises kaubanduses), mille neljas ajutine fütosanitaarmeetmete komitee võttis vastu 2002. aasta märtsis.

| (3) | Standardi nr 15 kohaselt tuleks okas- ja lehtpuu toorpuidust valmistatud pakkematerjali (sealhulgas pakkimispuidu) suhtes kohaldada heakskiidetud meetmeid, nagu kuumtöötlemist (temperatuuril 56 °C vähemalt 30 minutit) või fumigatsiooni metüülbromiidiga. Lisaks peaks puit olema märgistatud erimärkega, mis kinnitab, et puidu suhtes on kohaldatud heakskiidetud meedet. |
| --- | --- |

(3)

Standardi nr 15 kohaselt tuleks okas- ja lehtpuu toorpuidust valmistatud pakkematerjali (sealhulgas pakkimispuidu) suhtes kohaldada heakskiidetud meetmeid, nagu kuumtöötlemist (temperatuuril 56 °C vähemalt 30 minutit) või fumigatsiooni metüülbromiidiga. Lisaks peaks puit olema märgistatud erimärkega, mis kinnitab, et puidu suhtes on kohaldatud heakskiidetud meedet.

| (4) | Standardis sätestatakse samuti, et riigid võivad nõuda, et imporditud puidust pakkematerjal, mille suhtes on kohaldatud heakskiidetud meedet, peab olema toodetud kooritud puidust, kui selleks on tehniline põhjendus, ning olema varustatud märkega. |
| --- | --- |

(4)

Standardis sätestatakse samuti, et riigid võivad nõuda, et imporditud puidust pakkematerjal, mille suhtes on kohaldatud heakskiidetud meedet, peab olema toodetud kooritud puidust, kui selleks on tehniline põhjendus, ning olema varustatud märkega.

| (5) | Kolmandad riigid on taotlenud, et ühendus kaaluks alternatiivseid viise sama eesmärgi saavutamiseks. Sel eesmärgil on käimas teadusuuringud, mis käsitlevad puidu koorimise tehnilisi aspekte, eelkõige seda, kui tõhus on koorimine koos muude töötlemismeetmetega kahjuriohu vähendamisel. |
| --- | --- |

(5)

Kolmandad riigid on taotlenud, et ühendus kaaluks alternatiivseid viise sama eesmärgi saavutamiseks. Sel eesmärgil on käimas teadusuuringud, mis käsitlevad puidu koorimise tehnilisi aspekte, eelkõige seda, kui tõhus on koorimine koos muude töötlemismeetmetega kahjuriohu vähendamisel.

| (6) | Kuni uuringute tulemuste selgumiseni on asjakohane lükata edasi kooritud puidu nõude kohaldamine. |
| --- | --- |

(6)

Kuni uuringute tulemuste selgumiseni on asjakohane lükata edasi kooritud puidu nõude kohaldamine.

| (7) | Seepärast tuleks direktiivi 2000/29/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks direktiivi 2000/29/EÜ vastavalt muuta.

| (8) | Alaline taimetervise komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(8)

Alaline taimetervise komitee ei ole oma eesistuja kindlaksmääratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2000/29/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | IV lisa A osa I jao punkti 2 parempoolse veeru lõppu lisatakse järgmine lõik:
  “Esimest taanet, mille kohaselt peab puidust pakkematerjal olema toodetud kooritud ümarpuidust, kohaldatakse alates 1. märtsist 2006.” |
| --- | --- |

1.

IV lisa A osa I jao punkti 2 parempoolse veeru lõppu lisatakse järgmine lõik:

“Esimest taanet, mille kohaselt peab puidust pakkematerjal olema toodetud kooritud ümarpuidust, kohaldatakse alates 1. märtsist 2006.”

| 2. | IV lisa A osa I jao punkti 8 parempoolse veeru lõppu lisatakse järgmine lõik:
  “Punkti a esimest rida, mille kohaselt peab puidust pakkematerjal olema toodetud kooritud ümarpuidust, kohaldatakse alates 1. märtsist 2006.” |
| --- | --- |

2.

IV lisa A osa I jao punkti 8 parempoolse veeru lõppu lisatakse järgmine lõik:

“Punkti a esimest rida, mille kohaselt peab puidust pakkematerjal olema toodetud kooritud ümarpuidust, kohaldatakse alates 1. märtsist 2006.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 28. veebruaril 2005. Nad edastavad komisjonile viivitamata nende sätete teksti koos kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi sätete vastavustabeliga.

Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. märtsist 2005.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BODEN

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/102/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 9).

1

(2)  ELT L 309, 6.10.2004, lk 9.

2

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 2.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/14

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. veebruar 2005,

millega muudetakse 27. märtsi 2000. aasta otsust, millega antakse Europoli direktorile volitused alustada läbirääkimisi kokkulepete sõlmimiseks kolmandate riikide ja Euroopa Liiduga mitteseotud organitega

(2005/169/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Politseiameti loomise konventsiooni (Europoli konventsioon) (1) artikli 42 lõiget 2, artikli 10 lõiget 4 ja artiklit 18,

võttes arvesse nõukogu 3. novembri 1998. aasta akti, millega nähakse ette eeskirjad, mis reguleerivad Europoli välissuhteid kolmandate riikide ja Euroopa Liiduga mitteseotud organitega, (2) eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse nõukogu 3. novembri 1998. aasta akti, millega nähakse ette eeskirjad, mis reguleerivad kolmandatelt isikutelt saadava teabe vastuvõtmist Europoli poolt, (3) eriti selle artiklit 2,

võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 1999. aasta akti, millega võetakse vastu eeskiri isikuandmete edastamise kohta Europolilt kolmandatele riikidele ja kolmandatele isikutele, (4) eriti selle artikleid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Operatiivnõuded ja vajadus võidelda Europoli kaudu tõhusalt organiseeritud kuritegevuse vastu nõuavad, et Iisrael lisataks nende kolmandate riikide nimekirja, kellega Europoli direktor on volitatud läbirääkimisi alustama. |
| --- | --- |

(1)

Operatiivnõuded ja vajadus võidelda Europoli kaudu tõhusalt organiseeritud kuritegevuse vastu nõuavad, et Iisrael lisataks nende kolmandate riikide nimekirja, kellega Europoli direktor on volitatud läbirääkimisi alustama.

| (2) | Seega tuleks nõukogu 27. märtsi 2000. aasta otsust (5) muuta, |
| --- | --- |

(2)

Seega tuleks nõukogu 27. märtsi 2000. aasta otsust (5) muuta,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu 27. märtsi 2000. aasta otsust muudetakse järgmiselt.

| | Artikli 2 lõikes 1, pealkirja “Kolmandad riigid” all lisatakse tähestikulisse järjekorda järgnev riik:






  “— | Iisrael”. |
| --- | --- | --- |

Artikli 2 lõikes 1, pealkirja “Kolmandad riigid” all lisatakse tähestikulisse järjekorda järgnev riik:

“—

Iisrael”.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päevale järgneval päeval.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

N. SCHMIT

---

(1)  EÜT C 316, 27.11.1995, lk 2.

1

(2)  EÜT C 26, 30.1.1999, lk 19.

2

(3)  EÜT C 26, 30.1.1999, lk 17.

3

(4)  EÜT C 88, 30.3.1999, lk 1.

4

(5)  EÜT C 106, 13.4.2000, lk 1. Otsust on viimati muudetud 2. detsembri 2004. aasta otsusega (ELT C 317, 22.12.2004, lk 1).

5

---

Komisjon

| 2.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/15

---

KOMISJONI OTSUS,

16. juuni 2004,

Rotterdami, Antwerpeni ja Ruhri piirkonna vahelise propeenijuhtme rajamiseks antava abi kohta, millest on teatanud Belgia, Saksamaa ja Madalmaad

C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2031 all)

(Ainult hollandi-, prantsus- ja saksakeelsed tekstid on autentsed)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/170/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama oma märkusi vastavalt nimetatud artiklitele (1) ja olles nendega arvestanud,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 2002. aasta sügisest on komisjonil olnud propeenijuhtme ehituse projektile antava riigiabi teemadel mitteametlikke kontakte Madalmaade ja Saksamaa ametivõimudega. Komisjon kirjutas 13. veebruaril 2002. aastal Saksamaale ja viimane vastas 27. märtsil 2003. aastal. Komisjonil oli seejärel mitteametlikke kontakte ka Belgia ametivõimudega. Euroopa naftakeemia tootjate assotsiatsioon (APPE) edastas selle projekti toetuseks oma 15. mai 2003. aasta kirjas aruande. Oma 24. juuli 2003. aasta, 4. septembri 2003. aasta ja 16. oktoobri 2003. aasta kirjades teavitasid Saksamaa, Madalmaade ja Belgia ametivõimud komisjoni omapoolsest abist projektile. Need dokumendid registreeriti vastavalt numbrite N 355/03, N 400/03 ja N 473/03 all. |
| --- | --- |

(1)

2002. aasta sügisest on komisjonil olnud propeenijuhtme ehituse projektile antava riigiabi teemadel mitteametlikke kontakte Madalmaade ja Saksamaa ametivõimudega. Komisjon kirjutas 13. veebruaril 2002. aastal Saksamaale ja viimane vastas 27. märtsil 2003. aastal. Komisjonil oli seejärel mitteametlikke kontakte ka Belgia ametivõimudega. Euroopa naftakeemia tootjate assotsiatsioon (APPE) edastas selle projekti toetuseks oma 15. mai 2003. aasta kirjas aruande. Oma 24. juuli 2003. aasta, 4. septembri 2003. aasta ja 16. oktoobri 2003. aasta kirjades teavitasid Saksamaa, Madalmaade ja Belgia ametivõimud komisjoni omapoolsest abist projektile. Need dokumendid registreeriti vastavalt numbrite N 355/03, N 400/03 ja N 473/03 all.

| (2) | Komisjon palus oma 27. augusti 2003. aasta kirjas Saksamaalt lisateavet. Selle palve täitis Saksamaa 6., 15. ja 28. oktoobri 2003. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon palus oma 27. augusti 2003. aasta kirjas Saksamaalt lisateavet. Selle palve täitis Saksamaa 6., 15. ja 28. oktoobri 2003. aasta kirjades.

| (3) | Oma 11. novembri 2003. aasta otsusega K(2003) 4080 algatas komisjon menetluse, mis on seoses teavitatud meetmetega ette nähtud asutamislepingu artikli 88 lõikes 2. Komisjon edastas otsuse Saksamaale, Madalmaadele ja Belgiale samal päeval – menetlused registreeriti vastavalt numbrite C 67/03, C 68/03 ja C 69/03 all. Saksamaa, Madalmaad ja Belgia esitasid oma 12., 18. ja 22. detsembri 2003. aasta kirjades selle otsuse suhtes oma märkused. Komisjon küsis lisateavet oma 23. jaanuari 2004. aasta kirjades, millele asjaomased liikmesriigid vastasid 20. ja 27. veebruari ning 2. märtsi 2004. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(3)

Oma 11. novembri 2003. aasta otsusega K(2003) 4080 algatas komisjon menetluse, mis on seoses teavitatud meetmetega ette nähtud asutamislepingu artikli 88 lõikes 2. Komisjon edastas otsuse Saksamaale, Madalmaadele ja Belgiale samal päeval – menetlused registreeriti vastavalt numbrite C 67/03, C 68/03 ja C 69/03 all. Saksamaa, Madalmaad ja Belgia esitasid oma 12., 18. ja 22. detsembri 2003. aasta kirjades selle otsuse suhtes oma märkused. Komisjon küsis lisateavet oma 23. jaanuari 2004. aasta kirjades, millele asjaomased liikmesriigid vastasid 20. ja 27. veebruari ning 2. märtsi 2004. aasta kirjades.

| (4) | Komisjoni otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Kolm huvitatud isikut saatsid komisjonile oma märkused, mille komisjon edastas Saksamaale, Madalmaadele ja Belgiale. Oma 5., 29. ja 11. märtsi 2004. aasta kirjades kommenteerisid riigid neid tähelepanekuid. Viimaks saatsid nad ka lisateabe oma 25. mai ja 4. juuni kirjades 2004. aastal. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Kolm huvitatud isikut saatsid komisjonile oma märkused, mille komisjon edastas Saksamaale, Madalmaadele ja Belgiale. Oma 5., 29. ja 11. märtsi 2004. aasta kirjades kommenteerisid riigid neid tähelepanekuid. Viimaks saatsid nad ka lisateabe oma 25. mai ja 4. juuni kirjades 2004. aastal.

2.   KÕNEALUSTE MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Üldinformatsioon ja abisaaja

2.1.1.   Propeen ja selle transport

| (5) | Nafta töötlemisel saadud propeeni kasutatakse polümeeride tootmiseks, mida omakorda tarvitatakse plastmaterjalide valmistamisel. Lääne-Euroopas saadakse ligi 70 % propeenist eteeni tootmise kõrvalsaadusena. Seega sõltub tootmisüksuste asukoht tihti eteeni turustamisvõimalustest. Lääne-Euroopa turu kogumahuks hinnati 2001. aastal 14,7 miljoni tonni, millest pool kasutati uue propeenitorujuhtme teeninduspiirkonnas. Propeenituru lähiaastate kasvuprognoos on hinnanguliselt 3,7 %–4 %. Eteeniturgu iseloomustab aga märksa väiksem, ligikaudu 2 % kasv. |
| --- | --- |

(5)

Nafta töötlemisel saadud propeeni kasutatakse polümeeride tootmiseks, mida omakorda tarvitatakse plastmaterjalide valmistamisel. Lääne-Euroopas saadakse ligi 70 % propeenist eteeni tootmise kõrvalsaadusena. Seega sõltub tootmisüksuste asukoht tihti eteeni turustamisvõimalustest. Lääne-Euroopa turu kogumahuks hinnati 2001. aastal 14,7 miljoni tonni, millest pool kasutati uue propeenitorujuhtme teeninduspiirkonnas. Propeenituru lähiaastate kasvuprognoos on hinnanguliselt 3,7 %–4 %. Eteeniturgu iseloomustab aga märksa väiksem, ligikaudu 2 % kasv.

| (6) | Praegu saabub igal aastal umbes 5 501 500 tonnist propeeni vedavat lihtrit ja 480 050 tonnist tsisternvagunit Rotterdam-Antwerpen-Kölni kolmnurka. 2010. aastaks prognoositakse selles piirkonnas 1,7 miljoni tonni suurust propeeni puudujääki. Keemiaharu struktuuri arenedes aga peaks propeenijuhtmega kohale veetama 2,5 tonni. |
| --- | --- |

(6)

Praegu saabub igal aastal umbes 5 501 500 tonnist propeeni vedavat lihtrit ja 480 050 tonnist tsisternvagunit Rotterdam-Antwerpen-Kölni kolmnurka. 2010. aastaks prognoositakse selles piirkonnas 1,7 miljoni tonni suurust propeeni puudujääki. Keemiaharu struktuuri arenedes aga peaks propeenijuhtmega kohale veetama 2,5 tonni.

| (7) | Vaadates eraldi vedu Rotterdamist Limburgi lõunaosasse ja Ruhri piirkonda, on arvud pisut erinevad. 1997. aastal veeti 93,4 miljonit tonni propeeni kilomeetri kohta, millest 4 miljonit tonni raudteed pidi ja 89,4 miljonit lihtritega. 2010. aastal peaks Ruhri piirkonda veetama kokku 1,5 miljonit tonni aastas, mis teeb 750 lihtrit aastas. Rotterdamist Limburgi lõunaosasse veetav propeen kokku oleks umbkaudu 180 000 tonni aastas ehk 900 tsisternvagunit ja 70 lihtrit aastas. |
| --- | --- |

(7)

Vaadates eraldi vedu Rotterdamist Limburgi lõunaosasse ja Ruhri piirkonda, on arvud pisut erinevad. 1997. aastal veeti 93,4 miljonit tonni propeeni kilomeetri kohta, millest 4 miljonit tonni raudteed pidi ja 89,4 miljonit lihtritega. 2010. aastal peaks Ruhri piirkonda veetama kokku 1,5 miljonit tonni aastas, mis teeb 750 lihtrit aastas. Rotterdamist Limburgi lõunaosasse veetav propeen kokku oleks umbkaudu 180 000 tonni aastas ehk 900 tsisternvagunit ja 70 lihtrit aastas.

