# Europos Sąjungos L 52/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 52 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. vasario 25d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 52

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. vasario 25d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 303/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 304/2005, nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius, taikomus kai kuriems pieno produktams, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą | 3 |
| | * | 2004 m. spalio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 305/2005, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 312/2003 dėl tarifinių kvotų tam tikriems Čilės kilmės produktams | 6 |
| | * | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 306/2005, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 138/2004 dėl žemės ūkio ekonominių sąskaitų Bendrijoje I priedą (
  1
  ) | 9 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 307/2005, atidarantis tarifų kvotą lengvatinėmis sąlygomis įvežamam žaliaviniam cukranendrių cukrui, kilusiam iš AKR valstybių ir importuojamam cukraus perdirbimo įmonėms aprūpinti laikotarpiu nuo 2005 m. kovo 1 d. iki 2005 m. birželio 30 d. | 11 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 308/2005, nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už sviestą pagal Reglamente (EB) Nr. 581/2004 numatytą nuolatinį konkursą | 13 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 309/2005, nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už nugriebto pieno miltelius pagal Reglamente (EB) Nr. 582/2004 numatytą nuolatinį konkursą | 15 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 310/2005, nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius kai kuriems grūdų ir ryžių sektoriaus produktams, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą | 16 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 311/2005, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant perdirbtus grūdų ir ryžių produktus | 20 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 312/2005, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant iš grūdų pagamintus kombinuotuosius pašarus | 23 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 313/2005, dėl gamybos grąžinamųjų išmokų nustatymo grūdų sektoriuose | 25 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 314/2005, nustatantis grąžinamąsias išmokas už ryžių ir skaldytų ryžių eksportą ir sustabdantis eksporto licencijų išdavimą | 26 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 315/2005, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas | 29 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 316/2005, dėl pasiūlymų, perduotų remiantis Reglamente (EB) Nr. 1757/2004 numatytu konkursu dėl miežių eksporto | 31 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 317/2005, dėl pasiūlymų, perduotų remiantis Reglamente (EB) Nr. 1565/2004 numatytu konkursu dėl avižų eksporto | 32 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 318/2005, nustatantis maksimalią paprastųjų kvieěių eksporto grąžinamąją išmoką Reglamente (EB) Nr. 115/2005 numatyto konkurso tvarka | 33 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 319/2005, dėl pasiūlymų, perduotų remiantis Reglamente (EB) Nr. 2275/2004 numatytu konkursu dėl sorgo importo | 34 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 320/2005, nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą Reglamente (EB) Nr. 2277/2004 numatyto konkurso tvarka | 35 |
| | | 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 321/2005, nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą konkurso, numatyto Reglamente (EB) Nr. 2276/2004, tvarka | 36 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 303/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 304/2005, nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius, taikomus kai kuriems pieno produktams, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą

3

*

2004 m. spalio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 305/2005, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 312/2003 dėl tarifinių kvotų tam tikriems Čilės kilmės produktams

6

*

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 306/2005, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 138/2004 dėl žemės ūkio ekonominių sąskaitų Bendrijoje I priedą (
  1
  )

1

9

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 307/2005, atidarantis tarifų kvotą lengvatinėmis sąlygomis įvežamam žaliaviniam cukranendrių cukrui, kilusiam iš AKR valstybių ir importuojamam cukraus perdirbimo įmonėms aprūpinti laikotarpiu nuo 2005 m. kovo 1 d. iki 2005 m. birželio 30 d.

11

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 308/2005, nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už sviestą pagal Reglamente (EB) Nr. 581/2004 numatytą nuolatinį konkursą

13

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 309/2005, nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už nugriebto pieno miltelius pagal Reglamente (EB) Nr. 582/2004 numatytą nuolatinį konkursą

15

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 310/2005, nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius kai kuriems grūdų ir ryžių sektoriaus produktams, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą

16

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 311/2005, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant perdirbtus grūdų ir ryžių produktus

20

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 312/2005, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant iš grūdų pagamintus kombinuotuosius pašarus

23

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 313/2005, dėl gamybos grąžinamųjų išmokų nustatymo grūdų sektoriuose

25

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 314/2005, nustatantis grąžinamąsias išmokas už ryžių ir skaldytų ryžių eksportą ir sustabdantis eksporto licencijų išdavimą

26

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 315/2005, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas

29

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 316/2005, dėl pasiūlymų, perduotų remiantis Reglamente (EB) Nr. 1757/2004 numatytu konkursu dėl miežių eksporto

31

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 317/2005, dėl pasiūlymų, perduotų remiantis Reglamente (EB) Nr. 1565/2004 numatytu konkursu dėl avižų eksporto

32

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 318/2005, nustatantis maksimalią paprastųjų kvieěių eksporto grąžinamąją išmoką Reglamente (EB) Nr. 115/2005 numatyto konkurso tvarka

33

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 319/2005, dėl pasiūlymų, perduotų remiantis Reglamente (EB) Nr. 2275/2004 numatytu konkursu dėl sorgo importo

34

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 320/2005, nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą Reglamente (EB) Nr. 2277/2004 numatyto konkurso tvarka

35

2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 321/2005, nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą konkurso, numatyto Reglamente (EB) Nr. 2276/2004, tvarka

36

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Taryba |
| | * | 2005/157/EB:2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas, dėl Regionų komiteto dviejų Vokietijos narių ir dviejų Vokietijos pakaitinių narių skyrimo | 37 |
| | * | 2005/158/EB:2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas, dėl Regionų komiteto Ispanijos pakaitinio nario skyrimo | 39 |
| | * | 2005/159/EB:2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas, dėl Regionų komiteto šešių Belgijos narių ir aštuonių Belgijos pakaitinių narių skyrimo | 40 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/160/EB:2004 m. spalio 27 d. Komisijos sprendimas, patvirtinantis Jungtinių Tautų humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (UNOCHA) ir Europos Bendrijų Komisijos pasikeitimą raštais dėl jų bendradarbiavimo reagavimo į katastrofas srityje (vienalaikių intervencijų į šalį, kurią ištiko katastrofa, atveju) (
  1
  ) | 42 |
| | * | 2005/161/EB:2005 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimas, dėl Bendrijos finansinės pagalbos 2005 metams tam tikroms Bendrijos etaloninėms laboratorijoms likučių visuomenės veterinarinės sveikatos srityje
  (pranešta dokumentu Nr. K(2005) 392) | 49 |
| | * | 2005/162/EB:2005 m. vasario 15 d. Komisijos rekomendacija, dėl bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių vaidmens ir dėl (stebėtojų) tarybos komitetų (
  1
  ) | 51 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

*

2005/157/EB:2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas, dėl Regionų komiteto dviejų Vokietijos narių ir dviejų Vokietijos pakaitinių narių skyrimo

37

*

2005/158/EB:2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas, dėl Regionų komiteto Ispanijos pakaitinio nario skyrimo

39

*

2005/159/EB:2005 m. vasario 17 d. Tarybos sprendimas, dėl Regionų komiteto šešių Belgijos narių ir aštuonių Belgijos pakaitinių narių skyrimo

40

Komisija

*

2005/160/EB:2004 m. spalio 27 d. Komisijos sprendimas, patvirtinantis Jungtinių Tautų humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (UNOCHA) ir Europos Bendrijų Komisijos pasikeitimą raštais dėl jų bendradarbiavimo reagavimo į katastrofas srityje (vienalaikių intervencijų į šalį, kurią ištiko katastrofa, atveju) (
  1
  )

1

42

*

2005/161/EB:2005 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimas, dėl Bendrijos finansinės pagalbos 2005 metams tam tikroms Bendrijos etaloninėms laboratorijoms likučių visuomenės veterinarinės sveikatos srityje
  (pranešta dokumentu Nr. K(2005) 392)

(pranešta dokumentu Nr. K(2005) 392)

49

*

2005/162/EB:2005 m. vasario 15 d. Komisijos rekomendacija, dėl bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių vaidmens ir dėl (stebėtojų) tarybos komitetų (
  1
  )

1

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 303/2005

2005 m. vasario 24 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 114,2 |
| 204 | 68,7 |
| 212 | 151,1 |
| 624 | 185,9 |
| 999 | 130,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 161,5 |
| 068 | 116,1 |
| 204 | 111,5 |
| 999 | 129,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 36,6 |
| 999 | 36,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 171,8 |
| 204 | 181,8 |
| 999 | 176,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,3 |
| 204 | 43,0 |
| 212 | 51,0 |
| 220 | 45,3 |
| 624 | 66,6 |
| 999 | 51,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 82,8 |
| 624 | 84,0 |
| 999 | 83,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,4 |
| 204 | 86,7 |
| 400 | 78,2 |
| 464 | 56,0 |
| 624 | 86,4 |
| 662 | 49,9 |
| 999 | 69,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 56,3 |
| 999 | 56,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 102,0 |
| 404 | 97,8 |
| 508 | 80,2 |
| 512 | 112,1 |
| 528 | 91,2 |
| 720 | 58,9 |
| 999 | 90,4 |
| 0808 20 50 | 388 | 74,7 |
| 400 | 97,8 |
| 512 | 66,4 |
| 528 | 61,7 |
| 999 | 75,2 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

114,2

204

68,7

212

151,1

624

185,9

999

130,0

0707 00 05

052

161,5

068

116,1

204

111,5

999

129,7

0709 10 00

220

36,6

999

36,6

0709 90 70

052

171,8

204

181,8

999

176,8

0805 10 20

052

49,3

204

43,0

212

51,0

220

45,3

624

66,6

999

51,0

0805 20 10

204

82,8

624

84,0

999

83,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,4

204

86,7

400

78,2

464

56,0

624

86,4

662

49,9

999

69,9

0805 50 10

052

56,3

999

56,3

0808 10 80

400

102,0

404

97,8

508

80,2

512

112,1

528

91,2

720

58,9

999

90,4

0808 20 50

388

74,7

400

97,8

512

66,4

528

61,7

999

75,2

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 304/2005

2005 m. vasario 24 d.

nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius, taikomus kai kuriems pieno produktams, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 15 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 31 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad skirtumas tarp tarptautinės prekybos kainų produktams, išvardytiems šio reglamento 1 straipsnyje a, b, c, d, e, ir g dalyse, ir Bendrijos vidaus kainų gali būti padengtas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad skirtumas tarp tarptautinės prekybos kainų produktams, išvardytiems šio reglamento 1 straipsnyje a, b, c, d, e, ir g dalyse, ir Bendrijos vidaus kainų gali būti padengtas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | 2000 m. liepos 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1520/2000, nustatančiame bendras išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos taikymo taisykles ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijus (2), yra nurodyti produktai, kuriems turėtų būti nustatytas grąžinamosios išmokos dydis, taikomas, kai produktai eksportuojami kaip prekės, išvardytos Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 II priede. |
| --- | --- |

(2)

2000 m. liepos 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1520/2000, nustatančiame bendras išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos taikymo taisykles ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijus (2), yra nurodyti produktai, kuriems turėtų būti nustatytas grąžinamosios išmokos dydis, taikomas, kai produktai eksportuojami kaip prekės, išvardytos Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 II priede.

| (3) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 1 dalies pirmąją pastraipą grąžinamosios išmokos dydis 100 kg kiekvieno atitinkamo pagrindinio produkto turėtų būti nustatomas kiekvieną mėnesį. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 1 dalies pirmąją pastraipą grąžinamosios išmokos dydis 100 kg kiekvieno atitinkamo pagrindinio produkto turėtų būti nustatomas kiekvieną mėnesį.

| (4) | Tačiau kai kurių pieno produktų, eksportuojamų kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą, atveju kyla pavojus, kad įsipareigojimai, prisiimti dėl tų grąžinamųjų išmokų gali būti rizikingi, kai iš anksto nustatomi dideli grąžinamųjų išmokų dydžiai. Todėl siekiant išvengti to pavojaus, reikia imtis tinkamų atsargos priemonių, neužkertant kelio ilgalaikių susitarimų sudarymui. Konkrečių grąžinamųjų išmokų dydžių nustatymas tuo atveju, kai grąžinamosios išmokos nustatomos iš anksto, atsižvelgiant į produktus, turėtų sudaryti sąlygas tų dviejų tikslų įgyvendinimui. |
| --- | --- |

(4)

Tačiau kai kurių pieno produktų, eksportuojamų kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą, atveju kyla pavojus, kad įsipareigojimai, prisiimti dėl tų grąžinamųjų išmokų gali būti rizikingi, kai iš anksto nustatomi dideli grąžinamųjų išmokų dydžiai. Todėl siekiant išvengti to pavojaus, reikia imtis tinkamų atsargos priemonių, neužkertant kelio ilgalaikių susitarimų sudarymui. Konkrečių grąžinamųjų išmokų dydžių nustatymas tuo atveju, kai grąžinamosios išmokos nustatomos iš anksto, atsižvelgiant į produktus, turėtų sudaryti sąlygas tų dviejų tikslų įgyvendinimui.

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 3 dalyje numatoma, kad nustatant grąžinamųjų išmokų dydį tam tikrais atvejais reikia atsižvelgti į gamybos grąžinamąją išmoką, pagalbą ar kitokias priemones, turinčias vienodą poveikį, taikomas visose valstybėse narėse, vadovaujantis Reglamentu dėl atitinkamų produktų bendro rinkos organizavimo pagrindiniams produktams, įtrauktiems į Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 A priedą, ar prilygstantiems produktams. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 3 dalyje numatoma, kad nustatant grąžinamųjų išmokų dydį tam tikrais atvejais reikia atsižvelgti į gamybos grąžinamąją išmoką, pagalbą ar kitokias priemones, turinčias vienodą poveikį, taikomas visose valstybėse narėse, vadovaujantis Reglamentu dėl atitinkamų produktų bendro rinkos organizavimo pagrindiniams produktams, įtrauktiems į Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 A priedą, ar prilygstantiems produktams.

| (6) | Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 12 straipsnio 1 dalyje yra numatyta, kad pagalba išmoka suteikiama už Bendrijoje pagamintą nugriebtą pieną, perdirbtą į kazeiną, jei šis pienas ir iš jo pagamintas kazeinas atitinka tam tikras sąlygas. |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 12 straipsnio 1 dalyje yra numatyta, kad pagalba išmoka suteikiama už Bendrijoje pagamintą nugriebtą pieną, perdirbtą į kazeiną, jei šis pienas ir iš jo pagamintas kazeinas atitinka tam tikras sąlygas.

| (7) | 1997 gruodžio 15 d. Komisijos Reglamentas (EB) Nr. 2571/97 dėl sviesto pardavimo sumažintomis kainomis ir dėl pagalbos suteikimo konditerijos gaminių, ledų ir kitų maisto produktų gamyboje naudojamai grietinėlei, sviestui ir koncentruotam sviestui (3), nustato, kad sviestas ir grietinėlė turėtų būti tiekiami sumažintomis kainomis pramonės šakoms, kuriose yra gaminamos tam tikros prekės. |
| --- | --- |

(7)

1997 gruodžio 15 d. Komisijos Reglamentas (EB) Nr. 2571/97 dėl sviesto pardavimo sumažintomis kainomis ir dėl pagalbos suteikimo konditerijos gaminių, ledų ir kitų maisto produktų gamyboje naudojamai grietinėlei, sviestui ir koncentruotam sviestui (3), nustato, kad sviestas ir grietinėlė turėtų būti tiekiami sumažintomis kainomis pramonės šakoms, kuriose yra gaminamos tam tikros prekės.

| (8) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamųjų išmokų dydžiai, taikomi Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 A priede ir Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 1 straipsnyje išvardytiems pagrindiniams produktams ir eksportuojamiems kaip prekės, išvardytos Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 II priede, yra nustatomi pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 186/2004 (OL L 29, 2004 2 3, p. 6).

1

(2)  OL L 177, 2000 7 15, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 886/2004 (OL L 168, 2004 5 1, p. 14).

2

(3)  OL L 350, 1997 12 20, p. 3. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 921/2004 (OL L 163, 2004 4 30, p. 94).

3

---

PRIEDAS

nuo 2005 m. vasario 25 d. taikomi grąžinamųjų išmokų dydžiai už kai kuriuos pieno produktus, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Aprašymas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| Grąžinamąsias išmokas nustatant iš anksto | Kita |
| ex 0402 10 19 | Pieno milteliai, granulės ar kitokio pavidalo sausieji produktai, į kuriuos nepridėta cukraus ar kitokio saldiklio ir kurių riebumas ne didesnis kaip 1,5 % masės (PG 2): | | |
| a) | eksportuojant prekes, klasifikuojamas KN kodu 3501; |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Aprašymas

Grąžinamųjų išmokų dydis

Grąžinamąsias išmokas nustatant iš anksto

Kita

ex 0402 10 19

Pieno milteliai, granulės ar kitokio pavidalo sausieji produktai, į kuriuos nepridėta cukraus ar kitokio saldiklio ir kurių riebumas ne didesnis kaip 1,5 % masės (PG 2):

a)

eksportuojant prekes, klasifikuojamas KN kodu 3501;

—

—

| b) | eksportuojant kitas prekes. |
| --- | --- |

b)

eksportuojant kitas prekes.

26,53

28,00

ex 0402 21 19

Pieno milteliai, granulės ar kitokio pavidalo sausieji produktai, į kuriuos nepridėta cukraus ar kitokio saldiklio ir kurių riebumas ne didesnis kaip 26 % masės (PG 3):

| a) | eksportuojant prekes, į kurių sudėtį įeina sviestas ar grietinėlė, parduodami sumažinta kaina ir kurie pagaminti pagal Reglamento (EB) Nr. 2571/97 nuostatas ir savo pavidalu prilygsta PG 3 produktams; |
| --- | --- |

a)

eksportuojant prekes, į kurių sudėtį įeina sviestas ar grietinėlė, parduodami sumažinta kaina ir kurie pagaminti pagal Reglamento (EB) Nr. 2571/97 nuostatas ir savo pavidalu prilygsta PG 3 produktams;

33,12

35,31

| b) | eksportuojant kitas prekes. |
| --- | --- |

b)

eksportuojant kitas prekes.

61,57

65,60

ex 0405 10

Sviestas, kurio riebalų kiekis sudaro 82 % masės (PG 6):

| a) | eksportuojant prekes, į kurių sudėtį įeina sviestas arba grietinėlė, parduodami sumažinta kaina, ir kurie pagaminti pagal Reglamente (EB) Nr. 2571/97 nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

a)

eksportuojant prekes, į kurių sudėtį įeina sviestas arba grietinėlė, parduodami sumažinta kaina, ir kurie pagaminti pagal Reglamente (EB) Nr. 2571/97 nustatytas sąlygas;

42,55

46,00

| b) | KN kodu 2106 90 98 klasifikuojamų prekių, kurių pieno riebalų kiekis sudaro 40 % masės, eksportas; |
| --- | --- |

b)

KN kodu 2106 90 98 klasifikuojamų prekių, kurių pieno riebalų kiekis sudaro 40 % masės, eksportas;

128,43

138,25

| c) | eksportuojant kitas prekes. |
| --- | --- |

c)

eksportuojant kitas prekes.

121,18

131,00

---

(1)  Šiame priede nustatyti dydžiai netaikomi eksportui į Bulgariją nuo 2004 m. spalio 1 d. ir 1972 m. liepos 22 d. Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos 2 protokolo I ir II lentelėse išvardytoms prekėms, eksportuojamoms į Šveicarijos Konfederaciją arba į Lichtenšteino Kunigaikštystę nuo 2005 m. vasario 1 d.

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 305/2005

2004 m. spalio 19 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 312/2003 dėl tarifinių kvotų tam tikriems Čilės kilmės produktams

EUROPOS SĄJUNGOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 312/2003, įgyvendinantį Bendrijos tarifų nuostatas, išdėstytas susitarime, įsteigiančiame asociaciją tarp Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Čilės Respublikos (1), ypač į jo 5 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentas (EB) Nr. 312/2003 įgyvendina Bendrijos tarifų nuostatas, išdėstytas susitarime, įsteigiančiame asociaciją tarp Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Čilės Respublikos (2). |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 312/2003 įgyvendina Bendrijos tarifų nuostatas, išdėstytas susitarime, įsteigiančiame asociaciją tarp Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Čilės Respublikos (2).

| (2) | Sprendimu 2005/106/EB (3) Taryba patvirtino susitarimo, įsteigiančio asociaciją tarp Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Čilės Respublikos, protokolą, kad būtų galima atsižvelgti į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Vengrijos Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (toliau – Protokolas). Į Protokolą įtrauktos naujos Bendrijos tarifų nuolaidos, kai kurios iš jų apribotos tarifinėmis kvotomis. Šioms tarifinėms kvotoms įgyvendinti reikia iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 312/2003. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimu 2005/106/EB (3) Taryba patvirtino susitarimo, įsteigiančio asociaciją tarp Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Čilės Respublikos, protokolą, kad būtų galima atsižvelgti į Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Vengrijos Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą (toliau – Protokolas). Į Protokolą įtrauktos naujos Bendrijos tarifų nuolaidos, kai kurios iš jų apribotos tarifinėmis kvotomis. Šioms tarifinėms kvotoms įgyvendinti reikia iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 312/2003.

| (3) | Tarifinių kvotų dydį česnakams (eilės Nr. 09.1925), valgomosioms vynuogėms (eilės Nr. 09.1929) ir kiviams (eilės Nr. 09.1939) reikėtų kasmet padidinti penkiais procentais pradinio kiekio. |
| --- | --- |

(3)

Tarifinių kvotų dydį česnakams (eilės Nr. 09.1925), valgomosioms vynuogėms (eilės Nr. 09.1929) ir kiviams (eilės Nr. 09.1939) reikėtų kasmet padidinti penkiais procentais pradinio kiekio.

| (4) | 2004 metais naujų Bendrijos tarifinių kvotų dydis turėtų būti apribotas proporcingai laikotarpiui, per kurį nustatomos naujos tarifinės kvotos. |
| --- | --- |

(4)

2004 metais naujų Bendrijos tarifinių kvotų dydis turėtų būti apribotas proporcingai laikotarpiui, per kurį nustatomos naujos tarifinės kvotos.

| (5) | Kadangi Protokole numatyta, kad naujos Bendrijos tarifų nuolaidos turi būti taikomos nuo 2004 m. gegužės 1 d., šį reglamentą reikia taikyti nuo tos pačios datos, ir jis turi įsigalioti kaip galima greičiau. |
| --- | --- |

(5)

Kadangi Protokole numatyta, kad naujos Bendrijos tarifų nuolaidos turi būti taikomos nuo 2004 m. gegužės 1 d., šį reglamentą reikia taikyti nuo tos pačios datos, ir jis turi įsigalioti kaip galima greičiau.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 312/2003 priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

1.   2004 metais tarifinių kvotų, kurių eilės Nr. 09.1937, 09.1939 ir 09.1941, dydis apribojamas iki aštuonių dvyliktųjų kiekvieno atitinkamo metinio kiekio. Kilogramo dalys suapvalinamos iki viso kito kilogramo.

2.   2004 metais tarifinėms kvotoms, kurių eilės Nr. 09.1925 ir 09.1929, papildomai pridedama atitinkamai 20 tonų ir 1 000 tonų.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Išskyrus priedo 1 ir 2 punktus, reglamentas taikomas nuo 2004 m. gegužės 1 d.