2.1.2.   Abisaaja

| (8) | Abisaaja on keemiaettevõtete konsortsium European Pipeline Company BV (EPC). Selle eelkäija on European Pipeline Development Company (EPDC). Selle aktsionärid on BASF AG, Celanese Chemical Europe GmbH, Shell Nederland Chemie BV, DSM NV, Rütgers Chemicals AG, Sasol Germany GmbH, Veba Oil Refining & Petrochemicals GmbH, Westgas GmbH ja SABIC Europe. Sellele konsortsiumile kuuluvad Madalmaade aktsiad, 100 % Belgia varahaldusettevõtte EPDC Flanders NV aktsiatest ja 49,9 % Saksa varahaldusettevõtte Propylenpipeline Ruhr GmbH (PRG) (3) aktsiatest. Äriühingule Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen (LEG) (4) kuuluvad ülejäänud 50,1 % aktsiatest, kuid tema finantskohustused on piiratud tema kapitaliosalusega ühingus. EPC ja Belgia ning Saksa varahaldusettevõtted asutasid koos ühisettevõtte European Pipeline Administration Company (EPAC), mis vastutab kogu propeenitorujuhtme haldamise eest. |
| --- | --- |

(8)

Abisaaja on keemiaettevõtete konsortsium European Pipeline Company BV (EPC). Selle eelkäija on European Pipeline Development Company (EPDC). Selle aktsionärid on BASF AG, Celanese Chemical Europe GmbH, Shell Nederland Chemie BV, DSM NV, Rütgers Chemicals AG, Sasol Germany GmbH, Veba Oil Refining & Petrochemicals GmbH, Westgas GmbH ja SABIC Europe. Sellele konsortsiumile kuuluvad Madalmaade aktsiad, 100 % Belgia varahaldusettevõtte EPDC Flanders NV aktsiatest ja 49,9 % Saksa varahaldusettevõtte Propylenpipeline Ruhr GmbH (PRG) (3) aktsiatest. Äriühingule Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen (LEG) (4) kuuluvad ülejäänud 50,1 % aktsiatest, kuid tema finantskohustused on piiratud tema kapitaliosalusega ühingus. EPC ja Belgia ning Saksa varahaldusettevõtted asutasid koos ühisettevõtte European Pipeline Administration Company (EPAC), mis vastutab kogu propeenitorujuhtme haldamise eest.

2.1.3.   Propeenijuhtme projekt

| (9) | Teatised käsitlevad torujuhet, mille abil veetakse propeeni Rotterdamist Antwerpeni, Tessenderloo, Geleeni ja Kölni kaudu Oberhausenisse Ruhris. Juhtmevõrgustiku üldpikkus oleks ligikaudu 520 km. See üheksast osast koosnev torujuhe järgiks nii palju kui võimalik olemasolevaid eteenijuhtmeid. Saksa teatis on seotud vaid Oberhausenist Kölni kaudu Madalmaade piirini kulgeva osaga (“Pilot 2”), kus ta ühineb teise, Ruhri piirkonna põhjaosa torujuhtmega (“Pilot 1”). Lisaks investeeringutele propeenitorujuhtmesse, investeeritakse Madalmaade ja Belgia sadamatesse ning Duisburgis Saksamaal uutesse ladustamisvõimsustesse. Vastavalt nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivile 85/337/EMÜ, milles käsitletakse teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamist, (5) peab abisaaja andma hinnangu kogu propeenitorujuhtme keskkonnamõjule. |
| --- | --- |

(9)

Teatised käsitlevad torujuhet, mille abil veetakse propeeni Rotterdamist Antwerpeni, Tessenderloo, Geleeni ja Kölni kaudu Oberhausenisse Ruhris. Juhtmevõrgustiku üldpikkus oleks ligikaudu 520 km. See üheksast osast koosnev torujuhe järgiks nii palju kui võimalik olemasolevaid eteenijuhtmeid. Saksa teatis on seotud vaid Oberhausenist Kölni kaudu Madalmaade piirini kulgeva osaga (“Pilot 2”), kus ta ühineb teise, Ruhri piirkonna põhjaosa torujuhtmega (“Pilot 1”). Lisaks investeeringutele propeenitorujuhtmesse, investeeritakse Madalmaade ja Belgia sadamatesse ning Duisburgis Saksamaal uutesse ladustamisvõimsustesse. Vastavalt nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivile 85/337/EMÜ, milles käsitletakse teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamist, (5) peab abisaaja andma hinnangu kogu propeenitorujuhtme keskkonnamõjule.

| (10) | Investeeringu kogumaksumus ulatub 148 500 000 euroni, nagu esitatud tabelis 1. (6)

  Tabel 1
  Investeeringu kogumaksumus






  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| Juhtmeosa | Investeering |
| Saksamaa, “Pilot 2” | 67,134 |
| Madalmaad | 26,0 |
| Belgia | 55,4 |
| kokku | 148,5 |

(10)

Investeeringu kogumaksumus ulatub 148 500 000 euroni, nagu esitatud tabelis 1. (6)

Tabel 1

Investeeringu kogumaksumus

(miljonites eurodes)

Juhtmeosa

Investeering

Saksamaa, “Pilot 2”

67,134

Madalmaad

26,0

Belgia

55,4

kokku

148,5

| (11) | Propeenijuhtme haldamine on korraldatud kooskõlas kolmandatele isikutele avatud juurdepääsu (“open access/common carrier”) ja väikese kasumi põhimõttega. Propeenijuhet võivad kasutada diskrimineerimiseta kõik tootjad ja kasutajad, kes seda soovivad. Torujuhtme läbilaskevõime peaks olema piisav, et katta lähema 20 aasta jooksul prognoositav nõudluse kasv. Teenustasu on kõigile kasutajatele ühesugune, sõltumata sellest, kas tegemist on aktsionäriga või mitte. See määratakse kindlaks vastavalt läbitud juhtmeosade arvule. |
| --- | --- |

(11)

Propeenijuhtme haldamine on korraldatud kooskõlas kolmandatele isikutele avatud juurdepääsu (“open access/common carrier”) ja väikese kasumi põhimõttega. Propeenijuhet võivad kasutada diskrimineerimiseta kõik tootjad ja kasutajad, kes seda soovivad. Torujuhtme läbilaskevõime peaks olema piisav, et katta lähema 20 aasta jooksul prognoositav nõudluse kasv. Teenustasu on kõigile kasutajatele ühesugune, sõltumata sellest, kas tegemist on aktsionäriga või mitte. See määratakse kindlaks vastavalt läbitud juhtmeosade arvule.

| (12) | Teenustasu määratakse kindlaks läbipaistvalt, võrreldavalt raudtee- ja veetranspordi teenustasudega. [...] (7) 2006–2008 [...]. Kogusega seotud hinnaalandust ei ole ette nähtud. Teenustasu kaasajastamiseks viiakse iga kahe aasta järel läbi neid transpordiliike käsitlev uuring. |
| --- | --- |

(12)

Teenustasu määratakse kindlaks läbipaistvalt, võrreldavalt raudtee- ja veetranspordi teenustasudega. [...] (7) 2006–2008 [...]. Kogusega seotud hinnaalandust ei ole ette nähtud. Teenustasu kaasajastamiseks viiakse iga kahe aasta järel läbi neid transpordiliike käsitlev uuring.

| (13) | Ehitustööde ja teenuste ostmisel peavad EPAC ja PRG järgima menetlust, mis on ette nähtud riigihankeid käsitlevates ühenduse ja riigisisestes õigusaktides. |
| --- | --- |

(13)

Ehitustööde ja teenuste ostmisel peavad EPAC ja PRG järgima menetlust, mis on ette nähtud riigihankeid käsitlevates ühenduse ja riigisisestes õigusaktides.

2.1.4   Abi

| (14) | Saksamaa kavatseb eraldada propeenijuhtme Saksamaad läbivale osale (“Pilot 2”) otsetoetust, mis katab 80 % ulatuses normaalsest tasuvuspiirist puudujääva osa (“unrentierlichen investiven Kosten”) ja mille ülempiir on 50 % kogu investeerimissummast. Abikõlblik kulu on investeering, mis sisaldab planeerimist, ehitust ja juhtme esimest täitmist, millest on lahutatud esimese 15 aasta planeerimata lisatulu, mis on arvutatud diskonteeritud rahavoogude analüüsi alusel. Abi summa ulatuks 18 682 000 euroni. Vastavalt Saksa ametivõimude edastatud arvutustele võimaldab see abi 25 aasta jooksul saavutada 5,6 % sisemise tasuvusläve. |
| --- | --- |

(14)

Saksamaa kavatseb eraldada propeenijuhtme Saksamaad läbivale osale (“Pilot 2”) otsetoetust, mis katab 80 % ulatuses normaalsest tasuvuspiirist puudujääva osa (“unrentierlichen investiven Kosten”) ja mille ülempiir on 50 % kogu investeerimissummast. Abikõlblik kulu on investeering, mis sisaldab planeerimist, ehitust ja juhtme esimest täitmist, millest on lahutatud esimese 15 aasta planeerimata lisatulu, mis on arvutatud diskonteeritud rahavoogude analüüsi alusel. Abi summa ulatuks 18 682 000 euroni. Vastavalt Saksa ametivõimude edastatud arvutustele võimaldab see abi 25 aasta jooksul saavutada 5,6 % sisemise tasuvusläve.

| (15) | Madalmaad kavatsevad eraldada abi 4 000 000 euro ulatuses. See summa oleks vajalik, et viia projekti Madalmaid läbiva osa tasuvus tööstuspartneritele vastuvõetava tasemeni. Saksa ja Madalmaade riigiabi on ad hoc meede, mis ei põhine mingil toetuskaval. |
| --- | --- |

(15)

Madalmaad kavatsevad eraldada abi 4 000 000 euro ulatuses. See summa oleks vajalik, et viia projekti Madalmaid läbiva osa tasuvus tööstuspartneritele vastuvõetava tasemeni. Saksa ja Madalmaade riigiabi on ad hoc meede, mis ei põhine mingil toetuskaval.

| (16) | Belgia eraldatava otsetoetuse suurus on 2 919 480 eurot ja ta kavatseb abisaaja vabastada viieks aastaks omandimaksu maksmisest, mis annab hinnanguliselt 766 000 euro suuruse eelise. Investeeringu kogumaksumus oleks Belgias 55 400 000 eurot, millest 40 885 000 eurot loevad Belgia ametivõimud abikõlblikuks. Sellest on lahutatud tegevuskasum, mis ulatub 16 556 000 euroni, (8) mis jätab abikõlbliku summa suuruseks 24 329 000 eurot. Belgia ametivõimud on arvamusel, et antud abi on kooskõlas komisjoni heakskiidetud toetuskavaga. (9) Kõnealuses kavas nähakse ette 12 % abi eraldamist seda tüüpi investeeringutele, mis vastab 2 919 480 euro suurusele abile. Abi ei saa määrata kulutuste katteks, mis on seotud üldiste uuringute, maade ostu ja vahendustasudega. |
| --- | --- |

(16)

Belgia eraldatava otsetoetuse suurus on 2 919 480 eurot ja ta kavatseb abisaaja vabastada viieks aastaks omandimaksu maksmisest, mis annab hinnanguliselt 766 000 euro suuruse eelise. Investeeringu kogumaksumus oleks Belgias 55 400 000 eurot, millest 40 885 000 eurot loevad Belgia ametivõimud abikõlblikuks. Sellest on lahutatud tegevuskasum, mis ulatub 16 556 000 euroni, (8) mis jätab abikõlbliku summa suuruseks 24 329 000 eurot. Belgia ametivõimud on arvamusel, et antud abi on kooskõlas komisjoni heakskiidetud toetuskavaga. (9) Kõnealuses kavas nähakse ette 12 % abi eraldamist seda tüüpi investeeringutele, mis vastab 2 919 480 euro suurusele abile. Abi ei saa määrata kulutuste katteks, mis on seotud üldiste uuringute, maade ostu ja vahendustasudega.

| (17) | Belgia teavitas komisjoni oma abist, et saada juriidiline kindlus ja anda komisjonile investeerimisprojektist tervikpilt koos eraldatud abi kogusummaga. |
| --- | --- |

(17)

Belgia teavitas komisjoni oma abist, et saada juriidiline kindlus ja anda komisjonile investeerimisprojektist tervikpilt koos eraldatud abi kogusummaga.

| (18) | Kolm liikmesriiki on andnud abi tingimusel, et 25 aasta ehk propeenijuhtme majandusliku eluea jooksul kohaldatakse vaba juurdepääsu ja võrdse kohtlemise põhimõtteid. Nende põhimõtete austamine on kirjas EPMC põhikirjas, kusjuures pärast 25aastase ajavahemiku lõppemist saab põhikirja muuta selles küsimuses vaid kõikide liikmete ühehäälse otsuse alusel. |
| --- | --- |

(18)

Kolm liikmesriiki on andnud abi tingimusel, et 25 aasta ehk propeenijuhtme majandusliku eluea jooksul kohaldatakse vaba juurdepääsu ja võrdse kohtlemise põhimõtteid. Nende põhimõtete austamine on kirjas EPMC põhikirjas, kusjuures pärast 25aastase ajavahemiku lõppemist saab põhikirja muuta selles küsimuses vaid kõikide liikmete ühehäälse otsuse alusel.

| (19) | Läbivaatamisel on EIP laen, mis moodustab kuni 30 % projekti kogumaksumusest. Aktsionärid kataksid 8 miljonit eurot omavahenditest ja ülejäänud osa rahastamise tagaksid pangad. Samal ajal peavad aktsionärid kandma esimeste aastate kahjud, mis teeb aastani 2008 kokku ligikaudu 38 miljonit eurot, mis pärast intresside ja maksude mahaarvutamist oleks 18 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(19)

Läbivaatamisel on EIP laen, mis moodustab kuni 30 % projekti kogumaksumusest. Aktsionärid kataksid 8 miljonit eurot omavahenditest ja ülejäänud osa rahastamise tagaksid pangad. Samal ajal peavad aktsionärid kandma esimeste aastate kahjud, mis teeb aastani 2008 kokku ligikaudu 38 miljonit eurot, mis pärast intresside ja maksude mahaarvutamist oleks 18 miljonit eurot.

2.1.5.   Laiem, üleeuroopaline alkeenide juhtmevõrk

| (20) | APPE saatis komisjonile aruande, milles käsitletakse laiemat alkeenide juhtmevõrgustikku, mille osa on ka kõnealune propeenijuhtme projekt. (10) Praegu on Euroopas kokku viis omavahel ühtseks võrgustikuks ühendamata eraldiseisvat süsteemi eteeni transportimiseks, millega on ühendatud vaid 50 % koguvõimsusest. Propeeni veoks on Beneluxi ümbruskonnas mitmeid eraldiseisvaid süsteeme. Ühise alkeenidevõrgu eesmärk on need erinevad süsteemid ühendada ja neid arendada. Aruandes on toodud välja mitu kaarti, kus on esitatud mitmesuguseid juba ehitusjärgus ja kavandatud juhtmeprojekte, mille abil oleks võimalik luua terviklik võrgustik. |
| --- | --- |

(20)

APPE saatis komisjonile aruande, milles käsitletakse laiemat alkeenide juhtmevõrgustikku, mille osa on ka kõnealune propeenijuhtme projekt. (10) Praegu on Euroopas kokku viis omavahel ühtseks võrgustikuks ühendamata eraldiseisvat süsteemi eteeni transportimiseks, millega on ühendatud vaid 50 % koguvõimsusest. Propeeni veoks on Beneluxi ümbruskonnas mitmeid eraldiseisvaid süsteeme. Ühise alkeenidevõrgu eesmärk on need erinevad süsteemid ühendada ja neid arendada. Aruandes on toodud välja mitu kaarti, kus on esitatud mitmesuguseid juba ehitusjärgus ja kavandatud juhtmeprojekte, mille abil oleks võimalik luua terviklik võrgustik.

2.2.   Saksa, Madalmaade ja Belgia ametiasutuste esitatud põhjendused riigiabi andmiseks

| (21) | Projekti vajadust põhjendatakse kaalutlustega, mis on seotud keskkonna, transpordi turvalisuse ja tööstuspoliitikaga. |
| --- | --- |

(21)

Projekti vajadust põhjendatakse kaalutlustega, mis on seotud keskkonna, transpordi turvalisuse ja tööstuspoliitikaga.

2.2.1.   Keskkonnaga seotud eelised

| (22) | Propeeni veomahud peaksid kasvama väga kiiresti, mis suurendab koormust laeva- ja autotranspordile. Juhtme rajamine peaks laeva- ja autotranspordi probleemi leevendama ning hoidma ära pudelikaelte tekkimise. See vähendaks oluliselt ummikuid maanteedel. |
| --- | --- |

(22)

Propeeni veomahud peaksid kasvama väga kiiresti, mis suurendab koormust laeva- ja autotranspordile. Juhtme rajamine peaks laeva- ja autotranspordi probleemi leevendama ning hoidma ära pudelikaelte tekkimise. See vähendaks oluliselt ummikuid maanteedel.

| (23) | Erinevus traditsiooniliste transpordiliikide ja juhtmetranspordi puhul eralduvate heitkoguste vahel on esitatud tabelis 2.
  Tabel 2
  Eralduvad heitkogused | Ühikud | Raudtee | Lihter | Kokku | Juhe | Delta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veomahud | t/km | 7 100 000 | 158 200 000 | 165 300 000 | 165 300 000 | |
| CO2 | kg/t/km | 312 | 6 960 | 7 237 | 4 496 | 2 741 |
| NOx | kg/t/km | 1,99 | 124 | 126 | 5,12 | 121 |
| CO | kg/t/km | 0,14 | 6,33 | 6,47 | 0,5 | 5,97 |
| VOC | kg/t/km | 0,07 | 6,33 | 6,4 | 0,17 | 6,23 |
| SO2 | kg/t/km | 0,14 | 9,49 | 9,63 | 2,15 | 7,48 |

(23)

Erinevus traditsiooniliste transpordiliikide ja juhtmetranspordi puhul eralduvate heitkoguste vahel on esitatud tabelis 2.

Tabel 2

Eralduvad heitkogused

Ühikud

Raudtee

Lihter

Kokku

Juhe

Delta

Veomahud

t/km

7 100 000

158 200 000

165 300 000

165 300 000

CO2

kg/t/km

312

6 960

7 237

4 496

2 741

NOx

kg/t/km

1,99

124

126

5,12

121

CO

kg/t/km

0,14

6,33

6,47

0,5

5,97

VOC

kg/t/km

0,07

6,33

6,4

0,17

6,23

SO2

kg/t/km

0,14

9,49

9,63

2,15

7,48

| (24) | Heitkogused vähenevad veelgi, sest tänu juhtmele on võimalik investeerida uutesse keskuste rajamisse, mille tulemusena väheneb alkeenide transpordi vajadus. |
| --- | --- |

(24)

Heitkogused vähenevad veelgi, sest tänu juhtmele on võimalik investeerida uutesse keskuste rajamisse, mille tulemusena väheneb alkeenide transpordi vajadus.

2.2.2.   Transpordi turvalisus ja liiklusummikud

| (25) | Propeenijuhe aitab muuta transporti oluliselt turvalisemaks. Propeen kuulub kõige kõrgemasse riskiklassi. Kui torujuhet ei ehitata, kaasneks turu arenguga muude propeeni transportimisviiside märkimisväärne kasv, samuti nendega seotud liiklusturvalisuse ja ummikute probleemi teravnemine. |
| --- | --- |

(25)

Propeenijuhe aitab muuta transporti oluliselt turvalisemaks. Propeen kuulub kõige kõrgemasse riskiklassi. Kui torujuhet ei ehitata, kaasneks turu arenguga muude propeeni transportimisviiside märkimisväärne kasv, samuti nendega seotud liiklusturvalisuse ja ummikute probleemi teravnemine.

| (26) | Madalmaades tuntakse muret eelkõige seoses lihtriveo ja raudteetranspordiga. Raudteetranspordi arenguga teravneks turvalisuse ja propeeni ümberlaadimise küsimus piki raudteed. Tänu torujuhtmele oleks võimalik seda ohtu vähendada eelkõige vajalike manööverduste ja ümberlaadimiste arvu vähendamise teel jaamades. Üks ohtlikemaid paiku Rotterdami ja Geleeni vahelisel raudteelõigul on Venlo raudteejaam. Selle probleemi lahendamiseks tuleks kavandada jaama üleviimist teise kohta, mis aga läheks maksma ligikaudu 134 miljonit eurot. Propeenijuhtme rajamise puhul aga ei ole see üleviimine enam vajalik. |
| --- | --- |

(26)

Madalmaades tuntakse muret eelkõige seoses lihtriveo ja raudteetranspordiga. Raudteetranspordi arenguga teravneks turvalisuse ja propeeni ümberlaadimise küsimus piki raudteed. Tänu torujuhtmele oleks võimalik seda ohtu vähendada eelkõige vajalike manööverduste ja ümberlaadimiste arvu vähendamise teel jaamades. Üks ohtlikemaid paiku Rotterdami ja Geleeni vahelisel raudteelõigul on Venlo raudteejaam. Selle probleemi lahendamiseks tuleks kavandada jaama üleviimist teise kohta, mis aga läheks maksma ligikaudu 134 miljonit eurot. Propeenijuhtme rajamise puhul aga ei ole see üleviimine enam vajalik.

| (27) | Madalmaade hinnangul on toetuse otsene sotsiaal-majanduslik kasu (liiklusturvalisus, heitkogused ja müra vähenemine) 12 %. |
| --- | --- |

(27)

Madalmaade hinnangul on toetuse otsene sotsiaal-majanduslik kasu (liiklusturvalisus, heitkogused ja müra vähenemine) 12 %.

2.2.3.   Tööstuspoliitika ja tööhõivega seotud kaalutlused

| (28) | Propeenijuhe on strateegiliselt oluline asjaomase piirkonna keemiatööstuse elujõulisusele seisukohalt. 1998. aasta uurimus tõi välja asjakohase infrastruktuuri puudumise kui peamise konkurentsivõimet pärssiva teguri. Olukord on hoopis teistsugune Ameerika Ühendriikides, kus võrk on hästi välja arendatud. Juhe lihtsustaks oluliselt transporti, sest juhe toimib ka hoidlana, millele pääsevad kõik kasutajad juurde otse ja mis asub neile lähedal. Juhe vähendaks samuti klientide ebakindlust propeeniga varustamise suhtes, mis on seotud aurkrakkimistehastes tekkivate häiretega tootmises. |
| --- | --- |

(28)

Propeenijuhe on strateegiliselt oluline asjaomase piirkonna keemiatööstuse elujõulisusele seisukohalt. 1998. aasta uurimus tõi välja asjakohase infrastruktuuri puudumise kui peamise konkurentsivõimet pärssiva teguri. Olukord on hoopis teistsugune Ameerika Ühendriikides, kus võrk on hästi välja arendatud. Juhe lihtsustaks oluliselt transporti, sest juhe toimib ka hoidlana, millele pääsevad kõik kasutajad juurde otse ja mis asub neile lähedal. Juhe vähendaks samuti klientide ebakindlust propeeniga varustamise suhtes, mis on seotud aurkrakkimistehastes tekkivate häiretega tootmises.

| (29) | 1999. aastal andis keemia toorainetööstus Emscher-Lippe piirkonnas (Saksamaal) tööd 5 233 inimesele. Ligi 1 906 töökohta olid tihedalt seotud propeenipõhiste toodetega: 1 506 töökohta toorainetööstuses ja 400 töökohta plastmaterjalide töötluses. Juhtme puudumisel kasutataks kõnealuse piirkonna potentsiaali maksimaalselt 50 % ulatuses. Läbiviidud uurimuses pakuti välja Emcher-Lippe piirkonna oletatav töökohtade arv propeenijuhtme olemasolul ja selle puudumisel. Toorainetööstusele looks see projekt aastaks 2010 juurde 658 töökohta, arvestamata seejuures multiplikaatorefekti. Sellega seotud keemiatööstuses aga 2 697 töökohta. Absoluutarvudes kahaneks tööhõive nii või teisiti, kuid tänu propeenijuhtmele aeglasemalt kui muidu. |
| --- | --- |

(29)

1999. aastal andis keemia toorainetööstus Emscher-Lippe piirkonnas (Saksamaal) tööd 5 233 inimesele. Ligi 1 906 töökohta olid tihedalt seotud propeenipõhiste toodetega: 1 506 töökohta toorainetööstuses ja 400 töökohta plastmaterjalide töötluses. Juhtme puudumisel kasutataks kõnealuse piirkonna potentsiaali maksimaalselt 50 % ulatuses. Läbiviidud uurimuses pakuti välja Emcher-Lippe piirkonna oletatav töökohtade arv propeenijuhtme olemasolul ja selle puudumisel. Toorainetööstusele looks see projekt aastaks 2010 juurde 658 töökohta, arvestamata seejuures multiplikaatorefekti. Sellega seotud keemiatööstuses aga 2 697 töökohta. Absoluutarvudes kahaneks tööhõive nii või teisiti, kuid tänu propeenijuhtmele aeglasemalt kui muidu.

| (30) | Aastal 2002 oli Limburgi lõunaosa keemiatööstuses tööga hõivatud ligi 9 740 inimest. Neist 500–550 töötavad Limburgi lõunaosas propeenitootmises ning polüpropeeni derivaatide tootmise ja töötlemise alal. |
| --- | --- |

(30)

Aastal 2002 oli Limburgi lõunaosa keemiatööstuses tööga hõivatud ligi 9 740 inimest. Neist 500–550 töötavad Limburgi lõunaosas propeenitootmises ning polüpropeeni derivaatide tootmise ja töötlemise alal.

3.   ASUTAMISLEPINGU ARTIKLI 88 LÕIKES 2 ETTENÄHTUD MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJENDUSED

| (31) | Oma otsuses algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus selgitas komisjon, millistel põhjustel tuleb kõnealuseid meetmeid käsitleda riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning väljendas teatavat kahtlust nende meetmete kokkusobivuse suhtes eespool nimetatud asutamislepinguga. Abi ei mahu ühenduse keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta kehtestatud suuniste (11) (edaspidi: “keskkonnakaitsega seotud riigiabi suunised”) ega piirkondliku riigiabi andmise juhendi, (12) samuti mitte muude komisjoni juhendites ja suunistes kehtestatud tingimuste alla. Ühtlasi erineb kõnealune juhtum teistest transpordiinfrastruktuuri abiga seotud juhtumitest, mille komisjon on heaks kiitnud. Seoses abi hindamisel kasutatud üldiste kriteeriumidega täheldas komisjon, et vajaminev kogusumma ja abi proportsionaalsus ei ole selged. Teatavate juhtmete ehitust on rahastatud täielikult erakapitalist. Lisaks kõigub abi osatähtsus projekti osade lõikes oluliselt: näiteks on selle osatähtsus suhteliselt suur Saksamaa osas. Kerkisid üles ka teatavad küsimused seoses tulususe arvutamise aluseks olevate väidetega. Lõpuks on komisjonil tekkinud küsimus, kas siin ei ole tegu konkurentsi liialt suure moonutamisega, eelkõige otseselt projektis osalevate keemiaettevõtete ja teiste keemiatööstuse ning seotud tööstusalade ettevõtete vahel, ning kõnealuse piirkonna ja teiste ühenduse piirkondade keemiatööstuse vahel. |
| --- | --- |

(31)

Oma otsuses algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus selgitas komisjon, millistel põhjustel tuleb kõnealuseid meetmeid käsitleda riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning väljendas teatavat kahtlust nende meetmete kokkusobivuse suhtes eespool nimetatud asutamislepinguga. Abi ei mahu ühenduse keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta kehtestatud suuniste (11) (edaspidi: “keskkonnakaitsega seotud riigiabi suunised”) ega piirkondliku riigiabi andmise juhendi, (12) samuti mitte muude komisjoni juhendites ja suunistes kehtestatud tingimuste alla. Ühtlasi erineb kõnealune juhtum teistest transpordiinfrastruktuuri abiga seotud juhtumitest, mille komisjon on heaks kiitnud. Seoses abi hindamisel kasutatud üldiste kriteeriumidega täheldas komisjon, et vajaminev kogusumma ja abi proportsionaalsus ei ole selged. Teatavate juhtmete ehitust on rahastatud täielikult erakapitalist. Lisaks kõigub abi osatähtsus projekti osade lõikes oluliselt: näiteks on selle osatähtsus suhteliselt suur Saksamaa osas. Kerkisid üles ka teatavad küsimused seoses tulususe arvutamise aluseks olevate väidetega. Lõpuks on komisjonil tekkinud küsimus, kas siin ei ole tegu konkurentsi liialt suure moonutamisega, eelkõige otseselt projektis osalevate keemiaettevõtete ja teiste keemiatööstuse ning seotud tööstusalade ettevõtete vahel, ning kõnealuse piirkonna ja teiste ühenduse piirkondade keemiatööstuse vahel.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (32) | Komisjonile on edastatud Deutsche Bahn’i ja kahe keemiatööstuse konkurendi kirjalikud märkused. |
| --- | --- |

(32)

Komisjonile on edastatud Deutsche Bahn’i ja kahe keemiatööstuse konkurendi kirjalikud märkused.

| (33) | Deutsche Bahn nõustus komisjoni analüüsiga ja leiab, et abi kahjustab tema huve, sest juhtmevedu hakkab asendama raudteetransporti, see aga toob kaasa ligikaudu 13 miljoni euro suuruse käibelanguse aastas. Seejärel langeks käive seoses sellega, et Ruhri piirkonna kasutajad võivad lõpetada tarnelepingud Lõuna-Saksamaal tegutsevate propeenitootjatega. Deutsche Bahn tõi mitmeid näiteid käibe languse kohta, mida põhjustaks juhtme ehitamine. |
| --- | --- |

(33)

Deutsche Bahn nõustus komisjoni analüüsiga ja leiab, et abi kahjustab tema huve, sest juhtmevedu hakkab asendama raudteetransporti, see aga toob kaasa ligikaudu 13 miljoni euro suuruse käibelanguse aastas. Seejärel langeks käive seoses sellega, et Ruhri piirkonna kasutajad võivad lõpetada tarnelepingud Lõuna-Saksamaal tegutsevate propeenitootjatega. Deutsche Bahn tõi mitmeid näiteid käibe languse kohta, mida põhjustaks juhtme ehitamine.

| (34) | Esimene konkurent suhtub positiivselt alkeenijuhtmete väljaarendamisse Euroopas, kuid kahtleb, kas kõnealusele projektile määratud abi on õigustatud. Esiteks transporditakse juhtme abil polümeerimiseks sobivat propeeni, mitte keemiliselt puhast ega rafineeritud propeeni, kus propeenisisaldus on väiksem. Polümeerimiseks sobiv propeen moodustab turust vaid 60 %. Saamaks juurdepääsu uuele torujuhtmele, peavad keemiliselt puhta propeeni tootjad tegema märkimisväärseid investeeringuid, et viia oma toodang polümeerimiseks sobiva propeeni tasemele. Teiseks ei saa keemiatööstuse nõrka konkurentsivõimet põhjendada propeenijuhtmete võrgu puudumisega Euroopas, sest juhtme teenustasu on samas suurusjärgus teiste transpordiliikide omaga. Propeenijuhe on viimatinimetatute konkurent ning riigiabi kahjustaks konkurentsi ettevõtetega, kes juba praegu teevad suuri investeeringuid asukohtade valikusse, muulidesse jne. Kolmandaks on lihtri- ja raudteetransport tõestanud oma eeliseid seoses keskkonnakaitsega. Neljandaks võib juhtme rajamise tagajärjeks olla investeeringute ümberpaiknemine Beneluxi rannikualadelt näiteks Saksamaale. |
| --- | --- |

(34)

Esimene konkurent suhtub positiivselt alkeenijuhtmete väljaarendamisse Euroopas, kuid kahtleb, kas kõnealusele projektile määratud abi on õigustatud. Esiteks transporditakse juhtme abil polümeerimiseks sobivat propeeni, mitte keemiliselt puhast ega rafineeritud propeeni, kus propeenisisaldus on väiksem. Polümeerimiseks sobiv propeen moodustab turust vaid 60 %. Saamaks juurdepääsu uuele torujuhtmele, peavad keemiliselt puhta propeeni tootjad tegema märkimisväärseid investeeringuid, et viia oma toodang polümeerimiseks sobiva propeeni tasemele. Teiseks ei saa keemiatööstuse nõrka konkurentsivõimet põhjendada propeenijuhtmete võrgu puudumisega Euroopas, sest juhtme teenustasu on samas suurusjärgus teiste transpordiliikide omaga. Propeenijuhe on viimatinimetatute konkurent ning riigiabi kahjustaks konkurentsi ettevõtetega, kes juba praegu teevad suuri investeeringuid asukohtade valikusse, muulidesse jne. Kolmandaks on lihtri- ja raudteetransport tõestanud oma eeliseid seoses keskkonnakaitsega. Neljandaks võib juhtme rajamise tagajärjeks olla investeeringute ümberpaiknemine Beneluxi rannikualadelt näiteks Saksamaale.