Priedo 1 ir 2 punktai taikomi nuo 2005 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 19 d.

Komisijos vardu

Frederik BOLKESTEIN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 46, 2003 2 20, p. 1.

1

(2)  OL L 352, 2002 12 30, p. 3.

2

(3)  OL L 38, 2005 2 10, p. 1.

3

---

PRIEDAS

Tarybos reglamento (EB) Nr. 312/2003 priedo lentelė iš dalies keičiama taip:

| 1. | Eilės Nr. 09.1925 ketvirtame stulpelyje dydis pakeičiamas 530 tonomis.
  Nuo 2005 metų metinis tarifinės kvotos dydis kiekvienais metais iš eilės didinamas penkiais procentais šio dydžio. |
| --- | --- |

1.

Eilės Nr. 09.1925 ketvirtame stulpelyje dydis pakeičiamas 530 tonomis.

Nuo 2005 metų metinis tarifinės kvotos dydis kiekvienais metais iš eilės didinamas penkiais procentais šio dydžio.

| 2. | Eilės Nr. 09.1929 ketvirtame stulpelyje dydis pakeičiamas 38 500 tonomis.
  Nuo 2005 metų metinis tarifinės kvotos dydis kiekvienais metais iš eilės didinamas penkiais procentais šio dydžio. |
| --- | --- |

2.

Eilės Nr. 09.1929 ketvirtame stulpelyje dydis pakeičiamas 38 500 tonomis.

Nuo 2005 metų metinis tarifinės kvotos dydis kiekvienais metais iš eilės didinamas penkiais procentais šio dydžio.

| 3. | Įterpiamos tokios eilutės:









  „09.1937 (1) | 0303 29 00
  0303 78 12
  0303 78 19 | Sušaldytos žuvys | 725 tonų | 100 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0304 20 53
  0304 20 56
  0304 20 58
  0304 20 91
  0304 20 94
  0304 90 05 | Žuvų filė ir kita žuvų mėsa, sušaldyta |
| 09.1939 | 0810 50 00 | Kiviai | 1 000 tonų (2) | 100 |
| 09.1941 (2) | 1604 15 19 | Gaminiai arba konservai iš skumbrių | 90 tonų | 100“. |

3.

Įterpiamos tokios eilutės:

„09.1937 (1)

0303 29 00

0303 78 12

0303 78 19

Sušaldytos žuvys

725 tonų

100

0304 20 53

0304 20 56

0304 20 58

0304 20 91

0304 20 94

0304 90 05

Žuvų filė ir kita žuvų mėsa, sušaldyta

09.1939

0810 50 00

Kiviai

1 000 tonų (2)

100

09.1941 (2)

1604 15 19

Gaminiai arba konservai iš skumbrių

90 tonų

100“.

---

(1)  Ši tarifinė kvota taikoma 2004 m., o paskui kiekvienais kalendoriniais metais pradedant nuo 2005 1 1 iki galiojimo pabaigos 2012 12 31.

(2)  Ši tarifinė kvota taikoma 2004 m., o paskui kiekvienais kalendoriniais metais pradedant nuo 2005 1 1 iki galiojimo pabaigos 2006 12 31.

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/9

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 306/2005

2005 m. vasario 24 d.

iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 138/2004 dėl žemės ūkio ekonominių sąskaitų Bendrijoje I priedą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. gruodžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 138/2004 dėl žemės ūkio ekonominių sąskaitų Bendrijoje (1), ypač į jo 2 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 138/2004 I priede išdėstyta žemės ūkio ekonominių sąskaitų metodika Bendrijoje (toliau – ŽŪES metodika). Šio priedo 3.056 ir 3.064 dalyse atitinkamai numatomi subsidijų produktams ir kitų subsidijų gamybai pavyzdžiai, remiantis specialia biudžeto eilute. Kai kurios šių nuorodų jau nebegalioja ir abi dalis reikia atnaujinti. |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 138/2004 I priede išdėstyta žemės ūkio ekonominių sąskaitų metodika Bendrijoje (toliau – ŽŪES metodika). Šio priedo 3.056 ir 3.064 dalyse atitinkamai numatomi subsidijų produktams ir kitų subsidijų gamybai pavyzdžiai, remiantis specialia biudžeto eilute. Kai kurios šių nuorodų jau nebegalioja ir abi dalis reikia atnaujinti.

| (2) | Komisijai pavesta atnaujinti ŽŪES metodiką. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai pavesta atnaujinti ŽŪES metodiką.

| (3) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 138/2004. |
| --- | --- |

(3)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 138/2004.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žemės ūkio statistikos nuolatinio komiteto, įsteigto Sprendimu 72/279/EEB (2), nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žemės ūkio statistikos nuolatinio komiteto, įsteigto Sprendimu 72/279/EEB (2), nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 138/2004 I priedas iš dalies keičiamas taip, kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 33, 2004 2 5, p. 1.

1

(2)  OL L 179, 1972 8 7, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 138/2004 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3.056 dalis pakeičiama taip:






  „3.056. | Taikant produkcijos vertinimo bazinėmis kainomis metodą, būtina iš esmės skirti subsidijas produktams ir kitas subsidijas gamybai. Subsidijos žemės ūkio produktams (1) gali būti mokamos arba žemės ūkio gamintojams, arba kitiems ūkio subjektams. Tik žemės ūkio gamintojams išmokėtos subsidijos pridedamos prie rinkos kainos, kurią gauna gamintojai, siekiant apskaičiuoti bazinę kainą. Subsidijos ūkio produktams, sumokėtos ne žemės ūkio gamintojams, o kitiems ūkio subjektams, neįtraukiamos į ŽŪES.“ |
| --- | --- | --- |

1)

3.056 dalis pakeičiama taip:

„3.056.

Taikant produkcijos vertinimo bazinėmis kainomis metodą, būtina iš esmės skirti subsidijas produktams ir kitas subsidijas gamybai. Subsidijos žemės ūkio produktams (1) gali būti mokamos arba žemės ūkio gamintojams, arba kitiems ūkio subjektams. Tik žemės ūkio gamintojams išmokėtos subsidijos pridedamos prie rinkos kainos, kurią gauna gamintojai, siekiant apskaičiuoti bazinę kainą. Subsidijos ūkio produktams, sumokėtos ne žemės ūkio gamintojams, o kitiems ūkio subjektams, neįtraukiamos į ŽŪES.“

| 2) | 3.064 dalis pakeičiama taip:






  „3.064. | Žemės ūkiui svarbiausių kitų subsidijų, susijusių su gamyba, rūšys:






  — | atlyginimų ir darbo užmokesčio fondo subsidijos, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

3.064 dalis pakeičiama taip:

„3.064.

Žemės ūkiui svarbiausių kitų subsidijų, susijusių su gamyba, rūšys:

—

atlyginimų ir darbo užmokesčio fondo subsidijos,

| — | dotacijos už gamintojų rezidentų vienetų atleidimą nuo palūkanų mokėjimo (plg. ESS 95, 4.37 c), net ir tada, kai tokių subsidijų tikslas yra skatinti kapitalo formavimą (2). Iš tikrųjų tai yra einamieji pervedimai gamintojų veiklos išlaidoms sumažinti. Sąskaitose jos yra parodomos kaip subsidijos iš jų naudą gaunantiems gamintojams, net jei palūkanų skirtumą valdžios sektorius tiesiogiai sumoka paskolą išduodančiai kredito įstaigai (nukrypstant nuo mokėjimo kriterijaus), |
| --- | --- |

—

dotacijos už gamintojų rezidentų vienetų atleidimą nuo palūkanų mokėjimo (plg. ESS 95, 4.37 c), net ir tada, kai tokių subsidijų tikslas yra skatinti kapitalo formavimą (2). Iš tikrųjų tai yra einamieji pervedimai gamintojų veiklos išlaidoms sumažinti. Sąskaitose jos yra parodomos kaip subsidijos iš jų naudą gaunantiems gamintojams, net jei palūkanų skirtumą valdžios sektorius tiesiogiai sumoka paskolą išduodančiai kredito įstaigai (nukrypstant nuo mokėjimo kriterijaus),

| — | grąžintos per didelės PVM sumos, kurios buvo apskaičiuotos taikant vienodų tarifų sistemas (plg. 3.041 ir 3.042), |
| --- | --- |

—

grąžintos per didelės PVM sumos, kurios buvo apskaičiuotos taikant vienodų tarifų sistemas (plg. 3.041 ir 3.042),

| — | socialinio draudimo įmokų ir nekilnojamojo turto mokesčių prisiėmimas, |
| --- | --- |

—

socialinio draudimo įmokų ir nekilnojamojo turto mokesčių prisiėmimas,

| — | kitų išlaidų prisiėmimas, pavyzdžiui, privataus sandėliavimo pagalbos vynui ir vynuogių misai ir stalo vynų pakartotinio sandėliavimo (tuo atveju, kai atsargos priklauso žemės ūkio vienetui), |
| --- | --- |

—

kitų išlaidų prisiėmimas, pavyzdžiui, privataus sandėliavimo pagalbos vynui ir vynuogių misai ir stalo vynų pakartotinio sandėliavimo (tuo atveju, kai atsargos priklauso žemės ūkio vienetui),

| — | įvairios kitos subsidijos gamybai, |
| --- | --- |

—

įvairios kitos subsidijos gamybai,

| — | dotacijos nenaudojamai žemei (privalomas žemės nenaudojimas, susietas su akrais pagrįstomis dotacijomis, ir savanoriškas žemės nenaudojimas), |
| --- | --- |

—

dotacijos nenaudojamai žemei (privalomas žemės nenaudojimas, susietas su akrais pagrįstomis dotacijomis, ir savanoriškas žemės nenaudojimas),

| — | finansinė kompensacija už šviežių vaisių ir daržovių išėmimą iš rinkos. Šios išmokos dažnai skiriamos rinkos gamintojų grupėms ir turėtų būti traktuojamos kaip subsidijos žemės ūkiui, kadangi tai yra tiesioginė prarastos gamybos kompensacija, |
| --- | --- |

—

finansinė kompensacija už šviežių vaisių ir daržovių išėmimą iš rinkos. Šios išmokos dažnai skiriamos rinkos gamintojų grupėms ir turėtų būti traktuojamos kaip subsidijos žemės ūkiui, kadangi tai yra tiesioginė prarastos gamybos kompensacija,

| — | priemokos už galvijus sezoniniam reguliavimui („sezoniškai išlyginti“) ir už ekstensyvųjį gyvulių auginimą, |
| --- | --- |

—

priemokos už galvijus sezoniniam reguliavimui („sezoniškai išlyginti“) ir už ekstensyvųjį gyvulių auginimą,

| — | dotacijos žemės ūkio gamybai mažiau palankiose ūkininkauti ir (arba) kalnuotose vietovėse, |
| --- | --- |

—

dotacijos žemės ūkio gamybai mažiau palankiose ūkininkauti ir (arba) kalnuotose vietovėse,

| — | kitos dotacijos, kurių tikslas daryti įtaką gamybos metodams (ekstensifikacija, taršai mažinti sukurti metodai ir pan.), |
| --- | --- |

—

kitos dotacijos, kurių tikslas daryti įtaką gamybos metodams (ekstensifikacija, taršai mažinti sukurti metodai ir pan.),

| — | sumos, mokamos savininkams kaip kompensacija už pasikartojančius prekių atsargų, pavyzdžiui, augalų ar galvijų produktų, kurie laikomi nebaigta gamyba, ir kultūrinių medynų, kurių augimo laikotarpis nesibaigęs, nuostolius (plg. 2.040–2.045). Priešingai, kompensaciniai pervedimai už prekių atsargų ir (arba) kultūrinių medynų, naudojamų kaip gamybos veiksniai, nuostolius įtraukiami į apskaitą kaip kiti kapitalo pervedimai kapitalo sąskaitoje.“ |
| --- | --- |

—

sumos, mokamos savininkams kaip kompensacija už pasikartojančius prekių atsargų, pavyzdžiui, augalų ar galvijų produktų, kurie laikomi nebaigta gamyba, ir kultūrinių medynų, kurių augimo laikotarpis nesibaigęs, nuostolius (plg. 2.040–2.045). Priešingai, kompensaciniai pervedimai už prekių atsargų ir (arba) kultūrinių medynų, naudojamų kaip gamybos veiksniai, nuostolius įtraukiami į apskaitą kaip kiti kapitalo pervedimai kapitalo sąskaitoje.“

---

(1)  Subsidijos žemės ūkio produktams, mokamos žemės ūkio gamintojams, apima bet kurias subsidijas, mokamas savininkams padengiant trūkumą (t. y. tais atvejais, kai valdžios institucija žemės ūkio gamintojams moka vidutinių rinkos kainų ir žemės ūkio produktų garantuotų kainų skirtumą).

(2)  Tačiau tais atvejais, kai dotacija yra dvejopos paskirties ir ja finansuojama tiek skolos amortizacija, tiek ir palūkanų mokėjimas, visa dotacija yra traktuojama kaip dotacija investicijoms, jeigu jos neįmanoma paskirstyti tarp šių dviejų elementų.

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/11

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 307/2005

2005 m. vasario 24 d.

atidarantis tarifų kvotą lengvatinėmis sąlygomis įvežamam žaliaviniam cukranendrių cukrui, kilusiam iš AKR valstybių ir importuojamam cukraus perdirbimo įmonėms aprūpinti laikotarpiu nuo 2005 m. kovo 1 d. iki 2005 m. birželio 30 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (1), ypač į jo 39 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 39 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad nuo 2001–2002 m. iki 2005–2006 m. prekybos metų, siekiant tinkamai aprūpinti Bendrijos cukraus fabrikus, imamas specialus sumažintas importo muitas už žaliavinį cukranendrių cukrų, kilusį iš valstybių, su kuriomis Bendrija yra sudariusi tiekimo lengvatinėmis sąlygomis susitarimus. Šiuo metu Tarybos sprendimu 2001/870/EB (2) tokie susitarimai yra sudaryti su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybėmis (AKR valstybėmis), išvardytomis AKR ir ES partnerystės susitarimo (3) V priedo 3 protokole dėl AKR šalių cukraus, ir su Indijos Respublika. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 39 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad nuo 2001–2002 m. iki 2005–2006 m. prekybos metų, siekiant tinkamai aprūpinti Bendrijos cukraus fabrikus, imamas specialus sumažintas importo muitas už žaliavinį cukranendrių cukrų, kilusį iš valstybių, su kuriomis Bendrija yra sudariusi tiekimo lengvatinėmis sąlygomis susitarimus. Šiuo metu Tarybos sprendimu 2001/870/EB (2) tokie susitarimai yra sudaryti su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybėmis (AKR valstybėmis), išvardytomis AKR ir ES partnerystės susitarimo (3) V priedo 3 protokole dėl AKR šalių cukraus, ir su Indijos Respublika.

| (2) | Sprendimu 2001/870/EB sudarytuose susitarimuose pasikeičiant raštais yra numatyta, kad atitinkamos cukraus perdirbimo įmonės turi sumokėti minimalią pirkimo kainą, lygią garantuojamai žaliavinio cukraus kainai, sumažintai sureguliavimo pagalbos, nustatytos atitinkamiems prekybos metams, dydžiu. Todėl reikėtų nustatyti šią mažiausią kainą, atsižvelgiant į 2004–2005 prekybos metams taikomus veiksnius. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimu 2001/870/EB sudarytuose susitarimuose pasikeičiant raštais yra numatyta, kad atitinkamos cukraus perdirbimo įmonės turi sumokėti minimalią pirkimo kainą, lygią garantuojamai žaliavinio cukraus kainai, sumažintai sureguliavimo pagalbos, nustatytos atitinkamiems prekybos metams, dydžiu. Todėl reikėtų nustatyti šią mažiausią kainą, atsižvelgiant į 2004–2005 prekybos metams taikomus veiksnius.

| (3) | Importuotini specialaus lengvatinėmis sąlygomis įvežamo cukraus kiekiai yra nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 39 straipsnį remiantis metiniu prognozuojamu Bendrijos balansu. |
| --- | --- |

(3)

Importuotini specialaus lengvatinėmis sąlygomis įvežamo cukraus kiekiai yra nustatyti pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 39 straipsnį remiantis metiniu prognozuojamu Bendrijos balansu.

| (4) | Iš to balanso paaiškėjo, kad būtina importuoti žaliavinį cukrų ir dabar 2004–2005 prekybos metams atidaryti tarifų kvotas, kurioms taikytinas minėtuose susitarimuose numatytas specialus sumažintas muitas, tokiu būdu sudarant sąlygas dalį tų prekybos metų tenkinti Bendrijos cukraus perdirbimo įmonių poreikius. Taigi Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1213/2004 (4), buvo atidarytos 2004 m. liepos 1 d.–2005 m. vasario 28 d. laikotarpio kvotos. |
| --- | --- |

(4)

Iš to balanso paaiškėjo, kad būtina importuoti žaliavinį cukrų ir dabar 2004–2005 prekybos metams atidaryti tarifų kvotas, kurioms taikytinas minėtuose susitarimuose numatytas specialus sumažintas muitas, tokiu būdu sudarant sąlygas dalį tų prekybos metų tenkinti Bendrijos cukraus perdirbimo įmonių poreikius. Taigi Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1213/2004 (4), buvo atidarytos 2004 m. liepos 1 d.–2005 m. vasario 28 d. laikotarpio kvotos.

| (5) | Kadangi jau yra žaliavinio cukranendrių cukraus gamybos prognozės 2004–2005 prekybos metams, reikėtų atidaryti prekybos metų antrojo pusmečio kvotą. |
| --- | --- |

(5)

Kadangi jau yra žaliavinio cukranendrių cukraus gamybos prognozės 2004–2005 prekybos metams, reikėtų atidaryti prekybos metų antrojo pusmečio kvotą.

| (6) | Reikėtų patikslinti, kad 2003 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1159/2003, nustatantis išsamias tam tikrų tarifinių kvotų ir lengvatinių susitarimų, taikomų cukranendrių cukraus importui 2003–2004 ir 2005–2006 prekybos metais taikymo taisykles, ir iš dalies pakeičiantis Reglamentus (EB) Nr. 1464/95 ir (EB) Nr. 779/96 (5), turėtų būti taikomas naujajai kvotai. |
| --- | --- |

(6)

Reikėtų patikslinti, kad 2003 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1159/2003, nustatantis išsamias tam tikrų tarifinių kvotų ir lengvatinių susitarimų, taikomų cukranendrių cukraus importui 2003–2004 ir 2005–2006 prekybos metais taikymo taisykles, ir iš dalies pakeičiantis Reglamentus (EB) Nr. 1464/95 ir (EB) Nr. 779/96 (5), turėtų būti taikomas naujajai kvotai.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Remiantis Sprendimu 2001/870/EB laikotarpiui nuo 2005 m. kovo 1 d. iki 2005 m. birželio 30 d. yra atidaroma 17 824 tonoms baltojo cukraus ekvivalentiška KN kodu 1701 11 10 klasifikuojamo žaliavinio cukranendrių cukraus, skirto rafinuoti ir kilusio iš AKR valstybių, pasirašiusių susitarimą pasikeičiant raštais, patvirtintą minėtu sprendimu, importo tarifinė kvota.

2 straipsnis

1.   Specialus sumažintas importo muitas už 100 kilogramų standartinės kokybės žaliavinio cukranendrių cukraus 1 straipsnyje numatytiems kiekiams yra nustatomas 0 eurų dydžio.

2.   Mažiausia supirkimo kaina, kurią 1 straipsnyje nurodytu laikotarpiu moka Bendrijos cukraus perdirbimo įmonės, yra nustatoma 49,68 eurai už 100 kilogramų standartinės kokybės žaliavinio cukraus.

3 straipsnis

Šiuo reglamentu atidarytai tarifinei kvotai yra taikomos Reglamento (EB) Nr. 1159/2003 nuostatos.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2005 m. kovo 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 16).

1

(2)  OL L 325, 2001 12 8, p. 21.

2

(3)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

3

(4)  OL L 232, 2004 7 1, p. 17.

4

(5)  OL L 162, 2003 7 1, p. 25. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1409/2004 (OL L 256, 2004 8 3, p. 11).

5

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/13

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 308/2005

2005 m. vasario 24 d.

nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už sviestą pagal Reglamente (EB) Nr. 581/2004 numatytą nuolatinį konkursą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 31 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | 2004 m. kovo 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 581/2004, skelbiantis nuolatinį konkursą dėl grąžinamųjų išmokų už kai kurių rūšių sviestą (2), numato nuolatinio konkurso procedūrą. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. kovo 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 581/2004, skelbiantis nuolatinį konkursą dėl grąžinamųjų išmokų už kai kurių rūšių sviestą (2), numato nuolatinio konkurso procedūrą.

| (2) | Remiantis 2004 m. kovo 26 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 580/2004, nustatančio konkurso dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už kai kuriuos pieno produktus (3) procedūrą, 5 straipsniu ir išnagrinėjus konkurso dalyvių pasiūlymus, reikia nustatyti maksimalų grąžinamųjų išmokų dydį konkurso laikotarpiui, kuris baigiasi 2005 m. vasario 22 d. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis 2004 m. kovo 26 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 580/2004, nustatančio konkurso dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už kai kuriuos pieno produktus (3) procedūrą, 5 straipsniu ir išnagrinėjus konkurso dalyvių pasiūlymus, reikia nustatyti maksimalų grąžinamųjų išmokų dydį konkurso laikotarpiui, kuris baigiasi 2005 m. vasario 22 d.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Remiantis nuolatiniu konkursu, paskelbtu Reglamentu (EB) Nr. 581/2004, konkurso laikotarpiu, kuris baigiasi 2005 m. vasario 22 d., maksimalus grąžinamųjų išmokų dydis už to reglamento 1 straipsnio 1 dalyje išvardytus produktus yra nurodytas šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 186/2004 (OL L 29, 2004 2 3, p. 6).

1

(2)  OL L 90, 2004 3 27, p. 64.

2

(3)  OL L 90, 2004 3 27, p. 58.