| (35) | Teine konkurent on nõus põhimõttega, et kergete süsivesinike transport juhtmete kaudu pakub huvi tõhususe ja turvalisuse tõttu, ning et hea infrastruktuur innustab investeerimist ja kindlustab tööhõivet piirkondades, mis selle juhtmega on omavahel ühendatud. Ometi juhib ta tähelepanu sellele, et transporditava propeeni praegused mahud läänest itta ei ole piisavad, et investeerida juhtme ehitusse. Abi õigustamiseks oleks vaja kasvatada mahte kõigis osades: tõsta propeeni tarbimist juhtme osas Limburgis Madalmaades ja Saksamaal ning ka propeenitootmist rannikupiirkonnas. Vastukaaluks on SABIC teada andnud Madalmaades Limburgis krakkimisseadmete väljatöötamisest, mis vähendaks Antwerpen-Rotterdam-Amsterdami (ARA) piirkonnast transporditava propeeni kogust juhtides selle juhtme idapoolele. Ilma investeeringuteta ARA piirkonna propeenitootmisesse töötaks juhe alakoormusega. |
| --- | --- |

(35)

Teine konkurent on nõus põhimõttega, et kergete süsivesinike transport juhtmete kaudu pakub huvi tõhususe ja turvalisuse tõttu, ning et hea infrastruktuur innustab investeerimist ja kindlustab tööhõivet piirkondades, mis selle juhtmega on omavahel ühendatud. Ometi juhib ta tähelepanu sellele, et transporditava propeeni praegused mahud läänest itta ei ole piisavad, et investeerida juhtme ehitusse. Abi õigustamiseks oleks vaja kasvatada mahte kõigis osades: tõsta propeeni tarbimist juhtme osas Limburgis Madalmaades ja Saksamaal ning ka propeenitootmist rannikupiirkonnas. Vastukaaluks on SABIC teada andnud Madalmaades Limburgis krakkimisseadmete väljatöötamisest, mis vähendaks Antwerpen-Rotterdam-Amsterdami (ARA) piirkonnast transporditava propeeni kogust juhtides selle juhtme idapoolele. Ilma investeeringuteta ARA piirkonna propeenitootmisesse töötaks juhe alakoormusega.

5.   SAKSAMAA, MADALMAADE JA BELGIA MÄRKUSED

5.1.   Kolme riigi ühised märkused

| (36) | Kolm liikmesriiki toonitavad projekti tähtsust keskkonna, liiklusturvalisuse kui ka tööstuse seisukohast. Nad rõhutavad, et propeenijuhet hakatakse kasutama vastavalt vaba juurdepääsu, võrdse kohtlemise ning ühise transportija põhimõtetele. |
| --- | --- |

(36)

Kolm liikmesriiki toonitavad projekti tähtsust keskkonna, liiklusturvalisuse kui ka tööstuse seisukohast. Nad rõhutavad, et propeenijuhet hakatakse kasutama vastavalt vaba juurdepääsu, võrdse kohtlemise ning ühise transportija põhimõtetele.

| (37) | Abisaajate väljaselgitamiseks ei olnud võimalik korraldada pakkumismenetlust, sest teatavad otseselt projektis osalevad naftakeemia äriühingud olid olemasolevate juhtmeosade omanikud. See ei oleks muuseas olnud ka majanduslikult mõttekas. Konkurentsi moonutamine on sellel erijuhtumil välistatud, sest kõik äriühingud võivad konsortsiumi astuda. |
| --- | --- |

(37)

Abisaajate väljaselgitamiseks ei olnud võimalik korraldada pakkumismenetlust, sest teatavad otseselt projektis osalevad naftakeemia äriühingud olid olemasolevate juhtmeosade omanikud. See ei oleks muuseas olnud ka majanduslikult mõttekas. Konkurentsi moonutamine on sellel erijuhtumil välistatud, sest kõik äriühingud võivad konsortsiumi astuda.

5.2.   Saksamaa märkused

| (38) | Saksamaa rõhutab, et avalik abi ei ole riigiabi, sest see ei too kaasa selektiivset eelist. Propeenijuhe tuleb lugeda transpordiinfrastruktuuriks nagu muud transpordiinfrastruktuurid. See on kooskõlas komisjoni varasemate otsustega. (13) Projekt käivitati keskkonna- ja tööstuspoliitilistel kaalutlustel, mitte vastuseks eraalgatusele. Samuti võeti projekti toetamise otsuse tegemisel arvesse seda, et teiste transpordiliikide juures, nagu laevateed ja raudteed, kasutatakse riigipoolset rahastamist. |
| --- | --- |

(38)

Saksamaa rõhutab, et avalik abi ei ole riigiabi, sest see ei too kaasa selektiivset eelist. Propeenijuhe tuleb lugeda transpordiinfrastruktuuriks nagu muud transpordiinfrastruktuurid. See on kooskõlas komisjoni varasemate otsustega. (13) Projekt käivitati keskkonna- ja tööstuspoliitilistel kaalutlustel, mitte vastuseks eraalgatusele. Samuti võeti projekti toetamise otsuse tegemisel arvesse seda, et teiste transpordiliikide juures, nagu laevateed ja raudteed, kasutatakse riigipoolset rahastamist.

| (39) | Lisaks leiab Saksamaa, et projekti eesmärgiks on korraldada propeenitransporti erinevatel viisidel. Sellega seoses kuulub kõnealune abi asutamislepingu artikli 73 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(39)

Lisaks leiab Saksamaa, et projekti eesmärgiks on korraldada propeenitransporti erinevatel viisidel. Sellega seoses kuulub kõnealune abi asutamislepingu artikli 73 kohaldamisalasse.

| (40) | Tänu abile oleks Saksamaal projekti sisemine tasuvuslävi 5,6 %. See ei saaks kujuneda kõrgemaks: kui tulud oleksid esimese 15 aasta jooksul ettenähtust suuremad, nõutakse abisaajalt vastav summa tagasi. Saksamaa toonitab, et otseselt projektis osalevatel ettevõttetel ei ole ebaproportsionaalset eelist, sest kõik võimalikud kasutajad pääsevad kogu rajatavale süsteemile juurde võrdsetel tingimustel. Kõigele lisaks võivad isegi teiste majandusharude ettevõtted astuda konsortsiumi liikmeks. Pärast 15 aasta möödumist jääb propeenijuhe ettevõtja omandisse, kuid see ei anna talle mingit eelisseisundit. |
| --- | --- |

(40)

Tänu abile oleks Saksamaal projekti sisemine tasuvuslävi 5,6 %. See ei saaks kujuneda kõrgemaks: kui tulud oleksid esimese 15 aasta jooksul ettenähtust suuremad, nõutakse abisaajalt vastav summa tagasi. Saksamaa toonitab, et otseselt projektis osalevatel ettevõttetel ei ole ebaproportsionaalset eelist, sest kõik võimalikud kasutajad pääsevad kogu rajatavale süsteemile juurde võrdsetel tingimustel. Kõigele lisaks võivad isegi teiste majandusharude ettevõtted astuda konsortsiumi liikmeks. Pärast 15 aasta möödumist jääb propeenijuhe ettevõtja omandisse, kuid see ei anna talle mingit eelisseisundit.

| (41) | Et propeenijuhe on üleeuroopalise tähtsusega võrgustiku osa, ei kahjusta see ühenduse konkurentsi teiste piirkondade keemiatööstuses. |
| --- | --- |

(41)

Et propeenijuhe on üleeuroopalise tähtsusega võrgustiku osa, ei kahjusta see ühenduse konkurentsi teiste piirkondade keemiatööstuses.

5.3.   Madalmaade märkused

| (42) | Madalmaad juhivad tähelepanu sellele, et 1990. aastatel muutus Kirde-Euroopa eteeni ja propeeni tootev piirkond netoeksportijast netoimportijaks ja seda eelkõige Aasia riikide konkurentsi tõttu. Sõltumatute transpordi- ja ladustamis- ja ümberlaadimisvõimaluste puudumise tõttu on kirde-Euroopa eteeni- ja propeeniturg praegu suletud. Abisaava projekti tagajärjel peaks see haru võib-olla oma turu avama. Madalmaad on esitanud kaardi, kus on märgitud rannikuäärsed rajatised üle Euroopa, mille kaudu on võimalik pikaajaliselt või ka ajutiselt juhet propeeniga varustada. |
| --- | --- |

(42)

Madalmaad juhivad tähelepanu sellele, et 1990. aastatel muutus Kirde-Euroopa eteeni ja propeeni tootev piirkond netoeksportijast netoimportijaks ja seda eelkõige Aasia riikide konkurentsi tõttu. Sõltumatute transpordi- ja ladustamis- ja ümberlaadimisvõimaluste puudumise tõttu on kirde-Euroopa eteeni- ja propeeniturg praegu suletud. Abisaava projekti tagajärjel peaks see haru võib-olla oma turu avama. Madalmaad on esitanud kaardi, kus on märgitud rannikuäärsed rajatised üle Euroopa, mille kaudu on võimalik pikaajaliselt või ka ajutiselt juhet propeeniga varustada.

| (43) | Madalmaad tuletavad meelde, et tema arvutuste kohaselt on toetuse sotsiaal-majanduslik tasuvus 12 %. Lisaks projekti sisemisele tasuvusläve arvutustele (6,19 %) juhivad Madalmaad tähelepanu, et konkureerivate transpordiliikide tasuvusläved on samuti madalad, olles sõltuvalt transpordiliigist 1 %–8 %. Madalmaad leiavad, et abi võiks lugeda asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b põhjal ühisturuga kokkusobivaks, kuivõrd tegemist on suure üleeuroopalist tähtsust omava projektiga. |
| --- | --- |

(43)

Madalmaad tuletavad meelde, et tema arvutuste kohaselt on toetuse sotsiaal-majanduslik tasuvus 12 %. Lisaks projekti sisemisele tasuvusläve arvutustele (6,19 %) juhivad Madalmaad tähelepanu, et konkureerivate transpordiliikide tasuvusläved on samuti madalad, olles sõltuvalt transpordiliigist 1 %–8 %. Madalmaad leiavad, et abi võiks lugeda asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b põhjal ühisturuga kokkusobivaks, kuivõrd tegemist on suure üleeuroopalist tähtsust omava projektiga.

5.4.   Belgia märkused

| (44) | Belgia lisab ühismärkustele, et abi, millest ta on komisjonile teatanud, tuleneb komisjoni heakskiidetud riigiabi programmist, ja et komisjoni arvamus, mille kohaselt abi ei ole kooskõlas keskkonnakaitsega seotud riigiabi suunistele, ei ole kooskõlas eelmise hinnanguga, mille komisjon andis Belgia riigiabi programmi kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(44)

Belgia lisab ühismärkustele, et abi, millest ta on komisjonile teatanud, tuleneb komisjoni heakskiidetud riigiabi programmist, ja et komisjoni arvamus, mille kohaselt abi ei ole kooskõlas keskkonnakaitsega seotud riigiabi suunistele, ei ole kooskõlas eelmise hinnanguga, mille komisjon andis Belgia riigiabi programmi kohaldamise kohta.

5.5.   Märkused huvitatud isikute tähelepanekute kohta

| (45) | Seoses Deutsche Bahn’i märkustega toonitavad kolm liikmesriiki, et abi kasutatakse vaid juhtmete infrastruktuuri ehitamiseks ja mitte transpordi arendamiseks, ja et selle teenustasu määratakse kindlaks arvestades teenustasusid konkureerivate transpordiliikide puhul. Teenustasu tuleb läbipaistev ja erapooletu. Propeeni kasutajad, kes on juba investeerinud laeva- või raudteetranspordi infrastruktuuri, ei lange ebasoodsasse olukorda, kuivõrd juhtmekasutajad vastutavad ise juhtmega ühendamise eest. Lisaks ei ole enamik vee- või raudteetranspordiks vajalikke investeeringuid seotud ainult propeeniga, vaid need aitavad kaasa ka teiste vedelgaaside transportimisele. Deutsche Bahn võib omandada EPCD aktsiaid. Propeenijuhtme projekti õnnestumine võib osutuda Deutsche Bahn’ile oluliseks, sest see avab võimalusi propeeni transportimiseks sisemaale. |
| --- | --- |

(45)

Seoses Deutsche Bahn’i märkustega toonitavad kolm liikmesriiki, et abi kasutatakse vaid juhtmete infrastruktuuri ehitamiseks ja mitte transpordi arendamiseks, ja et selle teenustasu määratakse kindlaks arvestades teenustasusid konkureerivate transpordiliikide puhul. Teenustasu tuleb läbipaistev ja erapooletu. Propeeni kasutajad, kes on juba investeerinud laeva- või raudteetranspordi infrastruktuuri, ei lange ebasoodsasse olukorda, kuivõrd juhtmekasutajad vastutavad ise juhtmega ühendamise eest. Lisaks ei ole enamik vee- või raudteetranspordiks vajalikke investeeringuid seotud ainult propeeniga, vaid need aitavad kaasa ka teiste vedelgaaside transportimisele. Deutsche Bahn võib omandada EPCD aktsiaid. Propeenijuhtme projekti õnnestumine võib osutuda Deutsche Bahn’ile oluliseks, sest see avab võimalusi propeeni transportimiseks sisemaale.

| (46) | Seoses esimese konkurendi märkustega juhivad kolm liikmesriiki tähelepanu sellele, et polümeerimiseks sobiv propeen on ainus, mida saab kasutada kõikides harudes. Rafineeritud propeeni kasutatakse keemiatööstuse väga harva töötlemise tulemusel eralduva kõrge propaani sisalduse tõttu, mida tuleb töödelda. Pealegi on keemiliselt puhta või rafineeritud propeeni tootjaid vähe. Uute tootmisprotsesside juures keemiatööstuses on märgata polümeerimiseks sobiva propeeni järjest suuremat kasutust. Kvaliteediküsimust on põhjalikult arutatud Põhja-Reini-Westfaali liidumaa majandusministri loodud eritöörühmas. Torujuhe võib panna aluse ühtsele propeeniturule Euroopas. |
| --- | --- |

(46)

Seoses esimese konkurendi märkustega juhivad kolm liikmesriiki tähelepanu sellele, et polümeerimiseks sobiv propeen on ainus, mida saab kasutada kõikides harudes. Rafineeritud propeeni kasutatakse keemiatööstuse väga harva töötlemise tulemusel eralduva kõrge propaani sisalduse tõttu, mida tuleb töödelda. Pealegi on keemiliselt puhta või rafineeritud propeeni tootjaid vähe. Uute tootmisprotsesside juures keemiatööstuses on märgata polümeerimiseks sobiva propeeni järjest suuremat kasutust. Kvaliteediküsimust on põhjalikult arutatud Põhja-Reini-Westfaali liidumaa majandusministri loodud eritöörühmas. Torujuhe võib panna aluse ühtsele propeeniturule Euroopas.

| (47) | Seoses teise konkurendi märkustega toovad kolm liikmesriiki esile, et nii osalejate kui ka sõltumatute ekspertide prognoosid näitavad, et lähemate aastakümnete jooksul kasvab propeeni nõudlus ebaproportsionaalselt. Seega seisneb ülesanne pigem praeguste transpordiliikide võimsuse juures pudelikaelte tekkimise vältimises. Krakkimisseadmetega (millesse SABIC kavatseb oma lubaduse kohaselt investeerida) toodetud propeen sisaldub juhtme tasuvusläve arvutustes. Seda investeeringut praegu kavandatakse, kuid juhtme majandamist see mõjutama ei hakka. Kui SABIC viib oma plaani ellu, on Geleeni keskusel kõnealust juhet rohkemgi vaja, et tagada tegevuse paindlikkus ootamatute tõrgete korral tootmises või tarbimises. Lisaks suurendatakse krakkimisseadmete võimsust praegu Terneuzenis. Need võeti kasutusele 2002. aastal ja need tagavad Antwerpeni ja Rotterdami tarbijatele 300 kt. Juhtme rajamine avab propeenikasutajatele täiesti uusi investeerimisperspektiive sõltumata varustaja asukohast. Pealegi kuuluvad praegused juhtmed vaid üksikutele suurettevõtetele. |
| --- | --- |

(47)

Seoses teise konkurendi märkustega toovad kolm liikmesriiki esile, et nii osalejate kui ka sõltumatute ekspertide prognoosid näitavad, et lähemate aastakümnete jooksul kasvab propeeni nõudlus ebaproportsionaalselt. Seega seisneb ülesanne pigem praeguste transpordiliikide võimsuse juures pudelikaelte tekkimise vältimises. Krakkimisseadmetega (millesse SABIC kavatseb oma lubaduse kohaselt investeerida) toodetud propeen sisaldub juhtme tasuvusläve arvutustes. Seda investeeringut praegu kavandatakse, kuid juhtme majandamist see mõjutama ei hakka. Kui SABIC viib oma plaani ellu, on Geleeni keskusel kõnealust juhet rohkemgi vaja, et tagada tegevuse paindlikkus ootamatute tõrgete korral tootmises või tarbimises. Lisaks suurendatakse krakkimisseadmete võimsust praegu Terneuzenis. Need võeti kasutusele 2002. aastal ja need tagavad Antwerpeni ja Rotterdami tarbijatele 300 kt. Juhtme rajamine avab propeenikasutajatele täiesti uusi investeerimisperspektiive sõltumata varustaja asukohast. Pealegi kuuluvad praegused juhtmed vaid üksikutele suurettevõtetele.

6.   HINNANG

6.1.   Riigiabi olemasolu asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses

| (48) | Riigi toetust transpordiinfrastruktuuride ehitamisel või juhtimisel ei pea alati käsitlema riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kui aga infrastruktuuri juhtimisega tegelev üksus on seotud majandustegevusega, võib abi selle saajale tuua kaasa konkurentsieelise. Nii EPC kui selle aktsionärid on seotud majandustegevusega. Selles mõttes on antud juhtum väga sarnane Ateena lennukikütuse toru juhtumiga. (14)

  Riigi toetuse abil on konsortsiumil võimalik ehitada ja kasutada juhet ja sellega ühendatud seadmeid 25 aasta jooksul, kandmata seejuures kõiki sellega seotud kulusid. Arvestada tuleks järgmisega:






  a) | kõnealused riigid ei korraldanud propeenijuhtme ehitamiseks ja juhtimiseks avatud pakkumismenetlust. Asjaomased ametiasutused piirdusid eraalgatusele vastamisega; |
| --- | --- | --- |

(48)

Riigi toetust transpordiinfrastruktuuride ehitamisel või juhtimisel ei pea alati käsitlema riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kui aga infrastruktuuri juhtimisega tegelev üksus on seotud majandustegevusega, võib abi selle saajale tuua kaasa konkurentsieelise. Nii EPC kui selle aktsionärid on seotud majandustegevusega. Selles mõttes on antud juhtum väga sarnane Ateena lennukikütuse toru juhtumiga. (14)

Riigi toetuse abil on konsortsiumil võimalik ehitada ja kasutada juhet ja sellega ühendatud seadmeid 25 aasta jooksul, kandmata seejuures kõiki sellega seotud kulusid. Arvestada tuleks järgmisega:

a)

kõnealused riigid ei korraldanud propeenijuhtme ehitamiseks ja juhtimiseks avatud pakkumismenetlust. Asjaomased ametiasutused piirdusid eraalgatusele vastamisega;

| b) | propeenijuhe amortiseerub 25 aastaga ja abi määramisega seotud tingimused kehtivad 15 või 25 aastat, kuid juhe jääb lõpuks varade haldamisega ettevõtete omandisse; |
| --- | --- |

b)

propeenijuhe amortiseerub 25 aastaga ja abi määramisega seotud tingimused kehtivad 15 või 25 aastat, kuid juhe jääb lõpuks varade haldamisega ettevõtete omandisse;

| c) | põhimõtteliselt võivad propeenijuhtme äriühingus osaleda kõik, kuid tegelikkuses osalevad otseselt selles vaid propeeni- ja eteenitootjad; |
| --- | --- |

c)

põhimõtteliselt võivad propeenijuhtme äriühingus osaleda kõik, kuid tegelikkuses osalevad otseselt selles vaid propeeni- ja eteenitootjad;

| d) | propeeniühing peab toimima vastavalt madala kasumi põhimõttele. Tänu abile on Saksamaa osa sisemine tasuvuslävi 5,6 %. Kuid teenustasude süsteem peab arvestama muutustega konkureerivates transpordiliikides. Järelikult ei ole kõrgem tulusus välistatud. |
| --- | --- |

d)

propeeniühing peab toimima vastavalt madala kasumi põhimõttele. Tänu abile on Saksamaa osa sisemine tasuvuslävi 5,6 %. Kuid teenustasude süsteem peab arvestama muutustega konkureerivates transpordiliikides. Järelikult ei ole kõrgem tulusus välistatud.

| (49) | Nendel põhjustel on EPC-l olemas selektiivne eelisseisund võrreldes ettevõtetega, kes selles projektis ei osale, ja konkurentidega, kes pakuvad muud transporditeenust. Järelikult on antud juhtumi puhul tegemist eraalgatusega, mida riik toetab. On ilmselge, et abi mõjutab liikmesriikide vahelist kaubavahetust. Kasusaajad on suured keemiaettevõtjad, kes kõik tegutsevad maailmaturul. Lisaks hõlmab projekt veotegevust kolme asjaomase liikmesriigi vahel. |
| --- | --- |

(49)

Nendel põhjustel on EPC-l olemas selektiivne eelisseisund võrreldes ettevõtetega, kes selles projektis ei osale, ja konkurentidega, kes pakuvad muud transporditeenust. Järelikult on antud juhtumi puhul tegemist eraalgatusega, mida riik toetab. On ilmselge, et abi mõjutab liikmesriikide vahelist kaubavahetust. Kasusaajad on suured keemiaettevõtjad, kes kõik tegutsevad maailmaturul. Lisaks hõlmab projekt veotegevust kolme asjaomase liikmesriigi vahel.

| (50) | Saksamaa, Madalmaad ja Belgia on täitnud kohustust teatada komisjonile abist vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et investeeringu kogumaksumus on suurem kui 25 miljonit eurot ja abi kogusumma ületab toetuse brutoekvivalendi 5 miljoni euroga. Järelikult, isegi kui Belgia antav abi oleks hõlmatud mõne heakskiidetud riigiabi programmiga, kohaldatakse siin keskkonnakaitsega seotud riigiabi tingimuste punkti 76, milles on ettenähtud kohustus komisjonile teatada kavandatavast abist. |
| --- | --- |

(50)

Saksamaa, Madalmaad ja Belgia on täitnud kohustust teatada komisjonile abist vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et investeeringu kogumaksumus on suurem kui 25 miljonit eurot ja abi kogusumma ületab toetuse brutoekvivalendi 5 miljoni euroga. Järelikult, isegi kui Belgia antav abi oleks hõlmatud mõne heakskiidetud riigiabi programmiga, kohaldatakse siin keskkonnakaitsega seotud riigiabi tingimuste punkti 76, milles on ettenähtud kohustus komisjonile teatada kavandatavast abist.

6.2.   Kõnealuse abi kokkusobivus ühisturuga

| (51) | Abi anti transporditegevuse arendamiseks. Propeeni transportimist juhtme kaudu ei saa lugeda propeeni tootmisprotsessi kohandamiseks, vaid tegemist on eraldiseisva teenusega. Propeenijuhet ehitaksid uued juriidilised isikud, mille loomise ainus eesmärk on pakkuda propeeni transportimise teenust. Kuigi EPC aktsionärid toodavad ja töötlevad propeeni, põhjustab uus tegevus konkurentsi eelkõige transporditurul. |
| --- | --- |

(51)

Abi anti transporditegevuse arendamiseks. Propeeni transportimist juhtme kaudu ei saa lugeda propeeni tootmisprotsessi kohandamiseks, vaid tegemist on eraldiseisva teenusega. Propeenijuhet ehitaksid uued juriidilised isikud, mille loomise ainus eesmärk on pakkuda propeeni transportimise teenust. Kuigi EPC aktsionärid toodavad ja töötlevad propeeni, põhjustab uus tegevus konkurentsi eelkõige transporditurul.

| (52) | Ent asutamislepingus sätestatud tingimusi, mis käsitlevad transpordiga seotud riigiabi, ei saa kohaldada. Asutamislepingu artikli 73 kohaselt sobib asutamislepinguga kokku abi, mis vastab transpordi koordineerimise vajadustele. Asutamislepingu artikliga 80 piiratakse siiski antud sätteid täpsustades, et “käesoleva jaotise sätted kehtivad raudtee-, maantee- ja veetranspordi suhtes”. Järelikult ei ole võimalik artiklit 73 kõnealuse investeeringu puhul kohaldada. |
| --- | --- |

(52)

Ent asutamislepingus sätestatud tingimusi, mis käsitlevad transpordiga seotud riigiabi, ei saa kohaldada. Asutamislepingu artikli 73 kohaselt sobib asutamislepinguga kokku abi, mis vastab transpordi koordineerimise vajadustele. Asutamislepingu artikliga 80 piiratakse siiski antud sätteid täpsustades, et “käesoleva jaotise sätted kehtivad raudtee-, maantee- ja veetranspordi suhtes”. Järelikult ei ole võimalik artiklit 73 kõnealuse investeeringu puhul kohaldada.

| (53) | Hoolimata abi mitmetest soodsatest mõjudest, ei saa kohaldada ühtegi reeglit, mis komisjon on artikli 87 lõigete 2 ja 3 põhjal välja töötanud määratlemaks, kas riigiabi on ühisturuga kokkusobiv või mitte. Vaid üks väike osa investeeringust on seotud toetatavate piirkondadega, kuid asjaomased kohalikud võimud ei ole luba taotlenud vastavalt piirkondlikku riigiabi andmise juhendiga. Antud juhtumi puhul ei saa kohaldada ka keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta kehtestatud suuniseid. Võrreldes konkurentide transpordivahenditega saastab propeenijuhe vähem ja seda isegi võrreldes raudtee- ja veetranspordiga. Seega väheneks saastatus oluliselt. Siiski ei luba komisjon põhimõtteliselt investeerimisabi, mis toob kaasa abisaajate konkurentide saastuse vähenemise. Pigem peab komisjon teatavatel tingimustel sobivaks riigiabi määramist, kui abisaaja vähendab enda tekitatud saastust. |
| --- | --- |

(53)

Hoolimata abi mitmetest soodsatest mõjudest, ei saa kohaldada ühtegi reeglit, mis komisjon on artikli 87 lõigete 2 ja 3 põhjal välja töötanud määratlemaks, kas riigiabi on ühisturuga kokkusobiv või mitte. Vaid üks väike osa investeeringust on seotud toetatavate piirkondadega, kuid asjaomased kohalikud võimud ei ole luba taotlenud vastavalt piirkondlikku riigiabi andmise juhendiga. Antud juhtumi puhul ei saa kohaldada ka keskkonnakaitsele antava riigiabi kohta kehtestatud suuniseid. Võrreldes konkurentide transpordivahenditega saastab propeenijuhe vähem ja seda isegi võrreldes raudtee- ja veetranspordiga. Seega väheneks saastatus oluliselt. Siiski ei luba komisjon põhimõtteliselt investeerimisabi, mis toob kaasa abisaajate konkurentide saastuse vähenemise. Pigem peab komisjon teatavatel tingimustel sobivaks riigiabi määramist, kui abisaaja vähendab enda tekitatud saastust.

| (54) | Seepärast hindas komisjon meedet, tuginedes otseselt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c. Selle sätte kohaselt saab ühisturuga kokkusobivaks pidada abi, mis on mõeldud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei muuda ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Propeenijuhtme kasutamise tulemusena jaotub osa raudtee-, maantee- ja veetranspordi koormusest ümber ning see on majandustegevus. |
| --- | --- |

(54)

Seepärast hindas komisjon meedet, tuginedes otseselt asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c. Selle sätte kohaselt saab ühisturuga kokkusobivaks pidada abi, mis on mõeldud teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei muuda ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Propeenijuhtme kasutamise tulemusena jaotub osa raudtee-, maantee- ja veetranspordi koormusest ümber ning see on majandustegevus.

| (55) | Transpordiinfrastruktuuride puhul on komisjon varasemalt lubanud abi anda, kui turg ei paku ettevõttele säästva liikluse tagamiseks vajalikku avalikku transpordiinfrastruktuuri. (15) Seadmetele, millele on kõigil olemasolevatel ja võimalikel kasutajatel vaba juurdepääs võrdsetel tingimustel, on komisjon lubanud anda abi, mis moodustab kuni 50 % kogu projekti maksumusest. Propeenijuhe vähendab heitkoguseid nagu ka põhjenduses 38 osutatud transpordiinfrastruktuuride projektid, ning on võrreldes teiste transpordiliikidega kindlam. Samuti aitaks see kaasa liiklusummikute vähenemisele. Peale selle on komisjon nõus Madalmaade, Belgia ja Saksamaa ametivõimudega, et lisaks eelistele, mida projekt kujutab keskkonnale ja tööstusele, on sellel strateegiline tähtsus ka asjaomase piirkonna keemiatööstusele. Projekt oleks kasulik ka ühenduse teiste piirkondade tootjatele, kus on propeeni ülepakkumine, sest projekt lihtsustab nende toodangu müüki. Menetluse raames ei ole ükski ühisturu teiste piirkondade konkurent eitanud selle projekti soodsat mõju. |
| --- | --- |

(55)

Transpordiinfrastruktuuride puhul on komisjon varasemalt lubanud abi anda, kui turg ei paku ettevõttele säästva liikluse tagamiseks vajalikku avalikku transpordiinfrastruktuuri. (15) Seadmetele, millele on kõigil olemasolevatel ja võimalikel kasutajatel vaba juurdepääs võrdsetel tingimustel, on komisjon lubanud anda abi, mis moodustab kuni 50 % kogu projekti maksumusest. Propeenijuhe vähendab heitkoguseid nagu ka põhjenduses 38 osutatud transpordiinfrastruktuuride projektid, ning on võrreldes teiste transpordiliikidega kindlam. Samuti aitaks see kaasa liiklusummikute vähenemisele. Peale selle on komisjon nõus Madalmaade, Belgia ja Saksamaa ametivõimudega, et lisaks eelistele, mida projekt kujutab keskkonnale ja tööstusele, on sellel strateegiline tähtsus ka asjaomase piirkonna keemiatööstusele. Projekt oleks kasulik ka ühenduse teiste piirkondade tootjatele, kus on propeeni ülepakkumine, sest projekt lihtsustab nende toodangu müüki. Menetluse raames ei ole ükski ühisturu teiste piirkondade konkurent eitanud selle projekti soodsat mõju.

| (56) | Konkurentsi kahjustamine propeeniturul on piiratud, sest kõigil konkurentidel on juhtmele vaba juurdepääs. Sellest põhimõttest kinnipidamine on tagatud 25 aastaks, mis vastab juhtme amortisatsiooniperioodile. Juhtme läbilaskevõime peaks olema piisav, et hoida lähema 20 aasta jooksul ära pudelikaelte tekkimine. |
| --- | --- |

(56)

Konkurentsi kahjustamine propeeniturul on piiratud, sest kõigil konkurentidel on juhtmele vaba juurdepääs. Sellest põhimõttest kinnipidamine on tagatud 25 aastaks, mis vastab juhtme amortisatsiooniperioodile. Juhtme läbilaskevõime peaks olema piisav, et hoida lähema 20 aasta jooksul ära pudelikaelte tekkimine.