3

---

PRIEDAS

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produktas | Grąžinamosios išmokos nomenklatūros kodas | Maksimalus grąžinamosios išmokos dydis |
| Už eksportą į paskirties šalis, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 581/2004 1 straipsnio 1 dalies pirmoje įtraukoje | Už eksportą į paskirties šalis, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 581/2004 1 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje |
| Sviestas | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 134,00 |
| Sviestas | ex ex 0405 10 19 9700 | 131,00 | 136,50 |
| Lydytas sviestas | ex ex 0405 90 10 9000 | 156,00 | 166,00 |

(EUR/100 kg)

Produktas

Grąžinamosios išmokos nomenklatūros kodas

Maksimalus grąžinamosios išmokos dydis

Už eksportą į paskirties šalis, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 581/2004 1 straipsnio 1 dalies pirmoje įtraukoje

Už eksportą į paskirties šalis, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 581/2004 1 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje

Sviestas

ex ex 0405 10 19 9500

—

134,00

Sviestas

ex ex 0405 10 19 9700

131,00

136,50

Lydytas sviestas

ex ex 0405 90 10 9000

156,00

166,00

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/15

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 309/2005

2005 m. vasario 24 d.

nustatantis maksimalias eksporto grąžinamąsias išmokas už nugriebto pieno miltelius pagal Reglamente (EB) Nr. 582/2004 numatytą nuolatinį konkursą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 31 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | 2004 m. kovo 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 582/2004, skelbiantis nuolatinį konkursą dėl grąžinamųjų išmokų už nugriebto pieno miltelius (2), numato nuolatinio konkurso procedūrą. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. kovo 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 582/2004, skelbiantis nuolatinį konkursą dėl grąžinamųjų išmokų už nugriebto pieno miltelius (2), numato nuolatinio konkurso procedūrą.

| (2) | Remiantis 2004 m. kovo 26 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 580/2004, nustatančio konkurso dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už kai kuriuos pieno produktus (3) procedūrą, 5 straipsniu ir išnagrinėjus konkurso dalyvių pasiūlymus, reikia nustatyti maksimalų grąžinamųjų išmokų dydį konkurso laikotarpiui, kuris baigiasi 2005 m. vasario 22 d. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis 2004 m. kovo 26 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 580/2004, nustatančio konkurso dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už kai kuriuos pieno produktus (3) procedūrą, 5 straipsniu ir išnagrinėjus konkurso dalyvių pasiūlymus, reikia nustatyti maksimalų grąžinamųjų išmokų dydį konkurso laikotarpiui, kuris baigiasi 2005 m. vasario 22 d.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Remiantis nuolatiniu konkursu, paskelbtu Reglamentu (EB) Nr. 582/2004, konkurso laikotarpiu, kuris baigėsi 2005 m. vasario 22 d., maksimalus grąžinamųjų išmokų dydis už to reglamento 1 straipsnio 1 dalyje išvardintus produktus ir paskirties šalis yra 31,00 EUR/100 kg.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 186/2004 (OL L 29, 2004 2 3, p. 6).

1

(2)  OL L 90, 2004 3 27, p. 67.

2

(3)  OL L 90, 2004 3 27, p. 58.

3

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 310/2005

2005 m. vasario 24 d.

nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius kai kuriems grūdų ir ryžių sektoriaus produktams, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1785/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 14 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1785/2003 dėl bendro ryžių rinkos organizavimo (2), ypač į jo 14 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 14 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad skirtumas tarp pasaulinės rinkos kainų arba biržos kainų ir Bendrijos kainų šių reglamentų 1 straipsnyje išvardytiems produktams gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 14 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad skirtumas tarp pasaulinės rinkos kainų arba biržos kainų ir Bendrijos kainų šių reglamentų 1 straipsnyje išvardytiems produktams gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | 2000 m. liepos 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1520/2000, nustatančiame bendras išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos taikymo taisykles ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijus (3), yra nurodyti produktai, kuriems turėtų būti nustatytas grąžinamosios išmokos dydis, taikomas, kai produktai eksportuojami kaip prekės, išvardytos Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 III priede arba atitinkamai Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 IV priede. |
| --- | --- |

(2)

2000 m. liepos 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1520/2000, nustatančiame bendras išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos taikymo taisykles ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijus (3), yra nurodyti produktai, kuriems turėtų būti nustatytas grąžinamosios išmokos dydis, taikomas, kai produktai eksportuojami kaip prekės, išvardytos Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 III priede arba atitinkamai Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 IV priede.

| (3) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 1 dalies pirmąją pastraipą grąžinamosios išmokos dydis 100 kilogramų kiekvieno atitinkamo pagrindinio produkto turėtų būti nustatomas kiekvieną mėnesį. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 1 dalies pirmąją pastraipą grąžinamosios išmokos dydis 100 kilogramų kiekvieno atitinkamo pagrindinio produkto turėtų būti nustatomas kiekvieną mėnesį.

| (4) | Įsipareigojimai, prisiimti dėl grąžinamųjų išmokų, kurios gali būti suteiktos eksportuojamiems žemės ūkio produktams, kurie įeina į prekių, neįtrauktų į Sutarties I priedą, sudėtį, gali būti rizikingi, kai iš anksto nustatomi dideli grąžinamųjų išmokų dydžiai. Todėl, susidarius tokiai padėčiai, būtina imtis atsargos priemonių, neužkertant kelio ilgalaikėms sutartims. Konkretaus grąžinamosios išmokos dydžio nustatymas tuo atveju, kai minimos išmokos nustatomos iš anksto, yra priemonė, leidžianti įgyvendinti šiuos įvairius tikslus. |
| --- | --- |

(4)

Įsipareigojimai, prisiimti dėl grąžinamųjų išmokų, kurios gali būti suteiktos eksportuojamiems žemės ūkio produktams, kurie įeina į prekių, neįtrauktų į Sutarties I priedą, sudėtį, gali būti rizikingi, kai iš anksto nustatomi dideli grąžinamųjų išmokų dydžiai. Todėl, susidarius tokiai padėčiai, būtina imtis atsargos priemonių, neužkertant kelio ilgalaikėms sutartims. Konkretaus grąžinamosios išmokos dydžio nustatymas tuo atveju, kai minimos išmokos nustatomos iš anksto, yra priemonė, leidžianti įgyvendinti šiuos įvairius tikslus.

| (5) | Atsižvelgiant į Europos Bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą dėl tešlos gaminių eksporto iš Bendrijos į Jungtines Amerikos Valstijas, patvirtintą Tarybos sprendimu 87/482/EEB (4), KN kodais 1902 11 00 ir 1902 19 klasifikuojamas prekes reikėtų diferencijuoti pagal jų paskirties vietą. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į Europos Bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą dėl tešlos gaminių eksporto iš Bendrijos į Jungtines Amerikos Valstijas, patvirtintą Tarybos sprendimu 87/482/EEB (4), KN kodais 1902 11 00 ir 1902 19 klasifikuojamas prekes reikėtų diferencijuoti pagal jų paskirties vietą.

| (6) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 3 dalį ir 5 straipsnį konkrečiam pagrindiniam produktui, naudojamam per tariamą prekių gamybos laikotarpį, turi būti nustatytos sumažintos eksporto grąžinamosios išmokos, atsižvelgiant į taikomų gamybos grąžinamųjų išmokų dydį pagal Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 1722/93 (5). |
| --- | --- |

(6)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 3 dalį ir 5 straipsnį konkrečiam pagrindiniam produktui, naudojamam per tariamą prekių gamybos laikotarpį, turi būti nustatytos sumažintos eksporto grąžinamosios išmokos, atsižvelgiant į taikomų gamybos grąžinamųjų išmokų dydį pagal Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 1722/93 (5).

| (7) | Manoma, kad spiritiniai gėrimai yra mažiau jautrūs jų gamybai naudojamų grūdų kainai. Tačiau Jungtinės Karalystės, Airijos ir Danijos stojimo akto 19 protokole yra numatyta, kad turi būti nustatytos būtinos priemonės, palengvinančios Bendrijos grūdų naudojimą spiritinių gėrimų gamyboje. Todėl būtina pritaikyti grąžinamosios išmokos dydį, taikomą grūdams, eksportuojamiems spiritinių gėrimų pavidalu. |
| --- | --- |

(7)

Manoma, kad spiritiniai gėrimai yra mažiau jautrūs jų gamybai naudojamų grūdų kainai. Tačiau Jungtinės Karalystės, Airijos ir Danijos stojimo akto 19 protokole yra numatyta, kad turi būti nustatytos būtinos priemonės, palengvinančios Bendrijos grūdų naudojimą spiritinių gėrimų gamyboje. Todėl būtina pritaikyti grąžinamosios išmokos dydį, taikomą grūdams, eksportuojamiems spiritinių gėrimų pavidalu.

| (8) | Grūdų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką, |
| --- | --- |

(8)

Grūdų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamųjų išmokų dydžiai, taikomi pagrindiniams produktams, išvardytiems Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 A priede ir Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnyje arba Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 1 straipsnio 1 dalyje ir eksportuojamiems kaip prekės, išvardytos Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 III priede arba atitinkamai Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 IV priede, yra nustatomi pagal šio reglamento priedo nuostatas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 270, 2003 10 21, p. 96.

2

(3)  OL L 177, 2000 7 15, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 886/2004 (OL L 168, 2004 5 1, p. 14).

3

(4)  OL L 275, 1987 9 29, p. 36.

4

(5)  OL L 159, 1993 7 1, p. 112. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1548/2004 (OL L 280, 2004 8 31, p. 11).

5

---

PRIEDAS

2005 m. vasario 25 d. grąžinamųjų išmokų dydžiai kai kuriems grūdų ir ryžių produktams, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Produktų aprašymas (2) | Grąžinamosios išmokos dydis už 100 kg pagrindinio produkto |
| Grąžinamąsias išmokas nustatant iš anksto | Kita |
| 1001 10 00 | Kietieji kviečiai: | | |
| – KN kodais 1902 11 ir 1902 19 klasifikuojamas prekes eksportuojant į Jungtines Amerikos Valstijas | — | — |
| – kitais atvejais | — | — |
| 1001 90 99 | Paprastieji kviečiai ir meslinas: | | |
| – KN kodais 1902 11 ir 1902 19 klasifikuojamas prekes eksportuojant į Jungtines Amerikos Valstijas | — | — |
| – kitais atvejais: | | |
| – – taikant Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 5 dalį (3) | — | — |
| – – eksportuojant prekes, išvardytas 2208 subpozicijoje (4) | — | — |
| – – kitais atvejais | — | — |
| 1002 00 00 | Rugiai | — | — |
| 1003 00 90 | Miežiai | | |
| – eksportuojant prekes, išvardytas 2208 subpozicijoje (4) | — | — |
| – kitais atvejais | — | — |
| 1004 00 00 | Avižos | — | — |
| 1005 90 00 | Kukurūzai (grūdai), naudojami šiuo pavidalu: | | |
| – krakmolas: | | |
| – – taikant Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 5 dalį (3) | 3,708 | 3,708 |
| – – eksportuojant prekes, išvardytas 2208 subpozicijoje (4) | 1,047 | 1,047 |
| – – kitais atvejais | 4,000 | 4,000 |
| – gliukozė, gliukozės sirupas, maltodekstrinas ir maltodekstrino sirupas, klasifikuojami KN kodais 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – taikant Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 5 dalį (3) | 2,708 | 2,708 |
| – – eksportuojant prekes, išvardytas 2208 subpozicijoje (4) | 0,785 | 0,785 |
| – – kitais atvejais | 3,000 | 3,000 |
| – eksportuojant prekes, išvardytas 2208 subpozicijoje (4) | 1,047 | 1,047 |
| – kita (įskaitant neperdirbtus produktus) | 4,000 | 4,000 |
| Bulvių krakmolas, klasifikuojamas KN kodu 1108 13 00 atitinkantis produktą, gautą perdirbus kukurūzus. | | |
| – taikant Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 5 dalį (3) | 3,275 | 3,275 |
| – eksportuojant prekes, išvardytas 2208 subpozicijoje (4) | 1,047 | 1,047 |
| – kitais atvejais | 4,000 | 4,000 |
| ex 1006 30 | visiškai nulukštenti ryžiai: | | |
| – trumpagrūdžiai ryžiai | — | — |
| – vidutinių grūdų ryžiai | — | — |
| – ilgagrūdžiai ryžiai | — | — |
| 1006 40 00 | Skaldyti ryžiai | — | — |
| 1007 00 90 | Grūdiniai sorgai, išskyrus hibridinius, skirti sėti | — | — |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Produktų aprašymas (2)

Grąžinamosios išmokos dydis už 100 kg pagrindinio produkto

Grąžinamąsias išmokas nustatant iš anksto

Kita

1001 10 00

Kietieji kviečiai:

– KN kodais 1902 11 ir 1902 19 klasifikuojamas prekes eksportuojant į Jungtines Amerikos Valstijas

—

—

– kitais atvejais

—

—

1001 90 99

Paprastieji kviečiai ir meslinas:

– KN kodais 1902 11 ir 1902 19 klasifikuojamas prekes eksportuojant į Jungtines Amerikos Valstijas

—

—

– kitais atvejais:

– – taikant Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 5 dalį (3)

—

—

– – eksportuojant prekes, išvardytas 2208 subpozicijoje (4)

—

—

– – kitais atvejais

—

—

1002 00 00

Rugiai

—

—

1003 00 90

Miežiai

– eksportuojant prekes, išvardytas 2208 subpozicijoje (4)

—

—

– kitais atvejais

—

—

1004 00 00

Avižos

—

—

1005 90 00

Kukurūzai (grūdai), naudojami šiuo pavidalu:

– krakmolas:

– – taikant Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 5 dalį (3)

3,708

3,708

– – eksportuojant prekes, išvardytas 2208 subpozicijoje (4)

1,047

1,047

– – kitais atvejais

4,000

4,000

– gliukozė, gliukozės sirupas, maltodekstrinas ir maltodekstrino sirupas, klasifikuojami KN kodais 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – taikant Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 5 dalį (3)

2,708

2,708

– – eksportuojant prekes, išvardytas 2208 subpozicijoje (4)

0,785

0,785

– – kitais atvejais

3,000

3,000

– eksportuojant prekes, išvardytas 2208 subpozicijoje (4)

1,047

1,047

– kita (įskaitant neperdirbtus produktus)

4,000

4,000

Bulvių krakmolas, klasifikuojamas KN kodu 1108 13 00 atitinkantis produktą, gautą perdirbus kukurūzus.

– taikant Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 5 dalį (3)

3,275

3,275

– eksportuojant prekes, išvardytas 2208 subpozicijoje (4)

1,047

1,047

– kitais atvejais

4,000

4,000

ex 1006 30

visiškai nulukštenti ryžiai:

– trumpagrūdžiai ryžiai

—

—

– vidutinių grūdų ryžiai

—

—

– ilgagrūdžiai ryžiai

—

—

1006 40 00

Skaldyti ryžiai

—

—

1007 00 90

Grūdiniai sorgai, išskyrus hibridinius, skirti sėti

—

—

---

(1)  Šiame priede nustatyti dydžiai netaikomi eksportui į Bulgariją nuo 2004 m. spalio 1 d. ir 1972 m. liepos 22 d. Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos 2 protokolo I ir II lentelėse išvardytoms prekėms, eksportuojamoms į Šveicarijos Konfederaciją arba į Lichtenšteino Kunigaikštystę nuo 2005 m. vasario 1 d.

(2)  Žemės ūkio produktams, pagamintiems perdirbant pagrindinius produktus ir (arba) prilygstantiems produktams, turi būti taikomi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1520/2000 E priede nustatyti koeficientai (OL L 177, 2000 7 15, p. 1).

(3)  Atitinkamos prekės klasifikuojamos KN kodu 3505 10 50.

(4)  Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 III priede išvardytos prekės arba prekės, į kurias pateikta nuoroda Reglamento (EEB) Nr. 2825/93 2 straipsnyje (OL L 258, 1993 10 16, p. 6).

(5)  KN kodais NC 1702 30 99, 1702 40 90 ir 1702 60 90 klasifikuojamam sirupui, pagamintam maišant gliukozės ir fruktozės sirupą, eksporto grąžinamosios išmokos gali būti skirtos tik už gliukozės sirupą.

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/20

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 311/2005

2005 m. vasario 24 d.

nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant perdirbtus grūdų ir ryžių produktus

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3072/95 dėl bendro ryžių rinkos organizavimo (2), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 3072/95 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp tų reglamentų 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 3072/95 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp tų reglamentų 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 3072/95 13 straipsnio nuostatomis, grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į dabartinę padėtį ir grūdų, ryžių bei skaldytų ryžių kainų ir jų prieinamumo Bendrijos rinkoje bei grūdų, ryžių, skaldytų ryžių ir grūdų sektoriaus produktų kainų pasaulinėje rinkoje ateities tendencijas. Remiantis tų pačių straipsnių nuostatomis, taip pat reikia grūdų ir ryžių rinkose užtikrinti pusiausvyrą ir natūralią kainų raidą bei prekybą šioje rinkoje, be to, atsižvelgti į siūlomo eksporto ekonominį aspektą ir būtinybę išvengti Bendrijos rinkos trikdymų. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 3072/95 13 straipsnio nuostatomis, grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į dabartinę padėtį ir grūdų, ryžių bei skaldytų ryžių kainų ir jų prieinamumo Bendrijos rinkoje bei grūdų, ryžių, skaldytų ryžių ir grūdų sektoriaus produktų kainų pasaulinėje rinkoje ateities tendencijas. Remiantis tų pačių straipsnių nuostatomis, taip pat reikia grūdų ir ryžių rinkose užtikrinti pusiausvyrą ir natūralią kainų raidą bei prekybą šioje rinkoje, be to, atsižvelgti į siūlomo eksporto ekonominį aspektą ir būtinybę išvengti Bendrijos rinkos trikdymų.

| (3) | Komisijos reglamento (EB) Nr. 1518/95 (3), dėl perdirbtų grūdų ir ryžių produktų importo ir eksporto tvarkos 4 straipsnyje apibrėžti konkretūs kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti apskaičiuojant grąžinamąją išmoką už šiuos produktus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos reglamento (EB) Nr. 1518/95 (3), dėl perdirbtų grūdų ir ryžių produktų importo ir eksporto tvarkos 4 straipsnyje apibrėžti konkretūs kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti apskaičiuojant grąžinamąją išmoką už šiuos produktus.

| (4) | Reikėtų laipsniuoti grąžinamąją išmoką, skirtiną už kai kuriuos perdirbtus produktus, atsižvelgiant į produktą, jame esantį pelenų, žaliosios ląstelienos, lukštų, baltymų, riebalų arba krakmolo kiekį. Pastarosios medžiagos kiekis yra ypač svarbus pagrindinio produkto kiekio perdirbtame produkte rodiklis. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų laipsniuoti grąžinamąją išmoką, skirtiną už kai kuriuos perdirbtus produktus, atsižvelgiant į produktą, jame esantį pelenų, žaliosios ląstelienos, lukštų, baltymų, riebalų arba krakmolo kiekį. Pastarosios medžiagos kiekis yra ypač svarbus pagrindinio produkto kiekio perdirbtame produkte rodiklis.

| (5) | Kalbant apie manijoko šaknis ir kitų tropinių augalų šakniavaisius ir gumbavaisius bei jų miltus, jei būtų planuojamas šių produktų eksportas, dėl tokio eksporto ekonominio aspekto šiuo metu nėra būtina jiems nustatyti eksporto grąžinamosios išmokos. Kadangi Bendrijos dalis pasaulinėje prekyboje kai kuriais perdirbtais grūdų produktais nėra didelė, dabar nėra būtina nustatyti jų eksporto grąžinamąją išmoką. |
| --- | --- |

(5)

Kalbant apie manijoko šaknis ir kitų tropinių augalų šakniavaisius ir gumbavaisius bei jų miltus, jei būtų planuojamas šių produktų eksportas, dėl tokio eksporto ekonominio aspekto šiuo metu nėra būtina jiems nustatyti eksporto grąžinamosios išmokos. Kadangi Bendrijos dalis pasaulinėje prekyboje kai kuriais perdirbtais grūdų produktais nėra didelė, dabar nėra būtina nustatyti jų eksporto grąžinamąją išmoką.

| (6) | Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus pagal jų paskirties šalis. |
| --- | --- |

(6)

Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus pagal jų paskirties šalis.

| (7) | Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(7)

Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista.

| (8) | Kai kurie perdirbti kukurūzų produktai gali būti termiškai apdoroti, todėl produkto kokybė gali nebetenkinti grąžinamosios išmokos skyrimo reikalavimų. Todėl reikia patikslinti, kad šiems produktams eksporto grąžinamoji išmoka negali būti skiriama, jeigu juose yra gelifikuoto krakmolo. |
| --- | --- |

(8)

Kai kurie perdirbti kukurūzų produktai gali būti termiškai apdoroti, todėl produkto kokybė gali nebetenkinti grąžinamosios išmokos skyrimo reikalavimų. Todėl reikia patikslinti, kad šiems produktams eksporto grąžinamoji išmoka negali būti skiriama, jeigu juose yra gelifikuoto krakmolo.

| (9) | Grūdų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką, |
| --- | --- |

(9)

Grūdų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede yra nustatytos eksporto grąžinamosios išmokos už Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio 1 dalies d punkte ir Reglamento (EB) Nr. 3072/95 1 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytus produktus, kuriems taikomos Reglamento (EB) Nr. 1518/95 nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 329, 1995 12 30, p. 18. Reglementas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 411/2002 (OL L 62, 2002 3 5, p. 27).

2

(3)  OL L 147, 1995 6 30, p. 55. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2993/95 (OL L 312, 1995 12 23, p. 25).

3

---

PRIEDAS

prie 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamento, nustatančio grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant perdirbtus grūdų ir ryžių produktus

| Produkto kodas | Paskirtis | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 72,00 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 52,00 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 60,00 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 46,00 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 10,00 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 65,70 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 45,60 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.
  Paskirties šalių skaitmeniniai kodai nurodyti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).
  Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:







  C10 | : | visos paskirtys, |
| C11 | : | visos paskirtys, išskyrus Bulgariją, |
| C12 | : | visos paskirtys, išskyrus Rumuniją, |
| C13 | : | visos paskirtys, išskyrus Bulgariją ir Rumuniją. |

Produkto kodas

Paskirtis

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

56,00

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

72,00

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

56,00

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

64,00

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

52,00

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

60,00

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

46,00

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

10,00

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

62,70

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

48,00

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

62,70

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

62,70

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

48,00

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

65,70

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

45,60

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

48,00

NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirties šalių skaitmeniniai kodai nurodyti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:

C10

:

visos paskirtys,

C11

:

visos paskirtys, išskyrus Bulgariją,

C12

:

visos paskirtys, išskyrus Rumuniją,

C13

:

visos paskirtys, išskyrus Bulgariją ir Rumuniją.

---

(1)  Už produktus, kuriuose dėl terminio apdorojimo atsirado gelifikuoto krakmolo, neskiriama jokia grąžinamoji išmoka.

(2)  Grąžinamosios išmokos suteikiamos laikantis Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2730/75 (OL L 281, 1975 11 1, p. 20) su pakeitimais nuostatų.

NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirties šalių skaitmeniniai kodai nurodyti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:

| C10 | : | visos paskirtys, |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | visos paskirtys, išskyrus Bulgariją, |
| C12 | : | visos paskirtys, išskyrus Rumuniją, |
| C13 | : | visos paskirtys, išskyrus Bulgariją ir Rumuniją. |

C10

:

visos paskirtys,

C11

:

visos paskirtys, išskyrus Bulgariją,

C12

:

visos paskirtys, išskyrus Rumuniją,

C13

:

visos paskirtys, išskyrus Bulgariją ir Rumuniją.