| (57) | Abi, millest komisjonile teatati, võib lugeda vajalikuks ja eesmärkidega proportsionaalseks. Abi ärajäämisel oleks investeeringute tasuvus liiga madal ning projekti jääks teostamata. Lõpuks tuleb esile tõsta, et toetus on piiratud viisil, mis võimaldab asjaomastel ettevõtetel saavutada normaalne sisemine tasuvuslävi. Antud juhtumi puhul tuleb sisemine tasuvuslävi arvutada kogu projektile (kaasa arvatud “Pilot 1”), mitte osadele eraldi, sest need on üksteisega tihedalt läbipõimunud ja ei oleks loogiline investeerida vaid ühte ossa. Kui propeenijuhe rajataks vaid osaliselt, oleks transporditava propeeni mahud väiksemad, mis annaks väiksema sisemise tasuvusläve ning vähendaks keskkonnakaitse, liiklusturvalisuse ja tööstusega seotud eeliseid. Kogu projekti ulatuses 25 aasta peale tehtud arvutuste kohaselt on sisemine tasuvuslävi 6,19 %, 15 aasta puhul oleks see vaid 2,75 %. Ilma toetusteta oleksid need näitajad vastavalt 3,80 % ja – 0,24 %. Arvutuste põhjal tehtud oletused on realistlikud ja loogilised, isegi olles arvestanud huvitatud isikute märkustega. Isegi 6,19 % sisemine tasuvuslävi oleks sellist tüüpi projekti puhul normaalne või madalam kui normaalne. Teiste Euroopa keemia- ja naftatoodete transportimiseks mõeldud juhtmevõrgustike sisemine tasuvuslävi 25 aasta peale pärast maksude maksmist on 9 %–13 %. Ameerika Ühendriikide samalaadsete süsteemide sisemine tasuvuslävi on pisut kõrgem ehk 11 %–15 %. Elektrijaamadel ja teistel sarnastel rajatistel on see lühemate ajavahemike puhul, näiteks 15 aasta puhul 10 %–13 %. Keemiatööstuse vastavad ootused uute rajatiste ja seadmetega seoses on kõrgemad kui 15 %, samal ajal kui nende tulusus kipub sõltuvalt seadmetest ja maksukorrast olema madalam (9 %–15 %). Peale selle ületab see keskmise raudteetranspordi tulu (1 %–3 %) ja puistekauba autotranspordi oma (3 %–4 %), kuid on võrreldav keemiatoodete veetranspordi omaga (7 %–8 %). |
| --- | --- |

(57)

Abi, millest komisjonile teatati, võib lugeda vajalikuks ja eesmärkidega proportsionaalseks. Abi ärajäämisel oleks investeeringute tasuvus liiga madal ning projekti jääks teostamata. Lõpuks tuleb esile tõsta, et toetus on piiratud viisil, mis võimaldab asjaomastel ettevõtetel saavutada normaalne sisemine tasuvuslävi. Antud juhtumi puhul tuleb sisemine tasuvuslävi arvutada kogu projektile (kaasa arvatud “Pilot 1”), mitte osadele eraldi, sest need on üksteisega tihedalt läbipõimunud ja ei oleks loogiline investeerida vaid ühte ossa. Kui propeenijuhe rajataks vaid osaliselt, oleks transporditava propeeni mahud väiksemad, mis annaks väiksema sisemise tasuvusläve ning vähendaks keskkonnakaitse, liiklusturvalisuse ja tööstusega seotud eeliseid. Kogu projekti ulatuses 25 aasta peale tehtud arvutuste kohaselt on sisemine tasuvuslävi 6,19 %, 15 aasta puhul oleks see vaid 2,75 %. Ilma toetusteta oleksid need näitajad vastavalt 3,80 % ja – 0,24 %. Arvutuste põhjal tehtud oletused on realistlikud ja loogilised, isegi olles arvestanud huvitatud isikute märkustega. Isegi 6,19 % sisemine tasuvuslävi oleks sellist tüüpi projekti puhul normaalne või madalam kui normaalne. Teiste Euroopa keemia- ja naftatoodete transportimiseks mõeldud juhtmevõrgustike sisemine tasuvuslävi 25 aasta peale pärast maksude maksmist on 9 %–13 %. Ameerika Ühendriikide samalaadsete süsteemide sisemine tasuvuslävi on pisut kõrgem ehk 11 %–15 %. Elektrijaamadel ja teistel sarnastel rajatistel on see lühemate ajavahemike puhul, näiteks 15 aasta puhul 10 %–13 %. Keemiatööstuse vastavad ootused uute rajatiste ja seadmetega seoses on kõrgemad kui 15 %, samal ajal kui nende tulusus kipub sõltuvalt seadmetest ja maksukorrast olema madalam (9 %–15 %). Peale selle ületab see keskmise raudteetranspordi tulu (1 %–3 %) ja puistekauba autotranspordi oma (3 %–4 %), kuid on võrreldav keemiatoodete veetranspordi omaga (7 %–8 %).

| (58) | Konkurentsi moonutused otseselt projektis osalevate ettevõtete ja teiste keemiatööstuse ning muude seotud eriharude ettevõtete vahel on piiratud. Esiteks kasutaksid propeenijuhet paljud ettevõtted, mitte ainult konsortsiumi liikmed. Suurem osa propeenist kasutatakse integreeritud keemiatööstuskeskustes, kus toodetud derivaadid suunatakse kohe edasi teistesse tootmisprotsessidesse, mida viiakse läbi teistes ettevõtetes, kaasa arvatud KVEd. Teiseks on igal äriühingul vabadus astuda kõigiga võrdsetel tingimustel konsortsiumi liikmeks. Seda, et konsortsiumi liikmetel on võrdsed tingimused, näitab samuti, et olulist ühe või mitme antud keemiaharu ettevõtte eelistamist ei ole. Võttes arvesse madala kasumi põhimõtet ja et teenustasu määratakse kindlaks tasemel, mis ainult tugevdab teiste transpordiliikide konkurentsivõimet, seisneb selle haru eelis pigem suurenenud paindlikkuses ja propeeni vahetus kättesaadavuses kui rahalises eelisseisundis. |
| --- | --- |

(58)

Konkurentsi moonutused otseselt projektis osalevate ettevõtete ja teiste keemiatööstuse ning muude seotud eriharude ettevõtete vahel on piiratud. Esiteks kasutaksid propeenijuhet paljud ettevõtted, mitte ainult konsortsiumi liikmed. Suurem osa propeenist kasutatakse integreeritud keemiatööstuskeskustes, kus toodetud derivaadid suunatakse kohe edasi teistesse tootmisprotsessidesse, mida viiakse läbi teistes ettevõtetes, kaasa arvatud KVEd. Teiseks on igal äriühingul vabadus astuda kõigiga võrdsetel tingimustel konsortsiumi liikmeks. Seda, et konsortsiumi liikmetel on võrdsed tingimused, näitab samuti, et olulist ühe või mitme antud keemiaharu ettevõtte eelistamist ei ole. Võttes arvesse madala kasumi põhimõtet ja et teenustasu määratakse kindlaks tasemel, mis ainult tugevdab teiste transpordiliikide konkurentsivõimet, seisneb selle haru eelis pigem suurenenud paindlikkuses ja propeeni vahetus kättesaadavuses kui rahalises eelisseisundis.

| (59) | On tõsi, et propeenitootjatele, kelle toodetav propeen ei ole nii puhas kui polümeerimiseks sobiva propeeni puhul, ei saa torujuhtmest suurt kasu. Teataval määral piiravad alati torujuhtme kasutamist normatiivid ning valitud normatiiv tagab juhtme võimalikult laia kasutamise. Teataval määral võib propeenijuhe vähendada tootjatevahelist konkurentsi kvaliteedi osas, kuid seda hakkab piirama tõsiasi, et tehnilistel põhjustel on enamikul keemiaettevõtetel tarvis polümeerimiseks sobiva puhtusega ja mitte sellest madalama puhtusastmega propeeni. Igal juhul ei takista propeenijuhe teistsuguse puhtusega propeeni transporti raudteel ja veeteedel. Kõige olulisem positiivne mõju konkurentsile tuleneb varustamise suuremast paindlikkusest ning polümeerimiseks sobiva propeeni standardimisest, mis lihtsustab nende kasutajate ülesannet, kes soovivad oma varustajat vahetada. |
| --- | --- |

(59)

On tõsi, et propeenitootjatele, kelle toodetav propeen ei ole nii puhas kui polümeerimiseks sobiva propeeni puhul, ei saa torujuhtmest suurt kasu. Teataval määral piiravad alati torujuhtme kasutamist normatiivid ning valitud normatiiv tagab juhtme võimalikult laia kasutamise. Teataval määral võib propeenijuhe vähendada tootjatevahelist konkurentsi kvaliteedi osas, kuid seda hakkab piirama tõsiasi, et tehnilistel põhjustel on enamikul keemiaettevõtetel tarvis polümeerimiseks sobiva puhtusega ja mitte sellest madalama puhtusastmega propeeni. Igal juhul ei takista propeenijuhe teistsuguse puhtusega propeeni transporti raudteel ja veeteedel. Kõige olulisem positiivne mõju konkurentsile tuleneb varustamise suuremast paindlikkusest ning polümeerimiseks sobiva propeeni standardimisest, mis lihtsustab nende kasutajate ülesannet, kes soovivad oma varustajat vahetada.

| (60) | Ühenduse keskkonnakaitsele antava riigiabi suuniste punkti 29 kohaselt võib komisjon ettevõtjatele kohaldatavate ühenduse normatiivides rangemate normatiivide täitmiseks anda investeeringutoetust, mis võib olla kuni 30 % bruto toetuse saamise tingimustele vastavatest investeerimiskuludest. Olgugi, et eespool nimetatud suuniseid ei saa kohaldada kõnealuste investeeringute suhtes, juhib komisjon tähelepanu, et puudub ühenduse normatiiv, mis kohustaks osalevaid ettevõtteid kõnealust investeeringut tegema. Kogu abi, kus on arvestatud ka “Pilot 1-le” antav summa, on väiksem kui 30 %. Kuid mitmed elemendid muudavad kõnealuse projekti erinevaks põhjenduses 38 käsitletud transpordiinfrastruktuuridest ja seletavad, miks kõnealuse projekti puhul ei saa abi osatähtsus olla suurem. Varasemad otsused käsitlesid näiteks raudtee- ja veetranspordi infrastruktuuridega seotud projekte, mis pidid asendama autotransporti, mitte aga transportimist torujuhtme abil, mis peaks hakkama asendama raudtee- ja veetransporti. Pealegi kujutab torujuhe infrastruktuuri, millega saab vedada pikkade vahemaade taha ning tegemist ei ole lihtsalt ühe kindla koha või kitsa lõigu rajatisega. Samuti tuleb arvestada, et seda infrastruktuuri saab kasutada vaid propeeni ja mitte teiste ainete transportimiseks. Lisaks on torujuhtme käitajad samal ajal ka olulised juhtme kasutajad. Isegi kui eelis ei seisne esmajoones transpordikulude languses, vaid paindlikumas varustamises, saavad nad igal juhul sellest suurt kasu. Võttes arvesse kõiki neid põhjusi näib kogu abi suurus olevat asjakohane. |
| --- | --- |

(60)

Ühenduse keskkonnakaitsele antava riigiabi suuniste punkti 29 kohaselt võib komisjon ettevõtjatele kohaldatavate ühenduse normatiivides rangemate normatiivide täitmiseks anda investeeringutoetust, mis võib olla kuni 30 % bruto toetuse saamise tingimustele vastavatest investeerimiskuludest. Olgugi, et eespool nimetatud suuniseid ei saa kohaldada kõnealuste investeeringute suhtes, juhib komisjon tähelepanu, et puudub ühenduse normatiiv, mis kohustaks osalevaid ettevõtteid kõnealust investeeringut tegema. Kogu abi, kus on arvestatud ka “Pilot 1-le” antav summa, on väiksem kui 30 %. Kuid mitmed elemendid muudavad kõnealuse projekti erinevaks põhjenduses 38 käsitletud transpordiinfrastruktuuridest ja seletavad, miks kõnealuse projekti puhul ei saa abi osatähtsus olla suurem. Varasemad otsused käsitlesid näiteks raudtee- ja veetranspordi infrastruktuuridega seotud projekte, mis pidid asendama autotransporti, mitte aga transportimist torujuhtme abil, mis peaks hakkama asendama raudtee- ja veetransporti. Pealegi kujutab torujuhe infrastruktuuri, millega saab vedada pikkade vahemaade taha ning tegemist ei ole lihtsalt ühe kindla koha või kitsa lõigu rajatisega. Samuti tuleb arvestada, et seda infrastruktuuri saab kasutada vaid propeeni ja mitte teiste ainete transportimiseks. Lisaks on torujuhtme käitajad samal ajal ka olulised juhtme kasutajad. Isegi kui eelis ei seisne esmajoones transpordikulude languses, vaid paindlikumas varustamises, saavad nad igal juhul sellest suurt kasu. Võttes arvesse kõiki neid põhjusi näib kogu abi suurus olevat asjakohane.

| (61) | Nagu väidab Deutsche Bahn, kahjustab propeenijuhe konkurentsi vee- ja raudteetransporditurul. Komisjon märgib, et kõnealused moonutused ei ole seotud kõnealuse projekti iseloomuga, samas on komisjon sellelaadseid moonutusi aksepteerinud muude transpordiinfrastruktuuri projektide puhul, sest ta on leidnud, et projektide eelised on need üle kaalunud. Võttes arvesse kõiki esitatud väiteid, on komisjon arvamusel, et konkurentsi moonutused on võrreldes projekti kasuteguriga nii väiksed, et need võib tunnistada vastuvõetavateks. Samuti järeldab komisjon, et teatatud abist tulenev konkurentsimoonutus ei ole liialt suur. |
| --- | --- |

(61)

Nagu väidab Deutsche Bahn, kahjustab propeenijuhe konkurentsi vee- ja raudteetransporditurul. Komisjon märgib, et kõnealused moonutused ei ole seotud kõnealuse projekti iseloomuga, samas on komisjon sellelaadseid moonutusi aksepteerinud muude transpordiinfrastruktuuri projektide puhul, sest ta on leidnud, et projektide eelised on need üle kaalunud. Võttes arvesse kõiki esitatud väiteid, on komisjon arvamusel, et konkurentsi moonutused on võrreldes projekti kasuteguriga nii väiksed, et need võib tunnistada vastuvõetavateks. Samuti järeldab komisjon, et teatatud abist tulenev konkurentsimoonutus ei ole liialt suur.

7.   KOKKUVÕTE

| (62) | Rotterdami, Antwerpeni ja Ruhri piirkonna vahel propeenijuhtme ehitamiseks antav 3 685 480 euro, 18 682 000 euro ja 4 000 000 euro suurune abi, millest Belgia, Saksamaa ja Madalmaad komisjonile teatasid, on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(62)

Rotterdami, Antwerpeni ja Ruhri piirkonna vahel propeenijuhtme ehitamiseks antav 3 685 480 euro, 18 682 000 euro ja 4 000 000 euro suurune abi, millest Belgia, Saksamaa ja Madalmaad komisjonile teatasid, on riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (63) | Kõnealune abi on kokkusobiv ühisturuga arvestades järgmisi üksikasju: heitkoguste ja liiklusummikute vähendamine, projektiga kaasnev turvalisuse kasv; projekti tähtsus huvitatud piirkondade keemiatööstusele; konkurentsimoonutuste piiramine, pidades kinni madala kasumi, kolmandate isikute juhtmevõrgule juurdepääsu (“open access/common carrier”) ja võrdse kohtlemise põhimõtetest, ning asjaolu, et abi on piiratud viisil, mis ei võimalda normaalsest kõrgemat tootlust, |
| --- | --- |

(63)

Kõnealune abi on kokkusobiv ühisturuga arvestades järgmisi üksikasju: heitkoguste ja liiklusummikute vähendamine, projektiga kaasnev turvalisuse kasv; projekti tähtsus huvitatud piirkondade keemiatööstusele; konkurentsimoonutuste piiramine, pidades kinni madala kasumi, kolmandate isikute juhtmevõrgule juurdepääsu (“open access/common carrier”) ja võrdse kohtlemise põhimõtetest, ning asjaolu, et abi on piiratud viisil, mis ei võimalda normaalsest kõrgemat tootlust,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rotterdami, Antwerpeni ja Ruhri piirkonna vahelise propeenijuhtme ehitamiseks antav abi, millest on teatanud Belgia, Saksamaa ja Madalamaad vastavalt 3 685 480 euro, 18 682 000 euro ja 4 000 000 euro ulatuses, on ühisturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Saksamaa Liitvabariigile ning Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 16. juuni 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  ELT C 315, 24.12.2003, lk 7.

1

(2)  Vt märkust 1.

2

(3)  Aktsiad kuuluvad usaldusühingutele EPDC NL CV, EPDC BE CV ja PRG GmbH & CoKG, mille aktsionärid on vastavalt EPDC NL BV, EPDC BE BV ja PRG GmbH.

3

(4)  Põhja-Reini-Westfaali liidumaale kuulub 68,15 % LEG-i aktsiatest, West LB-le 22,25 %, ülejäänud aktsiad kuuluvad eraisikutele.

4

(5)  EÜT L 175, 5.7.1985, lk 49. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/35/EÜ (ELT L 156, 25.6.2003, lk 17.)

5

(6)  “Pilot 1” investeerimissumma on 50,5 miljonit eurot, mille jaoks saab projekt ligikaudu 25 miljoni euro suurust abi.

6

(7)  Konfidentsiaalne informatsioon.

7

(8)  Tuleb tähele panna, et see tegevuskasum on puhastulu, millest on lahutatud amortisatsioonikulud ja investeeringute intressid.

8

(9)  Määrus majanduse arendamise kohta Flaami piirkonnas, N 40/99 (EÜT C 284, 7.10.2000) ja N 223/93 (EÜT C 282, 20.10.1993).

9

(10)  The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits (Üleeuroopalise eteenide juhtmevõrgustiku arendamine ja eelised), mai 2003. Saadaval Inerneti-aadressil: http://www.petrochemistry.net/templates/shwPressroom.asp?TID=4&SNID=16.

10

(11)  EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.

11

(12)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

12

(13)  Eelkõige N 517/98 UK, abi Euroopa raudtee-kaubaveo terminalile Lõuna-Walesis Ühendkuningriigis (EÜT C 81, 24.3.1999, lk 8), N 121/99 AT, abi kombineeritud veole (EÜT C 245, 28.8.1999, lk 2), N 208/00 NL, abikava avalikele sisemaa terminalidele (EÜT C 315, 4.11.2000, lk 22) ja N 649/01 UK, abi kaubaveovahenditele, Rosyth’i sadama projekt (EÜT C 45, 19.2.2002, lk 2).

13

(14)  Juhtum N 527/2002. Tegu on 35 % investeerimisabiga juhtme jaoks, mis transpordib keroseeni merest Ateena rahvusvahelisele lennuväljale. See transportjuhe kuulub avalikule sektorile, kuid seda majandab konsortsium, kus osalevad lennujaam, Olympic Airways ja kolm naftaäriühingut. Komisjon on otsustanud, et see abi on piirkondliku abi andmiste tingimusi arvestades ühisturuga kokkusobiv (ELT C 148, 25.6.2003, lk 11).

14

(15)  N 649/01 Ühendkuningriik, veovahendite abikava, vt märkust 12.

15

---

| 2.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/25

---

KOMISJONI OTSUS,

23. veebruar 2005,

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2037/2000 alusel esmavajalikeks kasutusotstarveteks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotuse kohta ühenduses 2004. aastal

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 293 all)

(Autentsed on üksnes eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, portugali-, prantsus-, saksa-, sloveeni-, soome-, taani- ja tšehhikeelne tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/171/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on juba lõpetanud klorofluorosüsinike, teiste täielikult halogeenitud klorofluorosüsinike, haloonide, süsiniktetrakloriidi, 1,1,1-trikloroetaani, hüdrobromofluorosüsiniku ja bromoklorometaani tootmise ja tarbimise. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on juba lõpetanud klorofluorosüsinike, teiste täielikult halogeenitud klorofluorosüsinike, haloonide, süsiniktetrakloriidi, 1,1,1-trikloroetaani, hüdrobromofluorosüsiniku ja bromoklorometaani tootmise ja tarbimise.

| (2) | Komisjonil tuleb igal aastal määrata nende kontrollitavate ainete olulised kasutusotstarbed, kasutamiseks lubatud kogused ja ettevõtted, kes neid kasutada võivad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonil tuleb igal aastal määrata nende kontrollitavate ainete olulised kasutusotstarbed, kasutamiseks lubatud kogused ja ettevõtted, kes neid kasutada võivad.

| (3) | Osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli, edaspidi “Montreali protokoll”, osapoolte otsuses IV/25 sätestatakse kriteeriumid, mida komisjon kasutab mis tahes oluliste kasutusotstarvete määramiseks, ning kehtestatakse kummagi osapoole jaoks kontrollitavate ainete olulisteks kasutusotstarveteks vajalik tootmis- ja tarbimistase. |
| --- | --- |

(3)

Osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli, edaspidi “Montreali protokoll”, osapoolte otsuses IV/25 sätestatakse kriteeriumid, mida komisjon kasutab mis tahes oluliste kasutusotstarvete määramiseks, ning kehtestatakse kummagi osapoole jaoks kontrollitavate ainete olulisteks kasutusotstarveteks vajalik tootmis- ja tarbimistase.

| (4) | Montreali protokolli osapoolte otsusega XV/8 lubatakse selline tootmis- ja tarbimistase, mis on vajalik Montreali protokolli A, B ja C lisades (II ja III rühma ained) loetletud kontrollitavate ainete olulisteks laboratoorseteks ja analüütilisteks kasutusteks, mis on esitatud osapoolte seitsmenda kohtumise aruande IV lisas, vastavalt osapoolte kuuenda kohtumise aruande II lisas ning Montreali protokolli osapoolte otsuses VII/11 ja otsuses XI/15 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

Montreali protokolli osapoolte otsusega XV/8 lubatakse selline tootmis- ja tarbimistase, mis on vajalik Montreali protokolli A, B ja C lisades (II ja III rühma ained) loetletud kontrollitavate ainete olulisteks laboratoorseteks ja analüütilisteks kasutusteks, mis on esitatud osapoolte seitsmenda kohtumise aruande IV lisas, vastavalt osapoolte kuuenda kohtumise aruande II lisas ning Montreali protokolli osapoolte otsuses VII/11 ja otsuses XI/15 sätestatud tingimustele.

| (5) | Vastavalt klorofluorosüsiniku-vabadele dosaatorinhalaatoritele ülemineku võimaldamise meetmeid käsitleva Montreali protokolli osapoolte kaheteistkümnenda kohtumise otsuse XII/2 lõikele 3, on Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Luksemburg, Norra, Portugal, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik teatanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Keskkonnaprogrammile, (2) et klorofluorosüsinikud pole enam olulised teatavate lühitoimeliste β-agonistlike klorofluorosüsinik-dosaatorinhalaatorite tootmiseks. Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punkti i alapunktis b keelustatakse klorofluorosüsinike kasutamine ja turustamine, v.a kui need on tunnistatud olulisteks kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel. Need mitteolulisuse määratlused on vähendanud nõudlust klorofluorosüsinike järele ühenduses. Lisaks sellele keelustatakse artikli 4 lõikes 6 klorofluorosüsinik-dosaatorinhalaatortoodete import ja turustamine, v.a kui klorofluorosüsinikud neis toodetes on tunnistatud olulisteks artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt klorofluorosüsiniku-vabadele dosaatorinhalaatoritele ülemineku võimaldamise meetmeid käsitleva Montreali protokolli osapoolte kaheteistkümnenda kohtumise otsuse XII/2 lõikele 3, on Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Taani, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Luksemburg, Norra, Portugal, Madalmaad, Rootsi ja Ühendkuningriik teatanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Keskkonnaprogrammile, (2) et klorofluorosüsinikud pole enam olulised teatavate lühitoimeliste β-agonistlike klorofluorosüsinik-dosaatorinhalaatorite tootmiseks. Määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 4 punkti i alapunktis b keelustatakse klorofluorosüsinike kasutamine ja turustamine, v.a kui need on tunnistatud olulisteks kõnealuse määruse artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel. Need mitteolulisuse määratlused on vähendanud nõudlust klorofluorosüsinike järele ühenduses. Lisaks sellele keelustatakse artikli 4 lõikes 6 klorofluorosüsinik-dosaatorinhalaatortoodete import ja turustamine, v.a kui klorofluorosüsinikud neis toodetes on tunnistatud olulisteks artikli 3 lõikes 1 kirjeldatud tingimustel.

| (6) | Komisjon on 11. juulil 2003 avaldanud teatise (3) neile ühenduse ettevõtetele (15), kes taotlevad, et komisjon kaaluks kontrollitavate ainete kasutamist olulisteks otstarveteks ühenduses 2004. aastal, ja 11. mail 2004 (4) täiendava teatise kümne uue liikmesriigi ettevõtetele ning on vastu võtnud deklaratsioonid kavandatavate oluliste kasutusotstarvete kohta 2004. aastal. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon on 11. juulil 2003 avaldanud teatise (3) neile ühenduse ettevõtetele (15), kes taotlevad, et komisjon kaaluks kontrollitavate ainete kasutamist olulisteks otstarveteks ühenduses 2004. aastal, ja 11. mail 2004 (4) täiendava teatise kümne uue liikmesriigi ettevõtetele ning on vastu võtnud deklaratsioonid kavandatavate oluliste kasutusotstarvete kohta 2004. aastal.

| (7) | Komisjoni 28. jaanuari 2004. aasta otsust 2004/209/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2037/2000 alusel olulisteks kasutusotstarveteks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotuse kohta ühenduses 2004. aastal (5) tuleks muuta, et võtta arvesse olulisteks otstarveteks vajalike osoonikihti kahandavate ainete konkreetseid koguseid kümnes uues liikmesriigis alates 1. maist 2004. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 28. jaanuari 2004. aasta otsust 2004/209/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2037/2000 alusel olulisteks kasutusotstarveteks lubatud kontrollitavate ainete koguste jaotuse kohta ühenduses 2004. aastal (5) tuleks muuta, et võtta arvesse olulisteks otstarveteks vajalike osoonikihti kahandavate ainete konkreetseid koguseid kümnes uues liikmesriigis alates 1. maist 2004.

| (8) | Seetõttu tuleks otsus 2004/209/EÜ seaduse selguse ja arusaadavuse huvides asendada. |
| --- | --- |

(8)

Seetõttu tuleks otsus 2004/209/EÜ seaduse selguse ja arusaadavuse huvides asendada.

| (9) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas vastavalt määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõikele 1 moodustatud korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas vastavalt määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõikele 1 moodustatud korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate I rühma (klorofluorosüsinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud kasutada olulisteks meditsiinilisteks otstarveteks ühenduses 2004. aastal, on 1 428 533,000 ODP-kilogrammi.

2.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate I rühma (klorofluorosüsinikud 11, 12, 113, 114 ja 115) ning II rühma (teised täielikult halogeenitud klorofluorosüsinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud kasutada olulisteks laboratoorseteks otstarveteks ühenduses 2004. aastal, on 73 336,765 ODP-kilogrammi.

3.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate III rühma (haloonid) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud kasutada olulisteks laboratoorseteks otstarveteks ühenduses 2004. aastal, on 19 268,700 osoonikihi ODP-kilogrammi.

4.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate IV rühma (süsiniktetrakloriid) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud kasutada olulisteks laboratoorseteks otstarveteks ühenduses 2004. aastal, on 141 834,000 ODP-kilogrammi.

5.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate V rühma (1,1,1-trikloroetaan) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud kasutada olulisteks laboratoorseteks otstarveteks ühenduses 2004. aastal, on 529,300 ODP-kilogrammi.

6.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate VII rühma (hüdrobromofluorosüsinikud) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud kasutada olulisteks laboratoorseteks otstarveteks ühenduses 2004. aastal, on 3,070 ODP-kilogrammi.

7.   Määrusele (EÜ) nr 2037/2000 vastavate IX rühma (bromoklorometaan) kontrollitavate ainete kogus, mida on lubatud kasutada olulisteks laboratoorseteks otstarveteks ühenduses 2004. aastal, on 13,248 ODP-kilogrammi.

Artikkel 2

I lisas loetletud klorofluorosüsinik-dosaatorinhalaatoreid ei turustata riikides, mis on otsustanud, et klorofluorosüsinikud pole nende toodete jaoks olulised.

Artikkel 3

Ajavahemikul 1. jaanuarist31. detsembrini 2004 kohaldatakse järgmisi eeskirju:

| 1) | Klorofluorosüsinike 11, 12, 113, 114 ja 115 olulise meditsiinilise kasutuse kvoodid eraldatakse II lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

1)

Klorofluorosüsinike 11, 12, 113, 114 ja 115 olulise meditsiinilise kasutuse kvoodid eraldatakse II lisas osutatud ettevõtetele.

| 2) | Klorofluorosüsinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning teiste täielikult halogeenitud klorofluorosüsinike olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse III lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

2)

Klorofluorosüsinike 11, 12, 113, 114 ja 115 ning teiste täielikult halogeenitud klorofluorosüsinike olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse III lisas osutatud ettevõtetele.

| 3) | Haloonide olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse IV lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

3)

Haloonide olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse IV lisas osutatud ettevõtetele.

| 4) | Süsiniktetrakloriidi olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse V lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

4)

Süsiniktetrakloriidi olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse V lisas osutatud ettevõtetele.

| 5) | 1,1,1-trikloroetaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse VI lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

5)

1,1,1-trikloroetaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse VI lisas osutatud ettevõtetele.

| 6) | Hüdrobromofluorosüsinike olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse VII lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

6)

Hüdrobromofluorosüsinike olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse VII lisas osutatud ettevõtetele.

| 7) | Bromoklorometaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse VIII lisas osutatud ettevõtetele. |
| --- | --- |

7)

Bromoklorometaani olulise laboratoorse kasutuse kvoodid eraldatakse VIII lisas osutatud ettevõtetele.

| 8) | Klorofluorosüsinike 11, 12, 113, 114 ja 115, teiste täielikult halogeenitud klorofluorosüsinike, süsiniktetrakloriidi, 1,1,1-trikloroetaani, hüdrobromofluorosüsinike ning bromoklorometaani olulise kasutuse kvoodid on sätestatud IX lisas. |
| --- | --- |

8)

Klorofluorosüsinike 11, 12, 113, 114 ja 115, teiste täielikult halogeenitud klorofluorosüsinike, süsiniktetrakloriidi, 1,1,1-trikloroetaani, hüdrobromofluorosüsinike ning bromoklorometaani olulise kasutuse kvoodid on sätestatud IX lisas.

Artikkel 4

Otsus 2004/209/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitletakse viidetena käesolevale otsusele.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtjatele:

| | 3M Health Care Ltd |
| --- | --- |
| 3M House Morley Street |
| Loughborough |
| Leicestershire LE11 1EP |
| United Kingdom |

3M Health Care Ltd

3M House Morley Street

Loughborough

Leicestershire LE11 1EP

United Kingdom

| | Aventis |
| --- | --- |
| London Road, Holmes Chapel |
| Cheshire CW4 8BE |
| United Kingdom |

Aventis

London Road, Holmes Chapel

Cheshire CW4 8BE

United Kingdom

| | Bespak PLC |
| --- | --- |
| North Lynn Industrial Estate |
| King's Lynn |
| Norfolk PE30 2JJ |
| United Kingdom |

Bespak PLC

North Lynn Industrial Estate

King's Lynn

Norfolk PE30 2JJ

United Kingdom

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Strasse 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Strasse 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Chiesi Farmaceutici S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici S.p.A.

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | GlaxoSmithKline |
| --- | --- |
| Speke Boulevard |
| Speke |
| Liverpool L24 9JD |
| United Kingdom |

GlaxoSmithKline

Speke Boulevard

Speke

Liverpool L24 9JD

United Kingdom

| | IG Sprühtechnik GmbH |
| --- | --- |
| Im Hemmet 1 |
| D-79664 Wehr |

IG Sprühtechnik GmbH

Im Hemmet 1

D-79664 Wehr

| | Inyx Pharmaceuticals Ltd |
| --- | --- |
| Astmoor Industrial Estate |
| 9 Arkwright Road Runcorn |
| Cheshire WA7 1NU |
| United Kingdom |

Inyx Pharmaceuticals Ltd

Astmoor Industrial Estate

9 Arkwright Road Runcorn

Cheshire WA7 1NU

United Kingdom

| | IVAX Ltd |
| --- | --- |
| Unit 301 Industrial Park |
| Waterford |
| Ireland |

IVAX Ltd

Unit 301 Industrial Park

Waterford

Ireland

| | Jaba Farmaceutica S.A. |
| --- | --- |
| Rua da Tapada Grande, 2 |
| P-2710-089, Abrunheira Sintra |

Jaba Farmaceutica S.A.