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/23

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 312/2005

2005 m. vasario 24 d.

nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant iš grūdų pagamintus kombinuotuosius pašarus

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis; |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis;

| (2) | 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1517/95 dėl Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 taikymo kombinuotųjų pašarų importo ir eksporto sistemoms taisyklių, iš dalies pakeičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1162/95, nustatantį importo ir eksporto licencijų sistemos grūdams bei ryžiams taikymo išsamias specialiąsias taisykles (2), 2 straipsnyje yra išvardyti konkretūs kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti apskaičiuojant grąžinamosios išmokos už šiuos produktus dydį; |
| --- | --- |

(2)

1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1517/95 dėl Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 taikymo kombinuotųjų pašarų importo ir eksporto sistemoms taisyklių, iš dalies pakeičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1162/95, nustatantį importo ir eksporto licencijų sistemos grūdams bei ryžiams taikymo išsamias specialiąsias taisykles (2), 2 straipsnyje yra išvardyti konkretūs kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti apskaičiuojant grąžinamosios išmokos už šiuos produktus dydį;

| (3) | Apskaičiuojant grąžinamosios išmokos dydį reikia atsižvelgti ir į grūdų produktų sudėtį. Paprastinimo sumetimais grąžinamoji išmoka turi būti mokama už dvi „grūdų produktų“ kategorijas, t. y., viena vertus, už kukurūzų grūdus, kurie daugiausiai naudojami gaminant eksportuojamus kombinuotuosius pašarus ir iš kukurūzų pagamintus produktus, ir, kita vertus, už „kitus grūdus“, kurie yra grūdų produktai, už kuriuos gali būti mokama grąžinamoji išmoka, išskyrus kukurūzus ir iš kukurūzų pagamintus produktus. Grąžinamoji išmoka turi būti skiriama už kombinuotuosiuose pašaruose esantį grūdų produktų kiekį; |
| --- | --- |

(3)

Apskaičiuojant grąžinamosios išmokos dydį reikia atsižvelgti ir į grūdų produktų sudėtį. Paprastinimo sumetimais grąžinamoji išmoka turi būti mokama už dvi „grūdų produktų“ kategorijas, t. y., viena vertus, už kukurūzų grūdus, kurie daugiausiai naudojami gaminant eksportuojamus kombinuotuosius pašarus ir iš kukurūzų pagamintus produktus, ir, kita vertus, už „kitus grūdus“, kurie yra grūdų produktai, už kuriuos gali būti mokama grąžinamoji išmoka, išskyrus kukurūzus ir iš kukurūzų pagamintus produktus. Grąžinamoji išmoka turi būti skiriama už kombinuotuosiuose pašaruose esantį grūdų produktų kiekį;

| (4) | Be to, apskaičiuojant grąžinamosios išmokos dydį, reikia atsižvelgti į šių produktų realizavimo galimybes ir pardavimo sąlygas pasaulinėje rinkoje, į būtinybę išvengti Bendrijos rinkos trikdymų ir ekonominį jų eksporto aspektą; |
| --- | --- |

(4)

Be to, apskaičiuojant grąžinamosios išmokos dydį, reikia atsižvelgti į šių produktų realizavimo galimybes ir pardavimo sąlygas pasaulinėje rinkoje, į būtinybę išvengti Bendrijos rinkos trikdymų ir ekonominį jų eksporto aspektą;

| (5) | Dėl dabartinės grūdų rinkos padėties, ypač dėl aprūpinimo perspektyvų, šiuo metu reikia panaikinti eksporto grąžinamąsias išmokas; |
| --- | --- |

(5)

Dėl dabartinės grūdų rinkos padėties, ypač dėl aprūpinimo perspektyvų, šiuo metu reikia panaikinti eksporto grąžinamąsias išmokas;

| (6) | Grūdų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką, |
| --- | --- |

(6)

Grūdų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamosios išmokos, skiriamos eksportuojant Reglamente (EB) Nr. 1784/2003 nurodytus iš grūdų pagamintus kombinuotuosius pašarus, kuriems taikomos Reglamento (EB) Nr. 1517/95 nuostatos, yra nustatomos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 51.

2

---

PRIEDAS

prie 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamento, iš dalies keičiančio grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant iš grūdų pagamintus kombinuotuosius pašarus

Kodai produktų, kuriuos eksportuojant skiriama grąžinamoji išmoka:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Grūdų produktai | Paskirtis | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| Kukurūzai ir iš kukurūzų pagaminti produktai:
  KN kodai 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Grūdų produktai, išskyrus kukurūzus ir iš kukurūzų pagamintus produktus | C10 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.







  C10 | : | Visos paskirtys. |

Grūdų produktai

Paskirtis

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

Kukurūzai ir iš kukurūzų pagaminti produktai:

KN kodai 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Grūdų produktai, išskyrus kukurūzus ir iš kukurūzų pagamintus produktus

C10

EUR/t

0,00

NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

C10

:

Visos paskirtys.

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/25

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 313/2005

2005 m. vasario 24 d.

dėl gamybos grąžinamųjų išmokų nustatymo grūdų sektoriuose

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 8 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 1993 m birželio 30 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 1722/93, nustatančiame išsamias Tarybos reglamentų (EEB) Nr. 1766/92 ir (EEB) Nr. 1418/76 taikymo taisykles dėl gamybos grąžinamųjų išmokų atitinkamai grūdų ir ryžių sektoriuose (2), apibrėžtos sąlygos gamybos grąžinamajai išmokai skirti. To reglamento 3 straipsnyje yra nustatyta jos apskaičiavimo tvarka. Nurodytu būdu apskaičiuota grąžinamoji išmoka, jei reikia, diferencijuota bulvių krakmolui, turi būti nustatyta vieną kartą per mėnesį ir gali būti iš dalies pakeista tuo atveju, jei kukurūzų ir (arba) kviečių kainos labai svyruoja. |
| --- | --- |

(1)

1993 m birželio 30 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 1722/93, nustatančiame išsamias Tarybos reglamentų (EEB) Nr. 1766/92 ir (EEB) Nr. 1418/76 taikymo taisykles dėl gamybos grąžinamųjų išmokų atitinkamai grūdų ir ryžių sektoriuose (2), apibrėžtos sąlygos gamybos grąžinamajai išmokai skirti. To reglamento 3 straipsnyje yra nustatyta jos apskaičiavimo tvarka. Nurodytu būdu apskaičiuota grąžinamoji išmoka, jei reikia, diferencijuota bulvių krakmolui, turi būti nustatyta vieną kartą per mėnesį ir gali būti iš dalies pakeista tuo atveju, jei kukurūzų ir (arba) kviečių kainos labai svyruoja.

| (2) | Siekiant nustatyti tikslią mokėtiną sumą, reikia šiame reglamente nustatomoms gamybos grąžinamosioms išmokoms taikyti koeficientus, nurodytus Reglamento (EEB) Nr. 1722/93 II priede. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant nustatyti tikslią mokėtiną sumą, reikia šiame reglamente nustatomoms gamybos grąžinamosioms išmokoms taikyti koeficientus, nurodytus Reglamento (EEB) Nr. 1722/93 II priede.

| (3) | Grūdų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką, |
| --- | --- |

(3)

Grūdų vadybos komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Gamybos grąžinamoji išmoka už toną krakmolo, numatyta Reglamento (EEB) Nr. 1722/93 3 straipsnio 2 dalyje, nustatoma:

| a) | 0,00 EUR/t už toną krakmolo kukurūzuose, kviečiuose, miežiuose ir avižose; |
| --- | --- |

a)

0,00 EUR/t už toną krakmolo kukurūzuose, kviečiuose, miežiuose ir avižose;

| b) | 8,75 EUR/t už toną bulvių krakmolo. |
| --- | --- |

b)

8,75 EUR/t už toną bulvių krakmolo.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 159, 1993 7 1, p. 112. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1548/2004 (OL L 280, 2004 8 31, p. 11).

2

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/26

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 314/2005

2005 m. vasario 24 d.

nustatantis grąžinamąsias išmokas už ryžių ir skaldytų ryžių eksportą ir sustabdantis eksporto licencijų išdavimą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1785/2003 dėl bendro ryžių rinkos organizavimo (1), ypač į jo 14 straipsnio 3 dalį ir 19 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 14 straipsnyje numatyta, kad skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržų kainų arba kainų pasaulinėje rinkoje ir tų produktų kainos Bendrijoje gali būti padengtas eksporto grąžinamąja išmoka. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 14 straipsnyje numatyta, kad skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržų kainų arba kainų pasaulinėje rinkoje ir tų produktų kainos Bendrijoje gali būti padengtas eksporto grąžinamąja išmoka.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 14 straipsnyje numatyta, kad, nustatant grąžinamąsias išmokas, atsižvelgiama į dabartinę padėtį ir ateities tendencijas dėl ryžių bei skaldytų ryžių kainų ir jų prieinamumo Bendrijos rinkoje ir dėl ryžių bei skaldytų ryžių kainų pasaulinėje rinkoje. Pagal to paties straipsnio nuostatas ryžių rinkoje taip pat reikėtų užtikrinti pusiausvyrą, natūralią kainų bei prekybos raidą ir atsižvelgti į siūlomo eksporto ekonominius aspektus, į būtinybę vengti Bendrijos rinkos trikdymų ir į ribas, atsirandančias iš susitarimų, sudarytų pagal Sutarties 300 straipsnį. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 14 straipsnyje numatyta, kad, nustatant grąžinamąsias išmokas, atsižvelgiama į dabartinę padėtį ir ateities tendencijas dėl ryžių bei skaldytų ryžių kainų ir jų prieinamumo Bendrijos rinkoje ir dėl ryžių bei skaldytų ryžių kainų pasaulinėje rinkoje. Pagal to paties straipsnio nuostatas ryžių rinkoje taip pat reikėtų užtikrinti pusiausvyrą, natūralią kainų bei prekybos raidą ir atsižvelgti į siūlomo eksporto ekonominius aspektus, į būtinybę vengti Bendrijos rinkos trikdymų ir į ribas, atsirandančias iš susitarimų, sudarytų pagal Sutarties 300 straipsnį.

| (3) | Komisijos reglamente (EEB) Nr. 1361/76 (2) yra nurodytas didžiausias skaldytų ryžių kiekis, galintis būti ryžiuose, už kuriuos yra nustatyta eksporto grąžinamoji išmoka, ir nustatytas mažinimo koeficientas, taikytinas tai grąžinamajai išmokai tuo atveju, kai skaldytų ryžių dalis eksportuojamuose ryžiuose viršija tą didžiausią kiekį. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos reglamente (EEB) Nr. 1361/76 (2) yra nurodytas didžiausias skaldytų ryžių kiekis, galintis būti ryžiuose, už kuriuos yra nustatyta eksporto grąžinamoji išmoka, ir nustatytas mažinimo koeficientas, taikytinas tai grąžinamajai išmokai tuo atveju, kai skaldytų ryžių dalis eksportuojamuose ryžiuose viršija tą didžiausią kiekį.

| (4) | Visi nuolatinio konkurso, susijusio su eksporto grąžinamosiomis išmokomis už trumpagrūdžius, vidutinių grūdų ir ilgagrūdžius A ryžius, pasiūlymai buvo atmesti, todėl nėra būtina už ryžius nustatyti tipines grąžinamąsias išmokas. |
| --- | --- |

(4)

Visi nuolatinio konkurso, susijusio su eksporto grąžinamosiomis išmokomis už trumpagrūdžius, vidutinių grūdų ir ilgagrūdžius A ryžius, pasiūlymai buvo atmesti, todėl nėra būtina už ryžius nustatyti tipines grąžinamąsias išmokas.

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 14 straipsnio 5 dalyje yra išvardyti konkretūs kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti apskaičiuojant grąžinamąją išmoką už ryžių ir skaldytų ryžių eksportą. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 14 straipsnio 5 dalyje yra išvardyti konkretūs kriterijai, į kuriuos reikia atsižvelgti apskaičiuojant grąžinamąją išmoką už ryžių ir skaldytų ryžių eksportą.

| (6) | Dėl padėties pasaulinėje rinkoje arba specifinių kai kurių rinkų reikalavimų gali prireikti diferencijuoti grąžinamąją išmoką už kai kuriuos produktus, priklausomai nuo jų paskirties šalių. |
| --- | --- |

(6)

Dėl padėties pasaulinėje rinkoje arba specifinių kai kurių rinkų reikalavimų gali prireikti diferencijuoti grąžinamąją išmoką už kai kuriuos produktus, priklausomai nuo jų paskirties šalių.

| (7) | Atsižvelgiant į esamą fasuotų ilgagrūdžių ryžių paklausą kai kuriose rinkose, reikėtų numatyti už šį produktą nustatyti specifinę grąžinamąją išmoką. |
| --- | --- |

(7)

Atsižvelgiant į esamą fasuotų ilgagrūdžių ryžių paklausą kai kuriose rinkose, reikėtų numatyti už šį produktą nustatyti specifinę grąžinamąją išmoką.

| (8) | Grąžinamoji išmoka turėtų būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Tarpiniu laikotarpiu ji gali būti pakeista. |
| --- | --- |

(8)

Grąžinamoji išmoka turėtų būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Tarpiniu laikotarpiu ji gali būti pakeista.

| (9) | Pritaikius šias taisykles esamai padėčiai ryžių rinkoje, ypač ryžių ir skaldytų ryžių biržų kainų kursams Bendrijoje ir pasaulinėje rinkoje, reikėtų nustatyti grąžinamąją išmoką, kurios dydžiai nurodomi šio reglamento priede. |
| --- | --- |

(9)

Pritaikius šias taisykles esamai padėčiai ryžių rinkoje, ypač ryžių ir skaldytų ryžių biržų kainų kursams Bendrijoje ir pasaulinėje rinkoje, reikėtų nustatyti grąžinamąją išmoką, kurios dydžiai nurodomi šio reglamento priede.

| (10) | Administruojant kiekybinius apribojimus, atsiradusius dėl Bendrijos įsipareigojimų Pasaulinei prekybos organizacijai, reikėtų sustabdyti eksporto licencijų su grąžinamąja išmoka išdavimą. |
| --- | --- |

(10)

Administruojant kiekybinius apribojimus, atsiradusius dėl Bendrijos įsipareigojimų Pasaulinei prekybos organizacijai, reikėtų sustabdyti eksporto licencijų su grąžinamąja išmoka išdavimą.

| (11) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamosios išmokos už eksportuojamus esamos būklės produktus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1785/2003 1 straipsnyje, išskyrus išvardytuosius to straipsnio 1 dalies c punkte, nustatomos tokio dydžio, koks nurodomas priede.

2 straipsnis

Eksporto licencijų su išankstiniu grąžinamosios išmokos nustatymu išdavimas yra sustabdomas.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 96.

1

(2)  OL L 154, 1976 6 15, p. 11.

2

---

PRIEDAS

prie 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamento, nustatančio grąžinamąsias išmokas už ryžių ir skaldytų ryžių eksportą ir sustabdančio eksporto licencijų išdavimą

| Produkto kodas | Paskirtis | Matavimo vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1006 20 11 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 13 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 15 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 17 9000 | — | | — |
| 1006 20 92 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 94 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 96 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 98 9000 | — | | — |
| 1006 30 21 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 23 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 25 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 27 9000 | — | | — |
| 1006 30 42 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 44 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 46 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 48 9000 | — | | — |
| 1006 30 61 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 ir 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 61 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 ir 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 ir 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9100 | 021 ir 023 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9900 | 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 ir 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 ir 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 ir 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9100 | 021 ir 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9900 | — | | — |
| 1006 40 00 9000 | — | | — |
| NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.
  Paskirties šalių skaitiniai kodai nurodomi Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).
  Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:






  R01 | Šveicarija, Lichtenšteinas ir Italijos savivaldybių Livinjo ir Kampionės teritorijos. |
| R02 | Marokas, Alžyras, Tunisas, Egiptas, Izraelis, Libanas, Libija, Sirija, Buvusioji Ispanijos Sachara, Jordanija, Irakas, Iranas, Jemenas, Kuveitas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Omanas, Bahreinas, Kataras, Saudo Arabija, Eritrėja, Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, Norvegija, Farerų salos, Islandija, Rusija, Baltarusija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Serbija ir Juodkalnija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Albanija, Bulgarija, Gruzija, Armėnija, Azerbaidžanas, Moldova, Ukraina, Kazachstanas, Turkmėnistanas, Uzbekistanas, Tadžikistanas, Kirgizija. |
| R03 | Kolumbija, Ekvadoras, Peru, Bolivija, Čilė, Argentina, Urugvajus, Paragvajus, Brazilija, Venesuela, Kanada, Meksika, Gvatemala, Hondūras, Salvadoras, Nikaragva, Kosta Rika, Panama, Kuba, Bermudai, Pietų Afrikos Respublika, Australija, Naujoji Zelandija, Honkongas (SAR), Singapūras, A40, išskyrus Olandijos Antilus, Arubą, Turkso ir Caicoso salas, A11, išskyrus Surinamą, Gajaną ir Madagaskarą. |

Produkto kodas

Paskirtis

Matavimo vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis (1)

1006 20 11 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 13 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 15 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 17 9000

—

—

1006 20 92 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 94 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 96 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 98 9000

—

—

1006 30 21 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 23 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 25 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 27 9000

—

—

1006 30 42 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 44 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 46 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 48 9000

—

—

1006 30 61 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 ir 023

EUR/t

0

1006 30 61 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 63 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 ir 023

EUR/t

0

1006 30 63 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 65 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 ir 023

EUR/t

0

1006 30 65 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 67 9100

021 ir 023

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 67 9900

066

EUR/t

0

1006 30 92 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 ir 023

EUR/t

0

1006 30 92 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 94 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 ir 023

EUR/t

0

1006 30 94 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 96 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 ir 023

EUR/t

0

1006 30 96 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 98 9100

021 ir 023

EUR/t

0

1006 30 98 9900

—

—

1006 40 00 9000

—

—

NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirties šalių skaitiniai kodai nurodomi Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:

R01

Šveicarija, Lichtenšteinas ir Italijos savivaldybių Livinjo ir Kampionės teritorijos.

R02

Marokas, Alžyras, Tunisas, Egiptas, Izraelis, Libanas, Libija, Sirija, Buvusioji Ispanijos Sachara, Jordanija, Irakas, Iranas, Jemenas, Kuveitas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Omanas, Bahreinas, Kataras, Saudo Arabija, Eritrėja, Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, Norvegija, Farerų salos, Islandija, Rusija, Baltarusija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Serbija ir Juodkalnija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Albanija, Bulgarija, Gruzija, Armėnija, Azerbaidžanas, Moldova, Ukraina, Kazachstanas, Turkmėnistanas, Uzbekistanas, Tadžikistanas, Kirgizija.

R03

Kolumbija, Ekvadoras, Peru, Bolivija, Čilė, Argentina, Urugvajus, Paragvajus, Brazilija, Venesuela, Kanada, Meksika, Gvatemala, Hondūras, Salvadoras, Nikaragva, Kosta Rika, Panama, Kuba, Bermudai, Pietų Afrikos Respublika, Australija, Naujoji Zelandija, Honkongas (SAR), Singapūras, A40, išskyrus Olandijos Antilus, Arubą, Turkso ir Caicoso salas, A11, išskyrus Surinamą, Gajaną ir Madagaskarą.

---

(1)  Komisijos reglamento (EB) Nr. 1342/2003 8 straipsnio 3 dalyje (OL L 189, 2003 7 29, p. 12) nurodyta procedūra taikoma licencijoms, kurioms gauti buvo pagal šio reglamento nuostatas pateiktos paraiškos dėl tokių kiekių (pagal paskirtis):

| R01 paskirtis: | 0 t, |
| --- | --- |
| visos R02, R03 paskirtys: | 0 t, |
| 021 ir 023 paskirtys: | 0 t, |
| 066 paskirtys: | 0 t, |
| A97 paskirtis: | 0 t. |

R01 paskirtis:

0 t,

visos R02, R03 paskirtys:

0 t,

021 ir 023 paskirtys:

0 t,

066 paskirtys:

0 t,

A97 paskirtis:

0 t.

NB: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirties šalių skaitiniai kodai nurodomi Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:

| R01 | Šveicarija, Lichtenšteinas ir Italijos savivaldybių Livinjo ir Kampionės teritorijos. |
| --- | --- |
| R02 | Marokas, Alžyras, Tunisas, Egiptas, Izraelis, Libanas, Libija, Sirija, Buvusioji Ispanijos Sachara, Jordanija, Irakas, Iranas, Jemenas, Kuveitas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Omanas, Bahreinas, Kataras, Saudo Arabija, Eritrėja, Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, Norvegija, Farerų salos, Islandija, Rusija, Baltarusija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Serbija ir Juodkalnija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Albanija, Bulgarija, Gruzija, Armėnija, Azerbaidžanas, Moldova, Ukraina, Kazachstanas, Turkmėnistanas, Uzbekistanas, Tadžikistanas, Kirgizija. |
| R03 | Kolumbija, Ekvadoras, Peru, Bolivija, Čilė, Argentina, Urugvajus, Paragvajus, Brazilija, Venesuela, Kanada, Meksika, Gvatemala, Hondūras, Salvadoras, Nikaragva, Kosta Rika, Panama, Kuba, Bermudai, Pietų Afrikos Respublika, Australija, Naujoji Zelandija, Honkongas (SAR), Singapūras, A40, išskyrus Olandijos Antilus, Arubą, Turkso ir Caicoso salas, A11, išskyrus Surinamą, Gajaną ir Madagaskarą. |

R01

Šveicarija, Lichtenšteinas ir Italijos savivaldybių Livinjo ir Kampionės teritorijos.

R02

Marokas, Alžyras, Tunisas, Egiptas, Izraelis, Libanas, Libija, Sirija, Buvusioji Ispanijos Sachara, Jordanija, Irakas, Iranas, Jemenas, Kuveitas, Jungtiniai Arabų Emyratai, Omanas, Bahreinas, Kataras, Saudo Arabija, Eritrėja, Vakarų Krantas ir Gazos Ruožas, Norvegija, Farerų salos, Islandija, Rusija, Baltarusija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Serbija ir Juodkalnija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Albanija, Bulgarija, Gruzija, Armėnija, Azerbaidžanas, Moldova, Ukraina, Kazachstanas, Turkmėnistanas, Uzbekistanas, Tadžikistanas, Kirgizija.

R03

Kolumbija, Ekvadoras, Peru, Bolivija, Čilė, Argentina, Urugvajus, Paragvajus, Brazilija, Venesuela, Kanada, Meksika, Gvatemala, Hondūras, Salvadoras, Nikaragva, Kosta Rika, Panama, Kuba, Bermudai, Pietų Afrikos Respublika, Australija, Naujoji Zelandija, Honkongas (SAR), Singapūras, A40, išskyrus Olandijos Antilus, Arubą, Turkso ir Caicoso salas, A11, išskyrus Surinamą, Gajaną ir Madagaskarą.

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/29

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 315/2005

2005 m. vasario 24 d.

nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į kriterijus, nurodytus 1995 d. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(2)

Grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į kriterijus, nurodytus 1995 d. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), 1 straipsnyje.

| (3) | Kalbant apie grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas, šiems produktams taikytina grąžinamoji išmoka turi būti apskaičiuota atsižvelgiant į atitinkamiems produktams pagaminti sunaudotą grūdų kiekį. Šie kiekiai buvo nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Kalbant apie grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas, šiems produktams taikytina grąžinamoji išmoka turi būti apskaičiuota atsižvelgiant į atitinkamiems produktams pagaminti sunaudotą grūdų kiekį. Šie kiekiai buvo nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1501/95.

| (4) | Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, atsižvelgiant į jų paskirties šalis. |
| --- | --- |

(4)

Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, atsižvelgiant į jų paskirties šalis.

| (5) | Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(5)

Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista.

| (6) | Taikant šias taisykles dabartinei grūdų sektoriaus rinkų situacijai, ir ypač šių produktų biržų kursui arba kainoms Bendrijoje, reikėtų nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas, kurių dydžiai nurodomi priede. |
| --- | --- |

(6)

Taikant šias taisykles dabartinei grūdų sektoriaus rinkų situacijai, ir ypač šių produktų biržų kursui arba kainoms Bendrijoje, reikėtų nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas, kurių dydžiai nurodomi priede.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamosios išmokos eksportuojant esamos būklės produktus, išvardytus Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio a, b ir c punktuose, išskyrus salyklą, yra nustatomos tokio dydžio, kaip nurodyta priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1431/2003 (OL L 203, 2003 8 12, p. 16).