Rua da Tapada Grande, 2

P-2710-089, Abrunheira Sintra

| | Laboratorio Aldo Union S.A. |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo Union S.A.

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | Otsuka Pharmaceuticals(E) |
| --- | --- |
| Provenca, 388 |
| E-08025 Barcelona |

Otsuka Pharmaceuticals(E)

Provenca, 388

E-08025 Barcelona

| | SICOR S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 RHO Milano |

SICOR S.p.A.

Via Terrazzano 77

I-20017 RHO Milano

| | Schering-Plough Labo N-V |
| --- | --- |
| Industriepark 30 |
| B-2220 Heist Op Den Berg |

Schering-Plough Labo N-V

Industriepark 30

B-2220 Heist Op Den Berg

| | Valvole Aerosol Research Italiana |
| --- | --- |
| (VARI) Spa – LINDAL Group Italia |
| Via del Pino, 10 |
| Olginate (LC) |
| I-23854 Italia |

Valvole Aerosol Research Italiana

(VARI) Spa – LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

Olginate (LC)

I-23854 Italia

| | Valeas S.p.A. Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas S.p.A. Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valois SA |
| --- | --- |
| 50 avenue de l’Europe |
| F-78160 Marly-Le-Roi |

Valois SA

50 avenue de l’Europe

F-78160 Marly-Le-Roi

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3a |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3a

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| 316 route de Bayonne |
| F-31300 Toulouse |

Airbus France

316 route de Bayonne

F-31300 Toulouse

| | Agfa- Gevaert NV |
| --- | --- |
| Septestraat 27 |
| B-2640 Mortsel |

Agfa- Gevaert NV

Septestraat 27

B-2640 Mortsel

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbaekvej 7 |
| DK-2610 Roedovre |

Bie & Berntsen

Sandbaekvej 7

DK-2610 Roedovre

| | Biosolove BV |
| --- | --- |
| Waalreseweg 17 |
| 5554 HA Valkenswaard |
| The Netherlands |

Biosolove BV

Waalreseweg 17

5554 HA Valkenswaard

The Netherlands

| | Butterworth Laboratories Ltd |
| --- | --- |
| 54 Waldegrave Road, Teddington |
| Middlesex TW11 8NY |
| United Kingdom |

Butterworth Laboratories Ltd

54 Waldegrave Road, Teddington

Middlesex TW11 8NY

United Kingdom

| | Carl Roth GmbH |
| --- | --- |
| Schoemperlenstr. 1-5 |
| D-76185 Karlsruhe |

Carl Roth GmbH

Schoemperlenstr. 1-5

D-76185 Karlsruhe

| | Elcom Group |
| --- | --- |
| Okružní 988 |
| CZ-735 14 Orlová – Lutyně |

Elcom Group

Okružní 988

CZ-735 14 Orlová – Lutyně

| | Environnement S.A. |
| --- | --- |
| 111 Bld Robespierre |
| BP 4513 |
| F-78304 Poissy |

Environnement S.A.

111 Bld Robespierre

BP 4513

F-78304 Poissy

| | Fisher Scientific |
| --- | --- |
| Bishop Meadow Road |
| Loughborough LE11 5RG |
| United Kingdom |

Fisher Scientific

Bishop Meadow Road

Loughborough LE11 5RG

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals |
| --- | --- |
| Wunstorfer Strasse 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals

Wunstorfer Strasse 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Institut Scientifique de Service Public (ISSeP) |
| --- | --- |
| Rue du Chéra, 200 |
| B-4000 Liège |

Institut Scientifique de Service Public (ISSeP)

Rue du Chéra, 200

B-4000 Liège

| | Institut E. Malvoz (B) |
| --- | --- |
| Quai du Barbou, 4 |
| B-4000 Liège |

Institut E. Malvoz (B)

Quai du Barbou, 4

B-4000 Liège

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Katholieke Universiteit Leuven |
| --- | --- |
| Krakenstraat 3 |
| B-3000 Leuven |

Katholieke Universiteit Leuven

Krakenstraat 3

B-3000 Leuven

| | Laboratoires Sérobiologiques |
| --- | --- |
| 3 rue de Seichamps |
| F-54425 Pulnoy |

Laboratoires Sérobiologiques

3 rue de Seichamps

F-54425 Pulnoy

| | LGC Promochem GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstr. 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Promochem GmbH

Mercatorstr. 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker BV |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| The Netherlands |

Mallinckrodt Baker BV

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

The Netherlands

| | Merck KgaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Strasse 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KgaA

Frankfurter Strasse 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Lackova 78 |
| SLO-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Lackova 78

SLO-2000 Maribor

| | Panreac Quimica S.A. |
| --- | --- |
| Riera de Sant Cugat 1 |
| E-08110 Montcada I Reixac (Barcelona) |

Panreac Quimica S.A.

Riera de Sant Cugat 1

E-08110 Montcada I Reixac (Barcelona)

| | Rohs Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Berliner Str. 54 |
| D-53819 Neunkirchen-Seelsheid |

Rohs Chemie GmbH

Berliner Str. 54

D-53819 Neunkirchen-Seelsheid

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| SLO-Ljubljana |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

SLO-Ljubljana

| | SDS Solvants, Documentation, Synthèses SA |
| --- | --- |
| Z.I. de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

SDS Solvants, Documentation, Synthèses SA

Z.I. de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Sigma Aldrich Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Riedstrasse 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Chemie GmbH

Riedstrasse 2

D-89555 Steinheim

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80 rue de Luzais |
| L'Isle-d'Abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80 rue de Luzais

L'Isle-d'Abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien |
| --- | --- |
| Wunstorfer Strasse 40, Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien

Wunstorfer Strasse 40, Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | VWR I.S.A.S. |
| --- | --- |
| 201 rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-bois |

VWR I.S.A.S.

201 rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-bois

| | University Of Technology Vienna |
| --- | --- |
| Institut of Industrial Electronics and Material Science |
| Gusshausstrasse 27-29 |
| A-1040 Wien |

University Of Technology Vienna

Institut of Industrial Electronics and Material Science

Gusshausstrasse 27-29

A-1040 Wien

| | YA-Kemia Oy – Sigma-Aldrich Finland |
| --- | --- |
| Teerisuonkuja 4 |
| FI-00700 Helsinki |

YA-Kemia Oy – Sigma-Aldrich Finland

Teerisuonkuja 4

FI-00700 Helsinki

Brüssel, 23. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2077/2004 (ELT L 359, 4.12.2004, lk 28).

1

(2)  www.unep.org/ozone/dec12-2-3.shtml

2

(3)  ELT C 162, 11.7.2003, lk 19.

3

(4)  ELT C 133, 11.5.2004, lk 12.

4

(5)  ELT L 66, 4.3.2004, lk 36.

5

---

I LISA

Vastavalt Montreali protokolli osapoolte kaheteistkümnenda kohtumise otsuse XII/2 lõikele 3 klorofluorosüsiniku-vabadele dosaatorinhalaatoritele ülemineku võimaldamise meetmete kohta on järgmised osapooled otsustanud, et sobilike klorofluorosüsiniku sisalduseta dosaatorinhalaatorite olemasolu tõttu pole klorofluorosüsinikud protokolli kohaselt enam olulised, kui need on kombineeritud järgmiste toodetega:

| Toode
  Riik | salbutamool | terbutaliin | fenoterool | ortsiprenaliin | reproterool | karbuterool | heksoprenaliin | pirbuterool | klenbuterool | bitolterool | prokaterool | beklometasoon | deksametasoon | flunisoliid | flutikasoon | budesoniid | triamsinoloon | ipratroopium bromiid | oksitroopium bromiid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Belgia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Tšehhi Vabariik | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Taani | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Soome | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Prantsusmaa | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saksamaa | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Kreeka | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Iirimaa | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Luksemburg | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Portugal | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Madalmaad | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Norra | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Rootsi | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ühendkuningriik | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Allikas: www.unep.org/ozone/dec12-2-3.pdf |

Toode

Riik

salbutamool

terbutaliin

fenoterool

ortsiprenaliin

reproterool

karbuterool

heksoprenaliin

pirbuterool

klenbuterool

bitolterool

prokaterool

beklometasoon

deksametasoon

flunisoliid

flutikasoon

budesoniid

triamsinoloon

ipratroopium bromiid

oksitroopium bromiid

Austria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tšehhi Vabariik

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Taani

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Soome

X

Prantsusmaa

X

Saksamaa

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kreeka

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Iirimaa

X

Luksemburg

X

Portugal

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Madalmaad

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Norra

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Rootsi

X

Ühendkuningriik

X

Allikas: www.unep.org/ozone/dec12-2-3.pdf

---

II LISA

OLULISED MEDITSIINILISED OTSTARBED

I rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada dosaatorinhalaatorite tootmiseks astma ja muude krooniliste hingamisteid sulgevate haiguste raviks, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | 3M (UK) |
| --- | --- |

3M (UK)

| | Aventis (UK) |
| --- | --- |

Aventis (UK)

| | Bespak (UK) |
| --- | --- |

Bespak (UK)

| | Boehringer Ingelheim (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim (DE)

| | Chiesi (IT) |
| --- | --- |

Chiesi (IT)

| | Glaxo Smith Kline (UK) |
| --- | --- |

Glaxo Smith Kline (UK)

| | IG Sprühtechnik (DE) |
| --- | --- |

IG Sprühtechnik (DE)

| | Inyx Pharmaceuticals (UK) |
| --- | --- |

Inyx Pharmaceuticals (UK)

| | IVAX (IE) |
| --- | --- |

IVAX (IE)

| | Jaba Farmaceutica (PT) |
| --- | --- |

Jaba Farmaceutica (PT)

| | Lab. Aldo-Union (ES) |
| --- | --- |

Lab. Aldo-Union (ES)

| | Otsuka Pharmaceuticals (ES) |
| --- | --- |

Otsuka Pharmaceuticals (ES)

| | Sicor (IT) |
| --- | --- |

Sicor (IT)

| | Schering-Plough (BE) |
| --- | --- |

Schering-Plough (BE)

| | V.A.R.I. (IT) |
| --- | --- |

V.A.R.I. (IT)

| | Valeas (IT) |
| --- | --- |

Valeas (IT)

| | Valois (FR) |
| --- | --- |

Valois (FR)

---

III LISA

OLULISED LABORATOORSED KASUTUSOTSTARBED

I ja II rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Biosolve (NL) |
| --- | --- |

Biosolve (NL)

| | Carl Roth (DE) |
| --- | --- |

Carl Roth (DE)

| | Elcom Group (CZ) |
| --- | --- |

Elcom Group (CZ)

| | Environnement SA (FR) |
| --- | --- |

Environnement SA (FR)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | LGC Promochem (DE) |
| --- | --- |

LGC Promochem (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | SDS Solvants (FR) |
| --- | --- |

SDS Solvants (FR)

| | Sanolabor (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | University Of Technology Vienna (AT) |
| --- | --- |

University Of Technology Vienna (AT)

| | Ya Kemia Oy – Sigma Aldrich (FI) |
| --- | --- |

Ya Kemia Oy – Sigma Aldrich (FI)

---

IV LISA

OLULISED LABORATOORSED KASUTUSOTSTARBED

III rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

V LISA

OLULISED LABORATOORSED KASUTUSOTSTARBED

IV rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Biosolve (NL) |
| --- | --- |

Biosolve (NL)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Fisher Scientific (UK) |
| --- | --- |

Fisher Scientific (UK)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Institut E. Malvoz (BE) |
| --- | --- |

Institut E. Malvoz (BE)

| | Institut Scientifique de Service Public (ISSeP) (BE) |
| --- | --- |

Institut Scientifique de Service Public (ISSeP) (BE)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | Laboratoires Sérologiques (FR) |
| --- | --- |

Laboratoires Sérologiques (FR)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | Rohs Chemie (DE) |
| --- | --- |

Rohs Chemie (DE)

| | SDS Solvants (FR) |
| --- | --- |

SDS Solvants (FR)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | VWR I.S.A.S. (FR) |
| --- | --- |

VWR I.S.A.S. (FR)

| | YA-Kemia Oy (FI) |
| --- | --- |

YA-Kemia Oy (FI)

---

VI LISA

OLULISED LABORATOORSED KASUTUSOTSTARBED

V rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

VII LISA

OLULISED LABORATOORSED KASUTUSOTSTARBED

VII rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

VIII LISA

OLULISED LABORATOORSED KASUTUSOTSTARBED

IX rühma kontrollitavate ainete puhul, mida on lubatud kasutada laboratoorsel ja analüütilisel otstarbel, jaotatakse kvoodid järgmiselt:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

---

IX LISA

(Käesolevat lisa ei avalikustata, kuna see sisaldab konfidentsiaalset äriinformatsiooni.)

---

Parandused

| 2.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 56/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 56/35

---

Komisjoni 14. oktoobri 2004. aasta direktiivi 2004/104/EÜ (millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 72/245/EMÜ mootorsõidukitele paigaldatud sädesüütemootorite tekitatud raadiohäirete summutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 337, 13. november 2004
  )

| 1. | Direktiivi number ja sellele järgnev mõttekriips I lisa jooniste pealkirjades jäetakse välja:






  — | 2. liites (lk 28), |
| --- | --- | --- |

1.

Direktiivi number ja sellele järgnev mõttekriips I lisa jooniste pealkirjades jäetakse välja:

—

2. liites (lk 28),

| — | 3. liites (lk 29), |
| --- | --- |

—

3. liites (lk 29),

| — | 4. liites (lk 30), |
| --- | --- |

—

4. liites (lk 30),

| — | 5. liites (lk 31), |
| --- | --- |

—

5. liites (lk 31),

| — | 6. liites (lk 32), |
| --- | --- |

—

6. liites (lk 32),

| — | 7. liites (lk 33). |
| --- | --- |

—

7. liites (lk 33).

| 2. | Leheküljel 35 IIA lisa pealkirjas: |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 35 IIA lisa pealkirjas:

asendatakse:

“viimati muudetud Komisjoni direktiiviga 2004/78/EÜ”,

järgmisega:

“viimati muudetud direktiiviga 2004/104/EÜ”.

| 3. | Leheküljel 38 IIB lisa pealkirjas: |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 38 IIB lisa pealkirjas:

asendatakse:

“viimati muudetud Komisjoni direktiiviga 95/54/EÜ”,

järgmisega:

“viimati muudetud direktiiviga 2004/104/EÜ”.

| 4. | Leheküljel 40 IIIA lisa pealkirjas: |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 40 IIIA lisa pealkirjas:

asendatakse:

“viimati muudetud komisjoni direktiiviga 95/54/EÜ”,

järgmisega:

“viimati muudetud direktiiviga 2004/104/EÜ”.

| 5. | Leheküljel 42 IIIB lisa pealkirjas: |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 42 IIIB lisa pealkirjas:

asendatakse:

“viimati muudetud Komisjoni direktiiviga 95/54/EÜ”,

järgmisega:

“viimati muudetud direktiiviga 2004/104/EÜ”.

| 6. | Leheküljel 43 IIIC lisa kuuendas ja seitsmendas reas: |
| --- | --- |

6.

Leheküljel 43 IIIC lisa kuuendas ja seitsmendas reas:

asendatakse:

“viimati muudetud direktiiviga 2004/XX/EÜ”,

järgmisega:

“viimati muudetud direktiiviga 2004/104/EÜ”.

| 7. | Leheküljele 45 lisatakse järgmine punkt: |
| --- | --- |

7.

Leheküljele 45 lisatakse järgmine punkt:

| “1.3. | Kõigepealt mõõdetakse FM-sagedusala (76–108 MHz) kiirgustasemed sõiduki raadioantennist keskväärtuse detektori abil. Kui I lisa punktis 6.3.2.4 määratletud taset ei ületata, loetakse sõiduk kõnealuse sagedusala osas käesoleva lisa nõuetele vastavaks ja täielikku katset ei tehta.” |
| --- | --- |

“1.3.

Kõigepealt mõõdetakse FM-sagedusala (76–108 MHz) kiirgustasemed sõiduki raadioantennist keskväärtuse detektori abil. Kui I lisa punktis 6.3.2.4 määratletud taset ei ületata, loetakse sõiduk kõnealuse sagedusala osas käesoleva lisa nõuetele vastavaks ja täielikku katset ei tehta.”

---