2

---

PRIEDAS

prie 2005 m. vasario 24 d. Komisijos reglamento, nustatančio grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas

| Produkto kodas | Paskirtis | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,24 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,44 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 8,72 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,16 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.







  C01 | : | Visos trečiosios šalys, išskyrus Albaniją, Bulgariją, Rumaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Lichtenšteiną ir Šveicariją. |

Produkto kodas

Paskirtis

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

10,96

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,24

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,44

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

8,72

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,16

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

C01

:

Visos trečiosios šalys, išskyrus Albaniją, Bulgariją, Rumaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Lichtenšteiną ir Šveicariją.

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/31

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 316/2005

2005 m. vasario 24 d.

dėl pasiūlymų, perduotų remiantis Reglamente (EB) Nr. 1757/2004 numatytu konkursu dėl miežių eksporto

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1993 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalies pirmą punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1757/2004 pradėtas konkursas dėl grąžinamosios išmokos už miežių eksportą į kai kurias trečiąsias šalis (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1757/2004 pradėtas konkursas dėl grąžinamosios išmokos už miežių eksportą į kai kurias trečiąsias šalis (2).

| (2) | Laikantis 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 7 straipsnio nuostatų, nustatančių kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (3), Komisija nustatyta tvarka gali nuspręsti nesiimti tolesnių veiksmų dėl konkurso. |
| --- | --- |

(2)

Laikantis 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 7 straipsnio nuostatų, nustatančių kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (3), Komisija nustatyta tvarka gali nuspręsti nesiimti tolesnių veiksmų dėl konkurso.

| (3) | Atsižvelgiant visų pirma į kriterijus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje, nereikėtų nustatyti maksimalios grąžinamosios išmokos. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant visų pirma į kriterijus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje, nereikėtų nustatyti maksimalios grąžinamosios išmokos.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nesiimama tolesnių veiksmų dėl pasiūlymų, pateiktų 2005 m. vasario 18–24 d., remiantis Reglamente (EB) Nr. 1757/2004 numatytu konkursu dėl miežių eksporto grąžinamosios išmokos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 313, 2004 10 12, p. 10.

2

(3)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

3

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/32

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 317/2005

2005 m. vasario 24 d.

dėl pasiūlymų, perduotų remiantis Reglamente (EB) Nr. 1565/2004 numatytu konkursu dėl avižų eksporto

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 7 straipsnį,

atsižvelgdama į 1995 d. birželio 29 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1501/95, nustatantį kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), ir ypač į jo 7 straipsnį,

atsižvelgdama į 2004 m. rugsėjo 3 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1565/2004 dėl specialios intervencinės priemonės, taikomos grūdams Suomijoje ir Švedijoje 2004–2005 prekybos metais (3),

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1005/2004 yra atidarytas konkursas dėl grąžinamosios išmokos eksportuojant Suomijoje ir Švedijoje pagamintas avižas, eksportuotinas iš Suomijos ir Švedijos į visas trečiąsias šalis, išskyrus Bulgariją, Norvegiją, Rumuniją ir Šveicariją. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1005/2004 yra atidarytas konkursas dėl grąžinamosios išmokos eksportuojant Suomijoje ir Švedijoje pagamintas avižas, eksportuotinas iš Suomijos ir Švedijos į visas trečiąsias šalis, išskyrus Bulgariją, Norvegiją, Rumuniją ir Šveicariją.

| (2) | Atsižvelgiant visų pirma į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus, maksimalios grąžinamosios išmokos nustatyti nereikėtų. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant visų pirma į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus, maksimalios grąžinamosios išmokos nustatyti nereikėtų.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nesiimama jokių tolesnių veiksmų dėl pasiūlymų, pateiktų nuo 2005 m. vasario 18 d. iki 24 d. remiantis Reglamente (EB) Nr. 1565/2004 numatytu konkursu dėl avižų eksporto grąžinamosios išmokos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1431/2003 (OL L 203, 2003 8 12, p. 16).

2

(3)  OL L 285, 2004 9 4, p. 3.

3

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/33

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 318/2005

2005 m. vasario 24 d.

nustatantis maksimalią paprastųjų kvieěių eksporto grąžinamąją išmoką Reglamente (EB) Nr. 115/2005 numatyto konkurso tvarka

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalies pirmą punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 115/2005, yra pradėtas konkursas dėl grąžinamosios išmokos už paprastųjų kvieěių eksportą į kai kurias trečiąsias šalis (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 115/2005, yra pradėtas konkursas dėl grąžinamosios išmokos už paprastųjų kvieěių eksportą į kai kurias trečiąsias šalis (2).

| (2) | Laikantis 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 7 straipsnio nuostatų, nustatančių kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (3), Komisija gali priimti sprendimą nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką, atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus. Tokiu atveju konkursą laimi tas arba tie konkurso dalyviai, kurių pasiūlymas yra lygus arba mažesnis už maksimalią grąžinamąją išmoką. |
| --- | --- |

(2)

Laikantis 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 7 straipsnio nuostatų, nustatančių kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (3), Komisija gali priimti sprendimą nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką, atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus. Tokiu atveju konkursą laimi tas arba tie konkurso dalyviai, kurių pasiūlymas yra lygus arba mažesnis už maksimalią grąžinamąją išmoką.

| (3) | Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant pirmiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką. |
| --- | --- |

(3)

Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant pirmiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pasiūlymams, kurie buvo pateikti nuo 2005 m. vasario 18 d. iki 24 d., remiantis Reglamente (EB) Nr. 115/2005 numatytu konkursu, nustatyta 8,00 EUR/t dydžio maksimali paprastųjų kvieěių eksporto grąžinamoji išmoka.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 24, 2005 1 27, p. 3.

2

(3)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

3

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/34

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 319/2005

2005 m. vasario 24 d.

dėl pasiūlymų, perduotų remiantis Reglamente (EB) Nr. 2275/2004 numatytu konkursu dėl sorgo importo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1) ir ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2275/2004 (2) buvo atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Ispaniją importuojamam sorgui. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2275/2004 (2) buvo atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Ispaniją importuojamam sorgui.

| (2) | Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3), 7 straipsnio nuostatų Komisija, remdamasi pateiktais pasiūlymais, gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nesiimti jokių tolesnių veiksmų dėl konkurso. |
| --- | --- |

(2)

Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3), 7 straipsnio nuostatų Komisija, remdamasi pateiktais pasiūlymais, gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nesiimti jokių tolesnių veiksmų dėl konkurso.

| (3) | Atsižvelgiant visų pirma į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus, maksimalios importo muito mokesčio lengvatos nustatyti nereikėtų. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant visų pirma į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus, maksimalios importo muito mokesčio lengvatos nustatyti nereikėtų.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nesiimama jokių tolesnių veiksmų dėl pasiūlymų, pateiktų nuo 2005 m. vasario 18 d. iki 24 d., remiantis Reglamente (EB) Nr. 2275/2004 numatytu konkursu dėl maksimalios sorgo importo muito mokesčio lengvatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 396, 2004 12 31, p. 32.

2

(3)  OL L 177, 1995 7 28, p. 4. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

3

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/35

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 320/2005

2005 m. vasario 24 d.

nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą Reglamente (EB) Nr. 2277/2004 numatyto konkurso tvarka

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2277/2004 (2) yra atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Ispaniją importuojamiems kukurūzams. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2277/2004 (2) yra atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Ispaniją importuojamiems kukurūzams.

| (2) | Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3) 7 straipsnio nuostatų Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Nustatant maksimalią importo muito mokesčio lengvatą, reikia visų pirma atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus. Konkursą laimi visi konkurso dalyviai, kurių siūloma maksimali importo muito mokesčio lengvata yra lygi arba mažesnė už maksimalų lengvatos dydį. |
| --- | --- |

(2)

Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3) 7 straipsnio nuostatų Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Nustatant maksimalią importo muito mokesčio lengvatą, reikia visų pirma atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus. Konkursą laimi visi konkurso dalyviai, kurių siūloma maksimali importo muito mokesčio lengvata yra lygi arba mažesnė už maksimalų lengvatos dydį.

| (3) | Dabartinei minėtų grūdų rinkos situacijai taikant anksčiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Lengvatos dydis nurodomas 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(3)

Dabartinei minėtų grūdų rinkos situacijai taikant anksčiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Lengvatos dydis nurodomas 1 straipsnyje.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pasiūlymams, kurie buvo perduoti 2005 m. vasario 18 d. iki 24 d., remiantis Reglamente (EB) Nr. 2277/2004 numatytu konkursu, nustatoma 30,99 EUR/t dydžio maksimali importo mokesčio lengvata maksimaliam bendram 139 000 t kiekiui.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 396, 2004 12 31, p. 35.

2

(3)  OL L 177, 1995 7 28, p. 4. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Regulamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

3

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/36

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 321/2005

2005 m. vasario 24 d.

nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą konkurso, numatyto Reglamente (EB) Nr. 2276/2004, tvarka

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2276/2004 (2) buvo atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Portugaliją importuojamiems kukurūzams. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2276/2004 (2) buvo atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Portugaliją importuojamiems kukurūzams.

| (2) | Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3), 7 straipsnio nuostatų Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Nustatant maksimalią importo muito mokesčio lengvatą, reikia visų pirma atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus. Konkursą laimi visi konkurso dalyviai, kurių siūloma importo muito mokesčio lengvata yra lygi arba mažesnė už maksimalų lengvatos dydį. |
| --- | --- |

(2)

Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3), 7 straipsnio nuostatų Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Nustatant maksimalią importo muito mokesčio lengvatą, reikia visų pirma atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus. Konkursą laimi visi konkurso dalyviai, kurių siūloma importo muito mokesčio lengvata yra lygi arba mažesnė už maksimalų lengvatos dydį.

| (3) | Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant anksčiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Lengvatos dydis nurodomas 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(3)

Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant anksčiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Lengvatos dydis nurodomas 1 straipsnyje.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pasiūlymams, kurie buvo perduoti uno 2005 m. vasario 18 d. iki 24 d. remiantis Reglamente (EB) Nr. 2276/2004 numatytu konkursu, nustatoma 31,69 euro už toną dydžio maksimali importo mokesčio lengvata maksimaliam bendram 43 700 t kiekiui.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 396, 2004 12 31, p. 34.

2

(3)  OL L 177, 1995 7 28, p. 4. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

3

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/37

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2005 m. vasario 17 d.

dėl Regionų komiteto dviejų Vokietijos narių ir dviejų Vokietijos pakaitinių narių skyrimo

(2005/157/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,

atsižvelgdama į Vokietijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Taryba priėmė Sprendimą 2002/60/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo (1). |
| --- | --- |

(1)

Taryba priėmė Sprendimą 2002/60/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo (1).

| (2) | Tapo laisvos Regionų komiteto dviejų narių vietos pasibaigus Barbara RICHSTEIN ir Manfred LENZ mandatams, apie pasibaigusius mandatus pranešus Tarybai 2005 m. sausio 12 d., viena Regionų komiteto pakaitinio nario vieta pasibaigus Wolfgang KLEIN mandatui, apie pasibaigusį mandatą pranešus Tarybai 2004 m. gruodžio 7 d., ir viena Regionų komiteto pakaitinio nario vieta atsistatydinus Hans-Georg KLUGE, apie atsistatydinimą pranešus Tarybai 2004 m. gruodžio 21 d., |
| --- | --- |

(2)

Tapo laisvos Regionų komiteto dviejų narių vietos pasibaigus Barbara RICHSTEIN ir Manfred LENZ mandatams, apie pasibaigusius mandatus pranešus Tarybai 2005 m. sausio 12 d., viena Regionų komiteto pakaitinio nario vieta pasibaigus Wolfgang KLEIN mandatui, apie pasibaigusį mandatą pranešus Tarybai 2004 m. gruodžio 7 d., ir viena Regionų komiteto pakaitinio nario vieta atsistatydinus Hans-Georg KLUGE, apie atsistatydinimą pranešus Tarybai 2004 m. gruodžio 21 d.,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Šie asmenys skiriami Regionų komiteto

| a) | nariais: | Gerd HARMS
  Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für
  Bundes- und Europaangelegenheiten
  Staatssekretär in der Staatskanzlei
  vietoje Barbara RICHSTEIN |
| --- | --- | --- |

a)

nariais:

Gerd HARMS

Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für

Bundes- und Europaangelegenheiten

Staatssekretär in der Staatskanzlei

vietoje Barbara RICHSTEIN

| | Barbara RICHSTEIN
  Abgeordnete des Landtages Brandenburg
  (Députée du Landtag de Brandebourg)
  vietoje Manfred LENZ; |
| --- | --- |

Barbara RICHSTEIN

Abgeordnete des Landtages Brandenburg

(Députée du Landtag de Brandebourg)

vietoje Manfred LENZ;

| b) | pakaitiniais nariais: | Markus KARP
  Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur
  vietoje Hans-Georg KLUGE |
| --- | --- | --- |

b)

pakaitiniais nariais:

Markus KARP

Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur

vietoje Hans-Georg KLUGE

| | Steffen REICHE
  Mitglied des Landtages
  vietoje Wolfgang KLEIN |
| --- | --- |

Steffen REICHE

Mitglied des Landtages

vietoje Wolfgang KLEIN

likusiam jų kadencijos laikui iki 2006 m. sausio 25 d.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OL L 24, 2002 1 26, p. 38.

1

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/39

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2005 m. vasario 17 d.

dėl Regionų komiteto Ispanijos pakaitinio nario skyrimo

(2005/158/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,

atsižvelgdama į Ispanijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Taryba priėmė Sprendimą 2002/60/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo (1). |
| --- | --- |

(1)

Taryba priėmė Sprendimą 2002/60/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo (1).

| (2) | Dėl Pere ESTEVE i ABAD atsistatydinimo, apie kurį Tarybai buvo pranešta 2005 m. sausio 19 d., tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta, |
| --- | --- |

(2)

Dėl Pere ESTEVE i ABAD atsistatydinimo, apie kurį Tarybai buvo pranešta 2005 m. sausio 19 d., tapo laisva Regionų komiteto pakaitinio nario vieta,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Anna TERRÓN i CUSÍ, Secretaria General del Patronat Catalá Pro Europa – Delegada del Gobierno de la Generalidad de Cataluña en Bruselas, skiriama Regionų komiteto pakaitine nare vietoj Pere ESTEVE i ABAD likusiam jo kadencijos laikui iki 2006 m. sausio 25 d.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OL L 24, 2002 1 26, p. 38.

1

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/40

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2005 m. vasario 17 d.

dėl Regionų komiteto šešių Belgijos narių ir aštuonių Belgijos pakaitinių narių skyrimo

(2005/159/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 263 straipsnį,

atsižvelgdama į Belgijos Vyriausybės pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Taryba priėmė sprendimą 2002/60/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo (1). |
| --- | --- |

(1)

Taryba priėmė sprendimą 2002/60/EB dėl Regionų komiteto narių ir pakaitinių narių skyrimo (1).

| (2) | Po nario Frans RAMON atsistatydinimo, apie kurį Tarybai buvo pranešta 2004 m. rugsėjo 8 d., ir pakaitinio nario Jos BEX atsistatydinimo, apie kurį Tarybai buvo pranešta 2005 m. vasario 3 d., tapo laisva viena Regionų komiteto nario ir viena pakaitinio nario vieta ir, pasibaigus narių Paul VAN GREMBERGEN (BE), Bart SOMERS (BE), Stefaan PLATTEAU (BE), Xavier DESGAIN (BE) ir Hervé HASQUIN (BE) bei pakaitinių narių Jacques TIMMERMANS (BE), André DENYS, Josée VERCAMMEN, Serge KUBLA, Rudy DEMOTTE, Jean-Marc NOLLET ir Bernd GENTGES mandatams, apie pasibaigusius mandatus Tarybai buvo pranešta 2005 m. sausio 24 d., tapo laisvos penkios Regionų komiteto narių ir septynios pakaitinių narių vietos, |
| --- | --- |

(2)

Po nario Frans RAMON atsistatydinimo, apie kurį Tarybai buvo pranešta 2004 m. rugsėjo 8 d., ir pakaitinio nario Jos BEX atsistatydinimo, apie kurį Tarybai buvo pranešta 2005 m. vasario 3 d., tapo laisva viena Regionų komiteto nario ir viena pakaitinio nario vieta ir, pasibaigus narių Paul VAN GREMBERGEN (BE), Bart SOMERS (BE), Stefaan PLATTEAU (BE), Xavier DESGAIN (BE) ir Hervé HASQUIN (BE) bei pakaitinių narių Jacques TIMMERMANS (BE), André DENYS, Josée VERCAMMEN, Serge KUBLA, Rudy DEMOTTE, Jean-Marc NOLLET ir Bernd GENTGES mandatams, apie pasibaigusius mandatus Tarybai buvo pranešta 2005 m. sausio 24 d., tapo laisvos penkios Regionų komiteto narių ir septynios pakaitinių narių vietos,

NUSPRENDĖ:

Vienintelis straipsnis

Šiuos asmenis skirti Regionų komiteto

| a) | nariais: | M. Yves LETERME
  Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid,
  vietoje Frans RAMON |
| --- | --- | --- |

a)

nariais:

M. Yves LETERME

Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid,

vietoje Frans RAMON

| | Bart SOMERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  (remiantis jo, kaip Flamandų parlamento nario, naujais įgaliojimais) |
| --- | --- |

Bart SOMERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

(remiantis jo, kaip Flamandų parlamento nario, naujais įgaliojimais)

| | Fientje MOERMAN
  Vice-Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel
  vietoje Stefaan PLATTEAU |
| --- | --- |

Fientje MOERMAN

Vice-Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel

vietoje Stefaan PLATTEAU

| | Geert BOURGEOIS
  Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, Media en Tourisme
  vietoje Paul VAN GREMBERGEN |
| --- | --- |

Geert BOURGEOIS

Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, Media en Tourisme

vietoje Paul VAN GREMBERGEN

| | Michel LEBRUN
  Député wallon
  vietoje Xavier DESGAIN |
| --- | --- |

Michel LEBRUN

Député wallon

vietoje Xavier DESGAIN

| | Jean-François ISTASSE
  Président du Parlement de la Communauté française
  vietoje Hervé HASQUIN; |
| --- | --- |

Jean-François ISTASSE

Président du Parlement de la Communauté française

vietoje Hervé HASQUIN;

| b) | pakaitiniais nariais: | Johan SAUWENS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  vietoje André DENYS |
| --- | --- | --- |

b)

pakaitiniais nariais:

Johan SAUWENS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

vietoje André DENYS

| | Bart CARON
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  vietoje Jacques TIMMERMANS |
| --- | --- |

Bart CARON

Vlaams Volksvertegenwoordiger

vietoje Jacques TIMMERMANS

| | Stefaan PLATTEAU
  Burgemeester
  vietoje Josée VERCAMMEN |
| --- | --- |

Stefaan PLATTEAU

Burgemeester

vietoje Josée VERCAMMEN

| | Marie-Dominique SIMONET
  Ministre de la Recherche, des Technologies nouvelles et des relations extérieures du Gouvernement wallon
  vietoje Serge KUBLA |
| --- | --- |

Marie-Dominique SIMONET

Ministre de la Recherche, des Technologies nouvelles et des relations extérieures du Gouvernement wallon

vietoje Serge KUBLA

| | Maurice BAYENET
  Député du Parlement de la Communauté française
  vietoje Jean-Marc NOLLET |
| --- | --- |

Maurice BAYENET

Député du Parlement de la Communauté française

vietoje Jean-Marc NOLLET

| | Béa DIALLO
  Député du Parlement de la Communauté française
  vietoje Rudy DEMOTTE |
| --- | --- |

Béa DIALLO

Député du Parlement de la Communauté française

vietoje Rudy DEMOTTE

| | Claude DESAMA
  Bourgmestre de Verviers
  vietoje Bernd GENTGES |
| --- | --- |

Claude DESAMA

Bourgmestre de Verviers

vietoje Bernd GENTGES

| | Jan ROEGIERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  vietoje Jos BEX |
| --- | --- |

Jan ROEGIERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

vietoje Jos BEX

likusiam jų kadencijos laikui iki 2006 m. sausio 25 d.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OL L 24, 2002 1 26, p. 38.

1

---

Komisija

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/42

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. spalio 27 d.

patvirtinantis Jungtinių Tautų humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (UNOCHA) ir Europos Bendrijų Komisijos pasikeitimą raštais dėl jų bendradarbiavimo reagavimo į katastrofas srityje (vienalaikių intervencijų į šalį, kurią ištiko katastrofa, atveju)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/160/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

Atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 302 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Bendradarbiavimas su Jungtinių Tautų humanitarinių reikalų koordinavimo biuru (UNOCHA) civilinės saugos ir humanitarinių reikalų srityje atspindi nuoseklų siekį glaudžiau bendradarbiauti su Jungtinėmis Tautomis, kaip pabrėžiama 2001 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Efektyvios partnerystės su Jungtinėmis Tautomis vystymosi ir humanitarinių reikalų srityse kūrimas“ (1), taip pat 2003 m. rugsėjo 10 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos: daugiašališkumo pasirinkimas“ (2). |
| --- | --- |

(1)

Bendradarbiavimas su Jungtinių Tautų humanitarinių reikalų koordinavimo biuru (UNOCHA) civilinės saugos ir humanitarinių reikalų srityje atspindi nuoseklų siekį glaudžiau bendradarbiauti su Jungtinėmis Tautomis, kaip pabrėžiama 2001 m. gegužės 2 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Efektyvios partnerystės su Jungtinėmis Tautomis vystymosi ir humanitarinių reikalų srityse kūrimas“ (1), taip pat 2003 m. rugsėjo 10 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos: daugiašališkumo pasirinkimas“ (2).

| (2) | Patirtis parodė, kad būtina sukurti pagrindinius tolesnio bendradarbiavimo ir koordinavimo tarp UNOCHA (įskaitant pagalbos teikimo katastrofų metu sistemą ir koordinavimo priemones) ir Europos Komisijos (įtraukiant į veiklos programą Bendrijos civilinės saugos mechanizmą, kaip numatyta Tarybos sprendime 2001/792/EB, Euratomas (3) ir ECHO (Europos bendrijos humanitarinį departamentą (4), principus, kai abi organizacijos tuo pačiu metu teikia pagalbą, ar sudaro sąlygas jos teikimui šaliai, kurią ištiko stichinė nelaimė arba žmogaus sukelta katastrofa, siekiant efektyviau bendradarbiauti, maksimaliai panaudoti turimus išteklius ir išvengti bet kokio pastangų dubliavimo. |
| --- | --- |

(2)

Patirtis parodė, kad būtina sukurti pagrindinius tolesnio bendradarbiavimo ir koordinavimo tarp UNOCHA (įskaitant pagalbos teikimo katastrofų metu sistemą ir koordinavimo priemones) ir Europos Komisijos (įtraukiant į veiklos programą Bendrijos civilinės saugos mechanizmą, kaip numatyta Tarybos sprendime 2001/792/EB, Euratomas (3) ir ECHO (Europos bendrijos humanitarinį departamentą (4), principus, kai abi organizacijos tuo pačiu metu teikia pagalbą, ar sudaro sąlygas jos teikimui šaliai, kurią ištiko stichinė nelaimė arba žmogaus sukelta katastrofa, siekiant efektyviau bendradarbiauti, maksimaliai panaudoti turimus išteklius ir išvengti bet kokio pastangų dubliavimo.

| (3) | Komisija ir UNOCHA susitarė dėl pasikeitimo raštais dėl jų bendradarbiavimo reagavimo į katastrofas srityje (vienalaikių intervencijų į šalį, kurią ištiko katastrofa, atveju) teksto, kurį siūloma patvirtinti, |
| --- | --- |

(3)

Komisija ir UNOCHA susitarė dėl pasikeitimo raštais dėl jų bendradarbiavimo reagavimo į katastrofas srityje (vienalaikių intervencijų į šalį, kurią ištiko katastrofa, atveju) teksto, kurį siūloma patvirtinti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

Vienintelis straipsnis

1.   Patvirtinamas priede esantis Jungtinių Tautų humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (UNOCHA) ir Europos Bendrijų Komisijos pasikeitimas raštais dėl jų bendradarbiavimo reagavimo į katastrofas srityje (vienalaikių intervencijų į šalį, kurią ištiko katastrofa, atveju).

2.   Komisijos narys, atsakingas už aplinką, ir Komisijos narys, atsakingas už vystymąsi ir humanitarinę pagalbą, arba šiam tikslui jų paskirtieji asmenys yra įgalioti pasirašyti pasikeitimą raštais Europos Bendrijų Komisijos vardu.

Priimta Briuselyje, 2004 m. spalio 27 d.

Komisijos vardu

Margot WALLSTRÖM

Komisijos narė

---

(1)  KOM(2001) 231, 2001 5 2.

1

(2)  KOM(2003) 526, 2003 9 10.

2

(3)  OL L 297, 2001 11 15, p. 7.

3

(4)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96, (OL L 163, 1996 7 2, p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

4

---

PRIEDAS

Pasikeitimas raštais tarp Jungtinių Tautų humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (UNOCHA) ir Europos Bendrijų Komisijos dėl jų bendradarbiavimo reagavimo į katastrofas srityje (teikiant vienalaikę pagalbą šaliai, kurią ištiko katastrofa)

Gerb. Pone,

Europos Komisija (Aplinkos generalinis direktoratas ir Bendrijos Humanitarinės pagalbos biuras, ECHO) sveikina Jungtinių Tautų humanitarinių reikalų koordinavimo biuro (UNOCHA) ir Europos Komisijos bendradarbiavimą humanitarinės pagalbos ir reagavimo į katastrofas srityje.

Jungtinės Tautos atlieka pagrindinį vaidmenį vadovaujant tarptautinės bendruomenės veiksmams ir juos koordinuojant, teikiant tarptautinę humanitarinę pagalbą remiantis Generalinės Asamblėjos suteiktu visuotiniu mandatu (kaip nustatyta G.A. Rezoliucijoje 46/182, jos priede ir ankstesnėse G.A. rezoliucijose).

Bendrijos civilinės saugos mechanizmas atspindi bendrą siekį palengvinti sustiprintą Europos bendrijos ir valstybių narių bendradarbiavimą teikiant civilinės saugos pagalbą katastrofų metu.

Naujausias Komisijos komunikatas „Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos: daugiašališkumo pasirinkimas“ (KOM(2003) 526 galutinis), pabrėžiantis „bendradarbiavimo su JT ir ES balso JT stiprinimo svarbą“, Komisijos komunikatas „Efektyvios partnerystės su Jungtinėmis Tautomis vystymosi ir humanitarinių reikalų srityse kūrimas“ (KOM(2001) 231 galutinis) ir 2003 m. gruodžio mėnesį priimtos ES gairės dėl vaikų ir ginkluotų konfliktų patvirtina Komisijos skiriamą dėmesį glaudžiam bendradarbiavimui su JT bendrai ir ypač reagavimo į stichines nelaimes ir žmogaus sukeltas katastrofas srityse. Be to, 2002 m. sausio 8 d. politiniame dokumente (1), kuriuo Jungtinių Tautų generalinis sekretorius kreipėsi į Europos Komisijos pirmininką, siūloma abiems pusėms bendrai padėti JT užtikrinti nuoseklią humanitarinės pagalbos teikimo koordinavimo sistemą.

Keletą metų UNOCHA palaikė glaudžius ryšius su ECHO (2), inter alia, per taip vadinamą „Strateginio programavimo dialogą“. Sukūrus Bendrijos civilinės saugos mechanizmą 2001 m. spalio mėnesį (3) toliau skatinamas bendradarbiavimas su UNOCHA civilinės saugos srityje. Svarbu, kad abi sistemos, kaip numatyta Friburgo procese (4), veiktų nuosekliai ir papildytų viena kitą teikiant pagalbą stichinių nelaimių ištiktoms ir ekstremaliose situacijose atsidūrusioms valstybėms ir gyventojams.

Šiuo pasikeitimu raštais siekiama nustatyti pagrindinius tolesnio bendradarbiavimo ir koordinavimo tarp UNOCHA (įskaitant jo reagavimo į ekstremalias situacijas sistemą ir koordinavimo priemones) ir Europos Komisijos (įtraukiant Bendrijos civilinės saugos mechanizmą ir ECHO) principus, kai abi organizacijos tuo pačiu metu teikia pagalbą, ar sudaro sąlygas jos teikimui šaliai, kurią ištiko stichinė nelaimė arba žmogaus sukelta katastrofa, siekiant efektyviau bendradarbiauti, maksimaliai panaudoti turimus išteklius ir išvengti bet kokio pastangų dubliavimo. UNOCHA ir Europos Komisija mano, kad bet kokios katastrofos aukų poreikiai bus geriausiai patenkinti teikiant koordinuotą pagalbą. Todėl pripažįstama, kad:

| 1) | Apsaugos ir pagalbos teikimas savo piliečiams nelaimių ir ekstremalių situacijų metu yra kiekvienos valstybės pagrindinė pareiga. Tačiau, kai nelaimės ištikta valstybė pati nesugeba suteikti reikiamos pagalbos, tarptautinė bendruomenė privalo būti pasiruošusi ir sugebėti suteikti tą pagalbą. |
| --- | --- |

1)

Apsaugos ir pagalbos teikimas savo piliečiams nelaimių ir ekstremalių situacijų metu yra kiekvienos valstybės pagrindinė pareiga. Tačiau, kai nelaimės ištikta valstybė pati nesugeba suteikti reikiamos pagalbos, tarptautinė bendruomenė privalo būti pasiruošusi ir sugebėti suteikti tą pagalbą.

| 2) | Nacionalinės ir tarptautinės lėšos, skirtos pagalbai nelaimių atveju, yra ribotos, todėl svarbu, kad UNOCHA ir Europos Komisija glaudžiai bendradarbiautų siekiant užtikrinti geriausią jų panaudojimą. |
| --- | --- |

2)

Nacionalinės ir tarptautinės lėšos, skirtos pagalbai nelaimių atveju, yra ribotos, todėl svarbu, kad UNOCHA ir Europos Komisija glaudžiai bendradarbiautų siekiant užtikrinti geriausią jų panaudojimą.

| 3) | Reikia imtis tolesnių konkrečių veiksmų, kad būtų tęsiamas pozityvus UNOCHA ir Europos Komisijos bendradarbiavimas. Todėl abi organizacijos reguliariai keisis informacija, palaikys politinį ir praktinį dialogą, ir kaip galima labiau sieks savo atitinkamos mokomosios ir praktinės veiklos papildomumo, o taip pat pagalbos nelaimių atveju planavimo ir teikimo suderinamumo. |
| --- | --- |

3)

Reikia imtis tolesnių konkrečių veiksmų, kad būtų tęsiamas pozityvus UNOCHA ir Europos Komisijos bendradarbiavimas. Todėl abi organizacijos reguliariai keisis informacija, palaikys politinį ir praktinį dialogą, ir kaip galima labiau sieks savo atitinkamos mokomosios ir praktinės veiklos papildomumo, o taip pat pagalbos nelaimių atveju planavimo ir teikimo suderinamumo.

Šiuo tikslu UNOCHA ir Europos Komisija susitaria dėl prie šio pasikeitimo raštais pridėtų veiklos standartinių procedūrų (VSP), kurias įgyvendins tam, kad būtų sudarytos sąlygos efektyviam koordinavimui. Jei būtina, atsižvelgiant į sukauptą patirtį, VSP gali būti toliau plėtojamos ir (arba) koreguojamos techniniame lygmenyje.

Šis pasikeitimas raštais neįtakoja Europos Sąjungos Taryboje pirmininkaujančios valstybės narės Tarybos sprendimo 2001/792/EB 6 straipsnio 2 dalimi jai suteikiamų funkcijų.

Be to, jis neįtakoja susitarimų tarp UNOCHA ir ECHO dėl bendradarbiavimo ir koordinavimo, kurių neapima pridėtose VSP (2 priedas) aprašyti klausimai.

Mes norėtumėme pasiūlyti, kad šis raštas su VSP ir raštas su jūsų atsakymu būtų traktuojami kaip pirmiau minėtų priemonių iš abiejų pasikeitimo raštais šalių pusės patvirtinimas.

Margot Wallström

Poul Nielson

---

(1)  Partnerystės vizija: Jungtinės Tautos ir Europos Sąjunga humanitarinių reikalų ir vystymosi srityse, Niujorkas, 2001 m. gruodžio mėn.

1

(2)  ECHO teisinį mandatą nustato 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos.

2

(3)  2001 m. spalio 23 d. Tarybos sprendimas 2001/792/EB, Euratomas, nustatantis Bendrijos mechanizmą sustiprintam bendradarbiavimui teikiant civilinės saugos pagalbą palengvinti (OL L 297, 2001 11 15, p. 5).

3

(4)  2000 m. birželio 15–16 dienomis Šveicarijoje įvykusio Friburgo forumo komunikatas ir veiksmų programa.

4

VSP civilinės saugos aspektams 1 priedas

UNOCHA – Bendrijos mechanizmas civilinei saugai

Veiklos bendros standartinės procedūros reagavimo į nelaimes koordinavimui

I.   Pasiruošimo etapas (t. y. laikotarpis tarp katastrofų):

UNOCHA ir Europos Komisija:

| — | dirbs pagal bendrai parengtą ir suderintą metodologiją ir terminiją, kuriant tarptautiniu lygiu pripažįstamas sąvokas, ypač tas, dėl kurių susitarta JT sistemoje (1). Tai bus ypač svarbu kalbant apie veiksmų koordinavimo nelaimių zonose organizavimą, |
| --- | --- |

—

dirbs pagal bendrai parengtą ir suderintą metodologiją ir terminiją, kuriant tarptautiniu lygiu pripažįstamas sąvokas, ypač tas, dėl kurių susitarta JT sistemoje (1). Tai bus ypač svarbu kalbant apie veiksmų koordinavimo nelaimių zonose organizavimą,

| — | užtikrins reguliarų keitimąsi informacija. Tai turėtų apimti pranešimus apie pavojų, politinius ir praktinius klausimus, o taip pat suplanuotus susirinkimus ir seminarus, |
| --- | --- |

—

užtikrins reguliarų keitimąsi informacija. Tai turėtų apimti pranešimus apie pavojų, politinius ir praktinius klausimus, o taip pat suplanuotus susirinkimus ir seminarus,

| — | užtikrins abipusį dalyvavimą ir prisidėjimą prie mokymo, kiekvienos pusės surengtų praktinių seminarų, ir, jei būtina, prie bendrų veiksmų organizavimo, |
| --- | --- |

—

užtikrins abipusį dalyvavimą ir prisidėjimą prie mokymo, kiekvienos pusės surengtų praktinių seminarų, ir, jei būtina, prie bendrų veiksmų organizavimo,

| — | susitars dėl bendrųjų vertinimo/koordinavimo grupėms ir ekspertams skirtų nuostatų. |
| --- | --- |

—

susitars dėl bendrųjų vertinimo/koordinavimo grupėms ir ekspertams skirtų nuostatų.

II.   Reagavimo etapas – centrinis lygmuo:

UNOCHA ir Europos Komisija:

| — | įspės viena kitą apie įvykusią nelaimę, ir informuos apie tai, kaip ketina į ją reaguoti. Kai mechanizmą ketinama pritaikyti už ES ribų įvykstančioms nelaimėms, ir kai gali būti panaudotos ir JT, ir EK reagavimo sistemos, Europos Komisija ir UNOCHA kaip galima anksčiau pasikeis nuomonėmis apie preliminarų situacijos įvertinimą, reikiamą pagalbą ir tai, kaip planuojama reaguoti į nelaimę, kad būtų maksimaliai panaudoti turimi ištekliai ir užtikrintas koordinuotas pagalbos teikimas remiantis pirmiau minėtomis sąvokomis ir sistema. |
| --- | --- |

—

įspės viena kitą apie įvykusią nelaimę, ir informuos apie tai, kaip ketina į ją reaguoti. Kai mechanizmą ketinama pritaikyti už ES ribų įvykstančioms nelaimėms, ir kai gali būti panaudotos ir JT, ir EK reagavimo sistemos, Europos Komisija ir UNOCHA kaip galima anksčiau pasikeis nuomonėmis apie preliminarų situacijos įvertinimą, reikiamą pagalbą ir tai, kaip planuojama reaguoti į nelaimę, kad būtų maksimaliai panaudoti turimi ištekliai ir užtikrintas koordinuotas pagalbos teikimas remiantis pirmiau minėtomis sąvokomis ir sistema.

| — | užtikrins pastovų keitimąsi informacija reagavimo etape šiais klausimais:






  — | Ataskaitos ir naujausia informacija apie susidariusią padėtį, |
| --- | --- | --- |

—

užtikrins pastovų keitimąsi informacija reagavimo etape šiais klausimais:

—

Ataskaitos ir naujausia informacija apie susidariusią padėtį,

| — | Prioritetinių reikmių ir reikalingų išteklių nustatymas, |
| --- | --- |

—

Prioritetinių reikmių ir reikalingų išteklių nustatymas,

| — | Planuojamas ir reguliarus išteklių skyrimas, |
| --- | --- |

—

Planuojamas ir reguliarus išteklių skyrimas,

| — | Išteklių sutelkimas (įskaitant paramos rūšis) siekiant išvengti pastangų dubliavimo, |
| --- | --- |

—

Išteklių sutelkimas (įskaitant paramos rūšis) siekiant išvengti pastangų dubliavimo,

| — | Duomenys apie koordinatorius ir turimas lėšas, |
| --- | --- |

—

Duomenys apie koordinatorius ir turimas lėšas,

| — | Bet kokia naujausia informacija apie vertinimo ir koordinavimo grupėms taikomas bendrąsias nuostatas, |
| --- | --- |

—

Bet kokia naujausia informacija apie vertinimo ir koordinavimo grupėms taikomas bendrąsias nuostatas,

| — | Informavimo politika vis-à-vis žiniasklaida. |
| --- | --- |

—

Informavimo politika vis-à-vis žiniasklaida.

III.   Reagavimo etapas – nelaimės zonoje:

UNOCHA ir Europos Komisija susitaria, kad:

| — | visi tarptautiniai pagalbos teikėjai turėtų būti skatinami koordinuoti savo veiklą operacijų nelaimių zonose koordinavimo centre (OSOCC) remiant nacionalines ir vietos ekstremalių situacijų valdymo valdžios institucijas, |
| --- | --- |

—

visi tarptautiniai pagalbos teikėjai turėtų būti skatinami koordinuoti savo veiklą operacijų nelaimių zonose koordinavimo centre (OSOCC) remiant nacionalines ir vietos ekstremalių situacijų valdymo valdžios institucijas,

| — | UNOCHA ir Europos Komisijos koordinatoriai turi padėti nacionalinėms ir vietos ekstremalių situacijų valdymo valdžios institucijoms koordinuoti tarptautinių pagalbos teikėjų veiklą laikantis INSARAG gairėse nustatytos metodologijos. |
| --- | --- |

—

UNOCHA ir Europos Komisijos koordinatoriai turi padėti nacionalinėms ir vietos ekstremalių situacijų valdymo valdžios institucijoms koordinuoti tarptautinių pagalbos teikėjų veiklą laikantis INSARAG gairėse nustatytos metodologijos.

---

(1)  Tokios kaip „Tarptautinės paieškos ir gelbėjimo patariamosios grupės (INSARAG) gairės“ ir „OSLO gairės karinio personalo ir civilinės saugos lėšų nelaimių atveju naudojimui“, 1994 m. gegužės mėn., t. t.

VSP humanitariniams aspektams 2 priedas

JT/OCHA – Bendrijos humanitarinės pagalbos biuras ECHO

Veiklos bendros standartinės procedūros reagavimo į nelaimes koordinavimui

1.   Pasiruošimo ir įprastinis etapas (t. y. laikotarpis tarp nelaimių)

UNOCHA ir Europos Komisija:

| — | tęs dabartinį strateginį dialogą dėl parengties ekstremalioms situacijoms, kad būtų sukurtas glaudus bendradarbiavimas siekiant pagerinti bendrus pajėgumus reaguoti į ekstremalias situacijas. Tai apima ir veiklos, ir finansinius aspektus. |
| --- | --- |

—

tęs dabartinį strateginį dialogą dėl parengties ekstremalioms situacijoms, kad būtų sukurtas glaudus bendradarbiavimas siekiant pagerinti bendrus pajėgumus reaguoti į ekstremalias situacijas. Tai apima ir veiklos, ir finansinius aspektus.

| — | užtikrins, kad abiejų organizacijų personalas dalyvautų ECHO ir OCHA organizuojamose mokymo programose ir seminaruose. |
| --- | --- |

—

užtikrins, kad abiejų organizacijų personalas dalyvautų ECHO ir OCHA organizuojamose mokymo programose ir seminaruose.

| — | tam tikrais atvejais organizuos praktinius įgūdžių perdavimo seminarus, galinčius pagerinti bendradarbiavimo planus (VSP). |
| --- | --- |

—

tam tikrais atvejais organizuos praktinius įgūdžių perdavimo seminarus, galinčius pagerinti bendradarbiavimo planus (VSP).

| — | užtikrins, kad būtų reguliariai keičiamasi informacija apie naudojamą standartinę metodologiją poreikių įvertinimui ir pagalbos koordinavimui siekiant pagerinti jos darną ir konvergenciją. |
| --- | --- |

—

užtikrins, kad būtų reguliariai keičiamasi informacija apie naudojamą standartinę metodologiją poreikių įvertinimui ir pagalbos koordinavimui siekiant pagerinti jos darną ir konvergenciją.

| — | reguliariai bendrai peržiūrės ir atnaujins atitinkamas ekstremalių situacijų valdymo sistemas (organizavimas, informacija kontaktams, koordinatės), kad visuomet būtų užtikrintas ryšys ir suderinamumas. |
| --- | --- |

—

reguliariai bendrai peržiūrės ir atnaujins atitinkamas ekstremalių situacijų valdymo sistemas (organizavimas, informacija kontaktams, koordinatės), kad visuomet būtų užtikrintas ryšys ir suderinamumas.

| — | keisis informacine ir analitine medžiaga, ekstremalių situacijų įvertinimo analizėmis. |
| --- | --- |

—

keisis informacine ir analitine medžiaga, ekstremalių situacijų įvertinimo analizėmis.

2.   Reagavimo ir ekstremalių situacijų etapas

2.1.   Centrinis lygmuo

UNOCHA ir Europos Komisija:

| — | užtikrins keitimąsi informacija apie į ekstremalių situacijų zonas išsiunčiamas įvertinimo komandas (ECHO įrašymas į UNDAC įspėjimo apie pavojų elektroniniu paštu sąrašą (žinutės nuo M1 iki M3); pastovių kontaktinių duomenų ir kontaktinės informacijos nustatymas tiek centriniame (kaip ECHO ekstremalių situacijų elektroninio pašto dėžutė), tiek vietiniame ekstremalių situacijų zonų lygmenyje). |
| --- | --- |

—

užtikrins keitimąsi informacija apie į ekstremalių situacijų zonas išsiunčiamas įvertinimo komandas (ECHO įrašymas į UNDAC įspėjimo apie pavojų elektroniniu paštu sąrašą (žinutės nuo M1 iki M3); pastovių kontaktinių duomenų ir kontaktinės informacijos nustatymas tiek centriniame (kaip ECHO ekstremalių situacijų elektroninio pašto dėžutė), tiek vietiniame ekstremalių situacijų zonų lygmenyje).

| — | užtikrins ryšio tarp ECHO ir UNDAC nelaimės zonoje palaikymą. |
| --- | --- |

—

užtikrins ryšio tarp ECHO ir UNDAC nelaimės zonoje palaikymą.

| — | užtikrins pasikeitimą ataskaitomis ir pranešimais apie esamas ekstremalias situacijas (įskaitant ECHO priėjimą prie OSOCC). |
| --- | --- |

—

užtikrins pasikeitimą ataskaitomis ir pranešimais apie esamas ekstremalias situacijas (įskaitant ECHO priėjimą prie OSOCC).

2.2.   Vietos lygmenyje.

UNOCHA ir Europos Komisija:

| — | palengvins ECHO komandų dalyvavimą OCHA ir UNDAC sukurtame koordinavimo mechanizme, |
| --- | --- |

—

palengvins ECHO komandų dalyvavimą OCHA ir UNDAC sukurtame koordinavimo mechanizme,

| — | užtikrins pasikeitimą informacija nelaimės zonos lygmenyje apie gautas išvadas ir atliekamus ar planuojamus atlikti veiksmus, |
| --- | --- |

—

užtikrins pasikeitimą informacija nelaimės zonos lygmenyje apie gautas išvadas ir atliekamus ar planuojamus atlikti veiksmus,

| — | užtikrins, kad, jei įmanoma ar būtina, komandos pateiktų viena kitai analizes ir ataskaitų projektus, ir teiktų bendras rekomendacijas atitinkamiems centrams, |
| --- | --- |

—

užtikrins, kad, jei įmanoma ar būtina, komandos pateiktų viena kitai analizes ir ataskaitų projektus, ir teiktų bendras rekomendacijas atitinkamiems centrams,

| — | užtikrins, kad, kai tik įmanoma, ECHO ir UNDAC atliktų bendrą įvertinimą ir skatintų informacijos platinimą ekstremalių situacijų metu (steigiant HIC centrus), |
| --- | --- |

—

užtikrins, kad, kai tik įmanoma, ECHO ir UNDAC atliktų bendrą įvertinimą ir skatintų informacijos platinimą ekstremalių situacijų metu (steigiant HIC centrus),

| — | pagal savo galimybes kaip galima geriau dalinsis arba suteiks priėjimą prie materialinės techninės bazės (pvz., transportas, ryšiai). |
| --- | --- |

—

pagal savo galimybes kaip galima geriau dalinsis arba suteiks priėjimą prie materialinės techninės bazės (pvz., transportas, ryšiai).

---

JUNGTINĖS TAUTOS,

2004 m. spalio 28 d.

Gerb. Komisarai Wallström ir Nielson,

Turiu garbę pranešti, kad gavau Jūsų 2004 m. spalio 27 d. raštą, kuriame siūloma pradėti struktūrinį dialogą ir glaudesnį bendradarbiavimą tarp Europos Komisijos ir Jungtinių Tautų reagavimo į katastrofas, veiksmų toje srityje koordinavimo ir humanitarinės pagalbos srityse.

Man malonu patvirtinti Jungtinių Tautų sutikimą, ir aš laukiu kaip galima greitesnio susitikimo su Jumis ir Jus pakeisiančiais komisarais, kurio metu galėtume aptarti greitą ir efektyvų šio plano įgyvendinimą.

Naudodamasis šia proga norėčiau pranešti, jog esu patenkintas pastaraisiais aštuoniolika mėnesių vykusių diskusijų tarp mūsų įstaigų rezultatais, kurių metu buvo parengtas dabartinis susitarimo tekstas, laikantis Generalinės Asamblėjos rezoliucijos 46/182 priede išdėstytų pagrindinių principų. Aš taip pat norėčiau pažymėti, jog mūsų komandos atliko puikų darbą, o trys per šį laikotarpį pirmininkavusios ES valstybės palengvino procesą.

Pagarbiai,

Jan Egeland

Generalinio sekretoriaus humanitariniams reikalams pavaduotojas

Pagalbos teikimo koordinatorius

Komisarei Margot Wallström

Aplinkos generalinis direktoratas

Briuselis

Komisarui Poul Nielson

Humanitarinės pagalbos biuras (ECHO)

Briuselis

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/49

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. vasario 24 d.

dėl Bendrijos finansinės pagalbos 2005 metams tam tikroms Bendrijos etaloninėms laboratorijoms likučių visuomenės veterinarinės sveikatos srityje

(pranešta dokumentu Nr. K(2005) 392)

(tik tekstai vokiečių, prancūzų ir olandų kalbomis yra autentiški)

(2005/161/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimą 90/424/EEB dėl išlaidų veterinarijos srityje (1), ypač į jo 28 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Sprendime 90/424/EEB numatyta, kad Bendrija turi prisidėti gerinant veterinarinių patikrinimų veiksmingumą, suteikdama finansinę pagalbą etaloninėms laboratorijoms. Kiekviena nustatyta etaloninė laboratorija pagal Bendrijos veterinarijos teisės aktus esant tam tikroms sąlygoms gali gauti Bendrijos pagalbą. |
| --- | --- |

(1)

Sprendime 90/424/EEB numatyta, kad Bendrija turi prisidėti gerinant veterinarinių patikrinimų veiksmingumą, suteikdama finansinę pagalbą etaloninėms laboratorijoms. Kiekviena nustatyta etaloninė laboratorija pagal Bendrijos veterinarijos teisės aktus esant tam tikroms sąlygoms gali gauti Bendrijos pagalbą.

| (2) | 2004 m. sausio 29 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 156/2004 dėl Bendrijos finansinės pagalbos Bendrijos etaloninėms laboratorijoms pagal Sprendimo 90/424/EEB (2) 28 straipsnį numatoma, kad Bendrijos finansinė pagalba yra suteikiama, jei patvirtintos darbų programos yra veiksmingai įvykdytos, ir pagalbos gavėjai reikalingą informaciją pateikia per nustatytą laiką. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. sausio 29 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 156/2004 dėl Bendrijos finansinės pagalbos Bendrijos etaloninėms laboratorijoms pagal Sprendimo 90/424/EEB (2) 28 straipsnį numatoma, kad Bendrijos finansinė pagalba yra suteikiama, jei patvirtintos darbų programos yra veiksmingai įvykdytos, ir pagalbos gavėjai reikalingą informaciją pateikia per nustatytą laiką.

| (3) | Komisija įvertino darbų programas ir atitinkamas biudžeto sąmatas, kurias pateikė atitinkamos Bendrijos etaloninės laboratorijos 2005 metams. |
| --- | --- |

(3)

Komisija įvertino darbų programas ir atitinkamas biudžeto sąmatas, kurias pateikė atitinkamos Bendrijos etaloninės laboratorijos 2005 metams.

| (4) | Todėl Bendrijos finansinė pagalba turėtų būti suteikiama Bendrijos etaloninėms laboratorijoms, skirtoms vykdyti funkcijas ir pareigas, numatytas 1996 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvoje 96/23/EB dėl kai kurių medžiagų ir jų likučių gyvuose gyvūnuose ir gyvūninės kilmės produktuose monitoringo priemonių, panaikinančioje Direktyvas 85/358/EEB ir 86/469/EEB bei Sprendimus 89/187/EEB ir 91/664/EEB (3). |
| --- | --- |

(4)

Todėl Bendrijos finansinė pagalba turėtų būti suteikiama Bendrijos etaloninėms laboratorijoms, skirtoms vykdyti funkcijas ir pareigas, numatytas 1996 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvoje 96/23/EB dėl kai kurių medžiagų ir jų likučių gyvuose gyvūnuose ir gyvūninės kilmės produktuose monitoringo priemonių, panaikinančioje Direktyvas 85/358/EEB ir 86/469/EEB bei Sprendimus 89/187/EEB ir 91/664/EEB (3).

| (5) | Tolesnė pagalba turėtų būti suteikta rengiant seminarus tose srityse, už kurias yra atsakingos Bendrijos etaloninės laboratorijos. |
| --- | --- |

(5)

Tolesnė pagalba turėtų būti suteikta rengiant seminarus tose srityse, už kurias yra atsakingos Bendrijos etaloninės laboratorijos.

| (6) | Siekiant patikimo finansų valdymo reikia, kad į pasikartojančius sunkumus, kurie buvo iškilę Romoje esančios Bendrijos etaloninės laboratorijos veikloje, būtų atsižvelgta suteikiant finansinę pagalbą tai laboratorijai. 2004 m. gruodį toje laboratorijoje buvo atliktas auditas siekiant dar kartą patikrinti, ar ji laikosi Bendrijos taisyklėse nustatytų funkcijų, pareigų ir atitikimo sąlygų. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant patikimo finansų valdymo reikia, kad į pasikartojančius sunkumus, kurie buvo iškilę Romoje esančios Bendrijos etaloninės laboratorijos veikloje, būtų atsižvelgta suteikiant finansinę pagalbą tai laboratorijai. 2004 m. gruodį toje laboratorijoje buvo atliktas auditas siekiant dar kartą patikrinti, ar ji laikosi Bendrijos taisyklėse nustatytų funkcijų, pareigų ir atitikimo sąlygų.

| (7) | Pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (4) 3 straipsnio 2 dalį, veterinarijos ir augalų sveikatos priemonės, kurias įgyvendinti buvo imtasi laikantis Bendrijos taisyklių, yra finansuojamos iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus. Finansinės kontrolės tikslais šiam sprendimui taikomi Reglamento (EB) Nr. 1258/1999 8 ir 9 straipsniai. |
| --- | --- |

(7)

Pagal 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo (4) 3 straipsnio 2 dalį, veterinarijos ir augalų sveikatos priemonės, kurias įgyvendinti buvo imtasi laikantis Bendrijos taisyklių, yra finansuojamos iš Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus. Finansinės kontrolės tikslais šiam sprendimui taikomi Reglamento (EB) Nr. 1258/1999 8 ir 9 straipsniai.

| (8) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Bendrija suteikia finansinę pagalbą Vokietijai, kad Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (buvęs Bundesinstitut für gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterinärmedizin (BGVV)), Berlynas, Vokietija, vykdytų savo funkcijas ir pareigas, numatytas Direktyvos 96/23/EB V priedo 2 skyriuje, susijusias su tam tikrų medžiagų likučių nustatymu.

Ši finansinė pagalba laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. neviršija 420 000 EUR.

2.   Be 1 dalyje nurodytos didžiausios sumos, Bendrija suteikia finansinę pagalbą Vokietijai 1 dalyje nurodytos laboratorijos rengiamam seminarui. Ši pagalba neviršija 30 000 EUR.

2 straipsnis

1.   Bendrija suteikia finansinę pagalbą Prancūzijai, kad Laboratoire d’études et de recherches sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants de L’Agence française de sécurité sanitaire des aliments, (buvusi Laboratoire des médicaments veterinaries (CNEVA-LMV)), Fougères, Prancūzija, vykdytų savo funkcijas ir pareigas, numatytas Direktyvos 96/23/EB V priedo 2 skyriuje, susijusias su tam tikrų medžiagų likučių nustatymu.

Ši finansinė pagalba laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. neviršija 420 000 EUR.

2.   Be 1 dalyje nurodytos didžiausios sumos, Bendrija suteikia finansinę pagalbą Prancūzijai 1 dalyje nurodytos laboratorijos rengiamam seminarui. Ši pagalba neviršija 30 000 EUR.

3 straipsnis

1.   Bendrija suteikia finansinę pagalbą Italijai, kad Istituto Superiore di Sanità, Roma, Italija, vykdytų savo funkcijas ir pareigas, numatytas Direktyvos 96/23/EB V priedo 2 skyriuje, susijusias su tam tikrų medžiagų likučių nustatymu.

Ši finansinė pagalba laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. neviršija 420 000 EUR.

2.   Be 1 dalyje nurodytos didžiausios sumos, Bendrija suteikia finansinę pagalbą Italijai 1 dalyje nurodytos laboratorijos rengiamam seminarui. Ši pagalba neviršija 30 000 EUR.

4 straipsnis

1.   Bendrija suteikia finansinę pagalbą Nyderlandams, kad Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygiëne (RIVM), Bilthoven, Nyderlandai, vykdytų savo funkcijas ir pareigas, numatytas Direktyvos 96/23/EB V priedo 2 skyriuje, susijusias su tam tikrų medžiagų likučių nustatymu.

Ši finansinė pagalba laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. neviršija 420 000 EUR.

2.   Be 1 dalyje nurodytos didžiausios sumos, Bendrija suteikia finansinę pagalbą Nyderlandams 1 dalyje nurodytos laboratorijos rengiamam seminarui. Ši pagalba neviršija 30 000 EUR.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai, Prancūzijos Respublikai, Italijos Respublikai ir Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 19. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/99/EB (OL L 325, 2003 12 12, p. 31).

1

(2)  OL L 27, 2004 1 30, p. 5.

2

(3)  OL L 125, 1996 5 23, p. 10. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 882/2004 (OL L 165, 2004 4 30, p. 1).

3

(4)  OL L 160, 1999 6 26, p. 103.

4

---

| 25.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 52/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 52/51

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2005 m. vasario 15 d.

dėl bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių vaidmens ir dėl (stebėtojų) tarybos komitetų

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/162/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 211 straipsnio antrąją įtrauką,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gegužės 21 d. priimtame komunikate Komisija pristatė savo veiksmų planą „Bendrovių teisės modernizavimas ir įmonių valdymo stiprinimas Europos Sąjungoje – planas judėti pirmyn“ (1). Pagrindiniai veiksmų plano tikslai - sustiprinti akcininkų teisių apsaugą ir darbuotojų, kreditorių bei kitų šalių, su kuriomis bendrovės turi verslo ryšių, apsaugą, atitinkamai adaptuojant bendrovių teisę ir įmonių valdymo taisykles skirtingoms bendrovių kategorijoms, bei skatinti verslo efektyvumą ir konkurencingumą ypatingą dėmesį skiriant kai kuriems savitiems tarpvalstybiniams klausimams. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gegužės 21 d. priimtame komunikate Komisija pristatė savo veiksmų planą „Bendrovių teisės modernizavimas ir įmonių valdymo stiprinimas Europos Sąjungoje – planas judėti pirmyn“ (1). Pagrindiniai veiksmų plano tikslai - sustiprinti akcininkų teisių apsaugą ir darbuotojų, kreditorių bei kitų šalių, su kuriomis bendrovės turi verslo ryšių, apsaugą, atitinkamai adaptuojant bendrovių teisę ir įmonių valdymo taisykles skirtingoms bendrovių kategorijoms, bei skatinti verslo efektyvumą ir konkurencingumą ypatingą dėmesį skiriant kai kuriems savitiems tarpvalstybiniams klausimams.

| (2) | 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento rezoliucijoje Europos Parlamentas palankiai įvertino plano parengimą ir išreiškė tvirtą paramą daugeliui paskelbtų iniciatyvų. Europos Parlamentas kreipėsi į Komisiją prašydamas pasiūlyti taisykles, pašalinančias ir užkertančias kelią interesų konfliktams, ir pabrėžė, kad bendrovėse, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, turėtų veikti audito komitetas, kuris prižiūrėtų, kad išorės auditoriai būtų nepriklausomi, objektyvūs ir dirbtų veiksmingai. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento rezoliucijoje Europos Parlamentas palankiai įvertino plano parengimą ir išreiškė tvirtą paramą daugeliui paskelbtų iniciatyvų. Europos Parlamentas kreipėsi į Komisiją prašydamas pasiūlyti taisykles, pašalinančias ir užkertančias kelią interesų konfliktams, ir pabrėžė, kad bendrovėse, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, turėtų veikti audito komitetas, kuris prižiūrėtų, kad išorės auditoriai būtų nepriklausomi, objektyvūs ir dirbtų veiksmingai.

| (3) | Direktorius konsultantus arba stebėtojų tarybos narius bendrovės samdo įvairiems tikslams. Ypač svarbus yra jų vaidmuo prižiūrint vykdančiuosius direktorius arba valdybos narius ir sprendžiant interesų konfliktus. Siekiant atkurti pasitikėjimą finansų rinkomis būtina skatinti minėtą vaidmenį. Todėl valstybės narės turėtų būti skatinamos patvirtinti priemones, kurios būtų taikomos bendrovėms, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, apibrėžiamoms kaip bendrovės, kurių vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje Bendrijos rinkoje. Įgyvendindamos šią rekomendaciją, valstybės narės turėtų atsižvelgti į įmonės tipo kolektyvinio investavimo subjektų ypatumus ir užkirsti kelią nereikalingam nevienodam požiūriui į skirtingų tipų kolektyvinio investavimo subjektus. Kalbant apie kolektyvinio investavimo subjektus, apibrėžtus 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvoje 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIAVPS), derinimo (2), pastarojoje direktyvoje jau yra numatomas konkrečių valdymo mechanizmų rinkinys. Tačiau siekiant užkirsti kelią nereikalingam nevienodam požiūriui į minėtus įmonės tipo kolektyvinio investavimo subjektus, kuriuos reglamentuojantys teisės aktai nederinami Bendrijos lygmeniu, valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai ar, ir kokiu mastu, tokiems kolektyvinio investavimo subjektams, kuriuos reglamentuojantys teisės aktai nederinami ES lygmeniu, yra taikomi lygiaverčiai valdymo mechanizmai. |
| --- | --- |

(3)

Direktorius konsultantus arba stebėtojų tarybos narius bendrovės samdo įvairiems tikslams. Ypač svarbus yra jų vaidmuo prižiūrint vykdančiuosius direktorius arba valdybos narius ir sprendžiant interesų konfliktus. Siekiant atkurti pasitikėjimą finansų rinkomis būtina skatinti minėtą vaidmenį. Todėl valstybės narės turėtų būti skatinamos patvirtinti priemones, kurios būtų taikomos bendrovėms, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, apibrėžiamoms kaip bendrovės, kurių vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje Bendrijos rinkoje. Įgyvendindamos šią rekomendaciją, valstybės narės turėtų atsižvelgti į įmonės tipo kolektyvinio investavimo subjektų ypatumus ir užkirsti kelią nereikalingam nevienodam požiūriui į skirtingų tipų kolektyvinio investavimo subjektus. Kalbant apie kolektyvinio investavimo subjektus, apibrėžtus 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvoje 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIAVPS), derinimo (2), pastarojoje direktyvoje jau yra numatomas konkrečių valdymo mechanizmų rinkinys. Tačiau siekiant užkirsti kelią nereikalingam nevienodam požiūriui į minėtus įmonės tipo kolektyvinio investavimo subjektus, kuriuos reglamentuojantys teisės aktai nederinami Bendrijos lygmeniu, valstybės narės turėtų atsižvelgti į tai ar, ir kokiu mastu, tokiems kolektyvinio investavimo subjektams, kuriuos reglamentuojantys teisės aktai nederinami ES lygmeniu, yra taikomi lygiaverčiai valdymo mechanizmai.

| (4) | Atsižvelgiant į daugelio spręstinų klausimų sudėtingumą, išsamių privalomų taisyklių priėmimas nebūtinai yra labiausiai pageidaujamas ir veiksmingiausias būdas tikslams pasiekti. Daugelyje įmonių valdymo kodeksų, kurie priimti valstybėse narėse, linkstama pasikliauti informacijos atskleidimu, kad būtų skatinama laikytis taisyklių, remiantis „laikykis arba paaiškink“ principu: bendrovės yra skatinamos atskleisti, ar jos laikosi kodeksų, ir paaiškinti bet kokius esminius nukrypimus nuo jų. Šis požiūris leidžia bendrovėms atspindėti sektoriaus ir savitus įmonės reikalavimus, o rinkoms – įvertinti pateikiamus paaiškinimus ir pateisinimus. Siekiant padidinti direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių vaidmenį tikslinga, kad visos valstybės narės nacionaliniu mastu būtų skatinamos imtis reikalingų žingsnių priimti nuostatų, paremtų šioje rekomendacijoje pateiktais principais, rinkinį, kurį naudotų bendrovės, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, remdamosi „laikykis arba paaiškink“ principo arba vadovaudamosi teisės aktais. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į daugelio spręstinų klausimų sudėtingumą, išsamių privalomų taisyklių priėmimas nebūtinai yra labiausiai pageidaujamas ir veiksmingiausias būdas tikslams pasiekti. Daugelyje įmonių valdymo kodeksų, kurie priimti valstybėse narėse, linkstama pasikliauti informacijos atskleidimu, kad būtų skatinama laikytis taisyklių, remiantis „laikykis arba paaiškink“ principu: bendrovės yra skatinamos atskleisti, ar jos laikosi kodeksų, ir paaiškinti bet kokius esminius nukrypimus nuo jų. Šis požiūris leidžia bendrovėms atspindėti sektoriaus ir savitus įmonės reikalavimus, o rinkoms – įvertinti pateikiamus paaiškinimus ir pateisinimus. Siekiant padidinti direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių vaidmenį tikslinga, kad visos valstybės narės nacionaliniu mastu būtų skatinamos imtis reikalingų žingsnių priimti nuostatų, paremtų šioje rekomendacijoje pateiktais principais, rinkinį, kurį naudotų bendrovės, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, remdamosi „laikykis arba paaiškink“ principo arba vadovaudamosi teisės aktais.

| (5) | Jeigu valstybės narės nusprendžia taikyti „laikykis arba paaiškink“ principą (kuriuo remiantis bendrovės prašomos pateikti paaiškinimus dėl savo veiklos, darant nuorodą į nustatytų geriausios praktikos rekomendacijų rinkinį), jos galėtų remtis susijusiomis rekomendacijomis, kurias parengė rinkos dalyviai. |
| --- | --- |

(5)

Jeigu valstybės narės nusprendžia taikyti „laikykis arba paaiškink“ principą (kuriuo remiantis bendrovės prašomos pateikti paaiškinimus dėl savo veiklos, darant nuorodą į nustatytų geriausios praktikos rekomendacijų rinkinį), jos galėtų remtis susijusiomis rekomendacijomis, kurias parengė rinkos dalyviai.

| (6) | Remiantis šia rekomendacija valstybių narių priimtos priemonės iš esmės turėtų būti skirtos bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, valdymui gerinti. Kadangi šis tikslas yra svarbus realių arba potencialių investuotojų apsaugai visose Bendrijos bendrovėse, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, nepaisant to, ar jos yra įsisteigusios vienoje iš valstybių narių, šios priemonės taip pat turėtų būtų taikomos trečiosiose šalyse įsteigtoms bendrovėms, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus Bendrijoje. |
| --- | --- |

(6)

Remiantis šia rekomendacija valstybių narių priimtos priemonės iš esmės turėtų būti skirtos bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, valdymui gerinti. Kadangi šis tikslas yra svarbus realių arba potencialių investuotojų apsaugai visose Bendrijos bendrovėse, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, nepaisant to, ar jos yra įsisteigusios vienoje iš valstybių narių, šios priemonės taip pat turėtų būtų taikomos trečiosiose šalyse įsteigtoms bendrovėms, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus Bendrijoje.

| (7) | Nepriklausomų atstovų, galinčių nuginčyti administracijos sprendimus, buvimas taryboje plačiai laikomas priemone, ginančia akcininkų ir kitų interesų grupių interesus. Bendrovėse, kuriose nuosavybė yra išskaidyta, pagrindinis rūpestis yra nustatyti vadovų atskaitingumą smulkiems akcininkams. Bendrovėse, kuriose yra kontrolinį akcijų paketą turinčių akcininkų, labiau siekiama užtikrinti tokį bendrovės valdymą, kuris suteiktų galimybę efektyviau atsižvelgti į akcininkų mažumos interesus. Abiem atvejais yra svarbi atitinkama trečiųjų šalių apsauga. Todėl nepriklausomai nuo bendrovės oficialios tarybos struktūros, turėtų būti užtikrinta efektyvi ir pakankamai nepriklausoma valdymo priežiūra. Nepriklausomumas turėtų būti suprantamas kaip esminio interesų konflikto nebuvimas; šiuo atveju reikėtų tinkamai atsižvelgti į bet kokią grėsmę, kuri galėtų kilti dėl tarybos atstovo glaudaus ryšio su bendrovės konkurentu. |
| --- | --- |

(7)

Nepriklausomų atstovų, galinčių nuginčyti administracijos sprendimus, buvimas taryboje plačiai laikomas priemone, ginančia akcininkų ir kitų interesų grupių interesus. Bendrovėse, kuriose nuosavybė yra išskaidyta, pagrindinis rūpestis yra nustatyti vadovų atskaitingumą smulkiems akcininkams. Bendrovėse, kuriose yra kontrolinį akcijų paketą turinčių akcininkų, labiau siekiama užtikrinti tokį bendrovės valdymą, kuris suteiktų galimybę efektyviau atsižvelgti į akcininkų mažumos interesus. Abiem atvejais yra svarbi atitinkama trečiųjų šalių apsauga. Todėl nepriklausomai nuo bendrovės oficialios tarybos struktūros, turėtų būti užtikrinta efektyvi ir pakankamai nepriklausoma valdymo priežiūra. Nepriklausomumas turėtų būti suprantamas kaip esminio interesų konflikto nebuvimas; šiuo atveju reikėtų tinkamai atsižvelgti į bet kokią grėsmę, kuri galėtų kilti dėl tarybos atstovo glaudaus ryšio su bendrovės konkurentu.

| (8) | Siekiant užtikrinti, kad valdymas būtų efektyviai ir pakankamai nepriklausomai prižiūrimas, (stebėtojų) tarybą turėtų sudaryti pakankamas skaičius direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių, kurie neatlieka vaidmens bendrovės arba bendrovių grupės valdyme, ir yra nepriklausomi, t. y. nėra varžomi esminių interesų konfliktų. Atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių teisės sistemas, Bendrijos mastu neturėtų būti tiksliai apibrėžiama, kokią (stebėtojų) tarybos narių dalį turėtų sudaryti nepriklausomi direktoriai. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant užtikrinti, kad valdymas būtų efektyviai ir pakankamai nepriklausomai prižiūrimas, (stebėtojų) tarybą turėtų sudaryti pakankamas skaičius direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių, kurie neatlieka vaidmens bendrovės arba bendrovių grupės valdyme, ir yra nepriklausomi, t. y. nėra varžomi esminių interesų konfliktų. Atsižvelgiant į skirtingas valstybių narių teisės sistemas, Bendrijos mastu neturėtų būti tiksliai apibrėžiama, kokią (stebėtojų) tarybos narių dalį turėtų sudaryti nepriklausomi direktoriai.

| (9) | Direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių priežiūros vaidmuo yra labai svarbus trijose srityse, kuriose valdymo interesų konflikto galimybė yra ypač didelė, ypač kai už tokius klausimus akcininkai tiesiogiai neatsako: direktorių paskyrimas, direktorių atlyginimas ir auditas. Todėl tikslinga šiose srityse skatinti direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių vaidmenį ir remti komitetų, atsakingų už paskyrimą, atlyginimus ir auditą, įkūrimą (stebėtojų) taryboje. |
| --- | --- |

(9)

Direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių priežiūros vaidmuo yra labai svarbus trijose srityse, kuriose valdymo interesų konflikto galimybė yra ypač didelė, ypač kai už tokius klausimus akcininkai tiesiogiai neatsako: direktorių paskyrimas, direktorių atlyginimas ir auditas. Todėl tikslinga šiose srityse skatinti direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių vaidmenį ir remti komitetų, atsakingų už paskyrimą, atlyginimus ir auditą, įkūrimą (stebėtojų) taryboje.

| (10) | Nepažeidžiant visuotinio susirinkimo įgaliojimų, tik (stebėtojų) taryba, turi išimtinius įstatymų nustatytus įgaliojimus priimti sprendimus ir būdama kolegialus organas yra kolektyviai atsakinga už savo pareigų atlikimą. (Stebėtojų) taryba turi įgaliojimus nustatyti komitetų, kurie palengvintų jos darbą, skaičių ir struktūrą, tačiau iš esmės šie komitetai neturi būti pačios (stebėtojų) tarybos pakaitalas. Todėl paskyrimo, atlyginimo ir audito komitetai paprastai turėtų pateikti rekomendacijas, skirtas parengti sprendimus, kurie turės būti priimti (stebėtojų) tarybos. Tačiau (stebėtojų) tarybai neturėtų būti kliudoma perduoti dalį savo sprendimų priėmimo įgaliojimų komitetams, jei manoma, kad tai yra tikslinga, ir kai tai leidžia nacionalinė teisė, net jeigu (stebėtojų) taryba išlieka visiškai atsakinga už sprendimus, priimtus jos kompetencijos ribose. |
| --- | --- |

(10)

Nepažeidžiant visuotinio susirinkimo įgaliojimų, tik (stebėtojų) taryba, turi išimtinius įstatymų nustatytus įgaliojimus priimti sprendimus ir būdama kolegialus organas yra kolektyviai atsakinga už savo pareigų atlikimą. (Stebėtojų) taryba turi įgaliojimus nustatyti komitetų, kurie palengvintų jos darbą, skaičių ir struktūrą, tačiau iš esmės šie komitetai neturi būti pačios (stebėtojų) tarybos pakaitalas. Todėl paskyrimo, atlyginimo ir audito komitetai paprastai turėtų pateikti rekomendacijas, skirtas parengti sprendimus, kurie turės būti priimti (stebėtojų) tarybos. Tačiau (stebėtojų) tarybai neturėtų būti kliudoma perduoti dalį savo sprendimų priėmimo įgaliojimų komitetams, jei manoma, kad tai yra tikslinga, ir kai tai leidžia nacionalinė teisė, net jeigu (stebėtojų) taryba išlieka visiškai atsakinga už sprendimus, priimtus jos kompetencijos ribose.

| (11) | Atsižvelgiant į tai, kad kandidatų, kurie turi užimti laisvas vietas monistinės arba dualistinės sistemos taryboje, nustatymo klausimai yra susiję su direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių, kurie prižiūri valdymą, išrinkimu arba su valdytojų darbo tęstinumu, paskyrimo komitetas didžia dauguma turėtų būti sudarytas iš nepriklausomų direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių. Tai paliktų galimybę paskyrimo komitete dalyvauti direktoriams konsultantams arba stebėtojų tarybos nariams, kurie neatitinka nepriklausomumo kriterijų. Taip pat būtų paliekama galimybė dalyvauti vykdantiesiems direktoriams arba valdybos nariams (kai monistinės sistemos bendrovėje taryboje yra sukurtas paskyrimo komitetas ir jei vykdantieji direktoriai (valdybos nariai) nesudaro šio komiteto daugumos). |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į tai, kad kandidatų, kurie turi užimti laisvas vietas monistinės arba dualistinės sistemos taryboje, nustatymo klausimai yra susiję su direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių, kurie prižiūri valdymą, išrinkimu arba su valdytojų darbo tęstinumu, paskyrimo komitetas didžia dauguma turėtų būti sudarytas iš nepriklausomų direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių. Tai paliktų galimybę paskyrimo komitete dalyvauti direktoriams konsultantams arba stebėtojų tarybos nariams, kurie neatitinka nepriklausomumo kriterijų. Taip pat būtų paliekama galimybė dalyvauti vykdantiesiems direktoriams arba valdybos nariams (kai monistinės sistemos bendrovėje taryboje yra sukurtas paskyrimo komitetas ir jei vykdantieji direktoriai (valdybos nariai) nesudaro šio komiteto daugumos).

| (12) | Atsižvelgiant į valstybių narių skirtingą požiūrį į organus, atsakingus už direktorių paskyrimą ir atleidimą, paskyrimo komiteto, įkurto (stebėtojų) taryboje, vaidmuo iš esmės turėtų užtikrinti, kad tais atvejais, kai (stebėtojų) taryba vaidina vaidmenį paskyrimo ir atleidimo procese (pateikiant pasiūlymus arba priimant sprendimus, kaip nustatyta nacionalinėje teisėje), šis vaidmuo, turėtų būti atliekamas kuo objektyviau ir profesionaliau. Todėl paskyrimo komitetas iš esmės turėtų rekomenduoti (stebėtojų) tarybai, kad remiantis nacionaline bendrovių teise direktorius paskirtų ir atleistų įgaliotas organas. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į valstybių narių skirtingą požiūrį į organus, atsakingus už direktorių paskyrimą ir atleidimą, paskyrimo komiteto, įkurto (stebėtojų) taryboje, vaidmuo iš esmės turėtų užtikrinti, kad tais atvejais, kai (stebėtojų) taryba vaidina vaidmenį paskyrimo ir atleidimo procese (pateikiant pasiūlymus arba priimant sprendimus, kaip nustatyta nacionalinėje teisėje), šis vaidmuo, turėtų būti atliekamas kuo objektyviau ir profesionaliau. Todėl paskyrimo komitetas iš esmės turėtų rekomenduoti (stebėtojų) tarybai, kad remiantis nacionaline bendrovių teise direktorius paskirtų ir atleistų įgaliotas organas.

| (13) | Atlyginimų srityje valstybėse narėse priimtuose įmonių valdymo kodeksuose dėmesys kreipiamas į vykdančiųjų direktorių arba valdybos narių atlyginimą, nes piktnaudžiavimo ir interesų konfliktų galimybės būtent čia ir glūdi. Daugumoje kodeksų taip pat pripažįstama, kad šiek tiek dėmesio tarybos mastu turėtų būti skiriama vyresniosios vadovybės atlyginimų politikai. Galiausiai, ypatingas dėmesys yra skiriamas akcijų pasirinkimo sandoriams. Valstybėse narėse esant skirtingiems požiūriams į organus, atsakingus už direktorių atlyginimo nustatymą, (stebėtojų) taryboje įsteigto atlyginimo komiteto vaidmuo iš esmės turėtų būti užtikrinti, kad (stebėtojų) tarybai prisidedant prie atlyginimo nustatymo (pateikiant pasiūlymus arba priimant sprendimus, kaip nustatyta nacionalinėje teisėje), šis vaidmuo būtų atliekamas kuo objektyviau ir profesionaliau. Todėl atlyginimo komitetas iš esmės turėtų (stebėtojų) tarybai teikti rekomendacijas dėl atlyginimo klausimų, kad remiantis nacionaline bendrovių teise kompetentingu pripažintas organas priimtų sprendimą. |
| --- | --- |

(13)

Atlyginimų srityje valstybėse narėse priimtuose įmonių valdymo kodeksuose dėmesys kreipiamas į vykdančiųjų direktorių arba valdybos narių atlyginimą, nes piktnaudžiavimo ir interesų konfliktų galimybės būtent čia ir glūdi. Daugumoje kodeksų taip pat pripažįstama, kad šiek tiek dėmesio tarybos mastu turėtų būti skiriama vyresniosios vadovybės atlyginimų politikai. Galiausiai, ypatingas dėmesys yra skiriamas akcijų pasirinkimo sandoriams. Valstybėse narėse esant skirtingiems požiūriams į organus, atsakingus už direktorių atlyginimo nustatymą, (stebėtojų) taryboje įsteigto atlyginimo komiteto vaidmuo iš esmės turėtų būti užtikrinti, kad (stebėtojų) tarybai prisidedant prie atlyginimo nustatymo (pateikiant pasiūlymus arba priimant sprendimus, kaip nustatyta nacionalinėje teisėje), šis vaidmuo būtų atliekamas kuo objektyviau ir profesionaliau. Todėl atlyginimo komitetas iš esmės turėtų (stebėtojų) tarybai teikti rekomendacijas dėl atlyginimo klausimų, kad remiantis nacionaline bendrovių teise kompetentingu pripažintas organas priimtų sprendimą.

| (14) | Pareiga užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose ir kitoje susijusioje informacijoje, kurią skelbia bendrovė, būtų pateikiamas tikslus ir baigtinis bendrovės padėties vaizdas bei nustatytų rizikos įvertinimo ir valdymo procedūrų stebėsena paprastai yra laikomos dviem pagrindinėmis (stebėtojų) tarybos įpareigojimų rūšimis. Šiame kontekste daugumoje įmonių valdymo kodeksų audito komitetui skiriamas ypatingas vaidmuo, (stebėtojų) tarybai padedant vykdyti minėtas pareigas. Kai kuriose valstybėse narėse tokie įpareigojimai yra visiškai arba iš dalies paskiriami kitiems įmonės organams, kurie nepriklauso (stebėtojų) tarybai. Tikslinga numatyti, kad audito komitetas, sukurtas (stebėtojų) taryboje, paprastai turėtų teikti rekomendacijas (stebėtojų) tarybai dėl šių audito klausimų ir tokias funkcijas galėtų atlikti kitos struktūros – esančios už (stebėtojų) tarybos ribų – kurios turėtų būti tokios pat veiksmingos. |
| --- | --- |

(14)

Pareiga užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose ir kitoje susijusioje informacijoje, kurią skelbia bendrovė, būtų pateikiamas tikslus ir baigtinis bendrovės padėties vaizdas bei nustatytų rizikos įvertinimo ir valdymo procedūrų stebėsena paprastai yra laikomos dviem pagrindinėmis (stebėtojų) tarybos įpareigojimų rūšimis. Šiame kontekste daugumoje įmonių valdymo kodeksų audito komitetui skiriamas ypatingas vaidmuo, (stebėtojų) tarybai padedant vykdyti minėtas pareigas. Kai kuriose valstybėse narėse tokie įpareigojimai yra visiškai arba iš dalies paskiriami kitiems įmonės organams, kurie nepriklauso (stebėtojų) tarybai. Tikslinga numatyti, kad audito komitetas, sukurtas (stebėtojų) taryboje, paprastai turėtų teikti rekomendacijas (stebėtojų) tarybai dėl šių audito klausimų ir tokias funkcijas galėtų atlikti kitos struktūros – esančios už (stebėtojų) tarybos ribų – kurios turėtų būti tokios pat veiksmingos.

| (15) | Tam, kad direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių vaidmuo būtų pakankamai veiksmingas, jie privalo turėti tinkamą kvalifikaciją ir pakankamai laiko darbui. Be to, pakankamas jų skaičius turėtų būti atitikti nepriklausomumo kriterijų. Prieš paskiriant direktorius konsultantus arba stebėtojų tarybos narius turėtų būti pateikiama informacija tais klausimais, kuri turėtų būti pakankamai dažnai atnaujinama. |
| --- | --- |

(15)

Tam, kad direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių vaidmuo būtų pakankamai veiksmingas, jie privalo turėti tinkamą kvalifikaciją ir pakankamai laiko darbui. Be to, pakankamas jų skaičius turėtų būti atitikti nepriklausomumo kriterijų. Prieš paskiriant direktorius konsultantus arba stebėtojų tarybos narius turėtų būti pateikiama informacija tais klausimais, kuri turėtų būti pakankamai dažnai atnaujinama.

| (16) | Daugelyje įmonių valdymo kodeksų primygtinai reikalaujama, kad tarybą sudarytų kvalifikuoti asmenys, tačiau tuo pat metu pripažįstama, kad apibrėžti tinkamą kvalifikaciją turėtų pati bendrovė, nes tokia kvalifikacija priklausys, inter alia, nuo jos veiklos, dydžio ir aplinkos, bei tuos reikalavimus turėtų patenkinti visa taryba. Nepaisant to, vienas klausimas paprastai kelia ypatingą susirūpinimą, būtent ypatingos kompetencijos reikalavimo audito komitete klausimas, nes ten yra būtinos tam tikros specifinės žinios. Todėl (stebėtojų) taryba turėtų nustatyti norimą audito komiteto sudėtį ir reguliariai ją vertinti, skirdama ypatingą dėmesį patirčiai, kuri reikalinga darbui šiame komitete. |
| --- | --- |

(16)

Daugelyje įmonių valdymo kodeksų primygtinai reikalaujama, kad tarybą sudarytų kvalifikuoti asmenys, tačiau tuo pat metu pripažįstama, kad apibrėžti tinkamą kvalifikaciją turėtų pati bendrovė, nes tokia kvalifikacija priklausys, inter alia, nuo jos veiklos, dydžio ir aplinkos, bei tuos reikalavimus turėtų patenkinti visa taryba. Nepaisant to, vienas klausimas paprastai kelia ypatingą susirūpinimą, būtent ypatingos kompetencijos reikalavimo audito komitete klausimas, nes ten yra būtinos tam tikros specifinės žinios. Todėl (stebėtojų) taryba turėtų nustatyti norimą audito komiteto sudėtį ir reguliariai ją vertinti, skirdama ypatingą dėmesį patirčiai, kuri reikalinga darbui šiame komitete.

| (17) | Direktorių įsipareigojimų požiūriu daugumoje įmonių valdymo kodeksų siekiama užtikrinti, kad direktoriai savo pareigoms skirtų pakankamai laiko. Kai kurie kodeksai riboja bendrovių, kuriose asmuo gali būti direktoriumi, skaičių – paprastai pripažįstama, kad pirmininko, vykdančiojo direktoriaus arba valdybos nario postai reikalauja daugiau pastangų negu direktoriaus konsultanto arba stebėtojų tarybos narių postai, tačiau priimtinas direktoriaus pareigybių tikslus skaičius yra labai įvairus. Vis dėlto reikalaujamas direktoriaus dalyvavimas priklausomai nuo bendrovės ir jos aplinkos gali labai skirtis; tokiu atveju kiekvienas direktorius turėtų užtikrinti tinkamą įvairių savo įsipareigojimų pusiausvyrą. |
| --- | --- |

(17)

Direktorių įsipareigojimų požiūriu daugumoje įmonių valdymo kodeksų siekiama užtikrinti, kad direktoriai savo pareigoms skirtų pakankamai laiko. Kai kurie kodeksai riboja bendrovių, kuriose asmuo gali būti direktoriumi, skaičių – paprastai pripažįstama, kad pirmininko, vykdančiojo direktoriaus arba valdybos nario postai reikalauja daugiau pastangų negu direktoriaus konsultanto arba stebėtojų tarybos narių postai, tačiau priimtinas direktoriaus pareigybių tikslus skaičius yra labai įvairus. Vis dėlto reikalaujamas direktoriaus dalyvavimas priklausomai nuo bendrovės ir jos aplinkos gali labai skirtis; tokiu atveju kiekvienas direktorius turėtų užtikrinti tinkamą įvairių savo įsipareigojimų pusiausvyrą.

| (18) | Apskritai valstybėse narėse priimtuose įmonių valdymo kodeksuose pripažįstama, kad esminė direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių dalis būtų nepriklausomi, t. y. nevaržomi esminių interesų konfliktų. Nepriklausomumas dažniausiai suprantamas, kaip artimų ryšių su administracija, kontrolinį akcijų paketą turinčiais akcininkais ar pačia įmone nebuvimas. Kadangi nėra bendro nepriklausomumo apibrėžimo, tikslinga apibrėžti bendrą tikslą. Taip pat reikėtų numatyti nuostatas, taikomas tam tikram (nebaigtiniam) skaičiui situacijų, apimančių santykius arba aplinkybes, paprastai pripažįstamas galinčiomis sukelti esminį interesų konfliktą, į kurias valstybės narės turėtų deramai atsižvelgti, kai nacionaliniu mastu nustato atitinkamus kriterijus, į kuriuos turi atsižvelgti (stebėtojų) taryba. Dėl nepriklausomumo apibrėžimo iš esmės turėtų spręsti pati (stebėtojų) taryba. Taikydama nepriklausomumo kriterijus (stebėtojų) taryba turėtų teikti pirmenybę turiniui, o ne formai. |
| --- | --- |

(18)

Apskritai valstybėse narėse priimtuose įmonių valdymo kodeksuose pripažįstama, kad esminė direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių dalis būtų nepriklausomi, t. y. nevaržomi esminių interesų konfliktų. Nepriklausomumas dažniausiai suprantamas, kaip artimų ryšių su administracija, kontrolinį akcijų paketą turinčiais akcininkais ar pačia įmone nebuvimas. Kadangi nėra bendro nepriklausomumo apibrėžimo, tikslinga apibrėžti bendrą tikslą. Taip pat reikėtų numatyti nuostatas, taikomas tam tikram (nebaigtiniam) skaičiui situacijų, apimančių santykius arba aplinkybes, paprastai pripažįstamas galinčiomis sukelti esminį interesų konfliktą, į kurias valstybės narės turėtų deramai atsižvelgti, kai nacionaliniu mastu nustato atitinkamus kriterijus, į kuriuos turi atsižvelgti (stebėtojų) taryba. Dėl nepriklausomumo apibrėžimo iš esmės turėtų spręsti pati (stebėtojų) taryba. Taikydama nepriklausomumo kriterijus (stebėtojų) taryba turėtų teikti pirmenybę turiniui, o ne formai.

| (19) | Atsižvelgiant į direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių vaidmens svarbą siekiant atkurti pasitikėjimą ir apskritai tvirtos įmonių valdymo praktikos vystymą, veiksmai, kurių ėmėsi valstybės narės šiai rekomendacijai įgyvendinti turėtų būti atidžiai stebimi, |
| --- | --- |

(19)

Atsižvelgiant į direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių vaidmens svarbą siekiant atkurti pasitikėjimą ir apskritai tvirtos įmonių valdymo praktikos vystymą, veiksmai, kurių ėmėsi valstybės narės šiai rekomendacijai įgyvendinti turėtų būti atidžiai stebimi,

REKOMENDUOJA:

I SKIRSNIS

TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI

1.   Taikymo sritis

1.1.   Valstybės narės skatinamos imtis žingsnių, reikalingų nacionaliniu mastu priimti nuostatų rinkinį dėl direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių vaidmens ir dėl bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, (stebėtojų) tarybos komitetų, taikant „laikykis arba paaiškink“ principą arba priimant teisės aktus ir naudojant geriausiai teisiškai pritaikytas priemones.

Tačiau jos turėtų atkreipti deramą dėmesį į įmonės tipo kolektyvinio investavimo subjektų ypatumus, kuriems taikoma Direktyva 85/611/EEB. Valstybės narės turėtų taip pat atsižvelgti į kolektyvinio investavimo subjektų, kuriems netaikoma ši direktyva ir kurių vienintelis tikslas yra investuoti iš investuotojų gautus pinigus į skirtingų rūšių turtą, bei kurie nesiekia perimti jų pagrindinių investicijų emitentų teisinės arba valdymo kontrolės, ypatumus.

1.2.   Jei valstybės narės nusprendžia taikyti „laikykis arba paaiškink“ principą, kuriuo remiantis iš įmonių reikalaujama pateikti paaiškinimus apie savo veiklą, darant nuorodą į nustatytų geriausios praktikos rekomendacijų rinkinį, jos turėtų reikalauti, kad įmonės kasmet nurodytų tas rekomendacijas, kurių joms nepavyko įgyvendinti (o kai rekomendacijų reikalavimai yra tęstinio pobūdžio – nurodyti ataskaitinio laikotarpio dalį, kurio metu nebuvo atsižvelgta į rekomendacijas) ir išsamiai paaiškinti bet kokio esminio rekomendacijų nesilaikymo mastą ir priežastis.

1.3.   Nagrinėdamos šioje rekomendacijoje nustatytus principus valstybės narės ypač turėtų atsižvelgti į šiuos klausimus:

1.3.1.   Funkcijos ir ypatybės, kurias valstybės narės priskyrė bet kuriam (stebėtojų) taryboje įkurtam komitetui ir kurios siūlomos šioje rekomendacijoje, turėtų deramai atsižvelgti į atitinkamų įmonės organų, apibrėžtų nacionalinėje teisėje, teises ir pareigas.

1.3.2.   Valstybėms narėms turėtų būti leista visiškai ar iš dalies pasirinkti bet kokio komiteto, kuriam būtų būdingos šioje rekomendacijoje nurodomos ypatybės, įkūrimą (stebėtojų) taryboje arba kitų struktūrų, nepriklausančių (stebėtojų) tarybos sudėčiai, ar procedūrų naudojimą. Tokios struktūros ar procedūros, kurios būtų privalomos bendrovėms pagal nacionalinę teisę arba nacionaliniu mastu rekomenduotos geriausios praktikos nuostatų taikant „laikykis arba paaiškink“ principą, turėtų būti tokiomis pat funkcionaliomis ir veiksmingomis.

1.4.   Valstybių narių priimamas nuostatų rinkinys, reglamentuojantis vienoje valstybėje narėje įsteigtas bendroves, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, turėtų būti taikomas bent tų valstybių teritorijoje įsteigtoms bendrovėms, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus.

Valstybių narių priimamas nuostatų rinkinys, reglamentuojantis ne valstybėse narėse įsteigtas bendroves, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, turėtų būti taikomas bent toms bendrovėms, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į pagrindinius biržos sąrašus jų teritorijoje veikiančioje reguliuojamoje rinkoje.

2.   Šioje rekomendacijoje naudojami sąvokų apibrėžimai:

2.1.   „bendrovės, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus“ – tai bendrovės, kurių vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti vienos ar daugiau valstybių narių reguliuojamoje rinkoje, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/39/EB;

2.2.   „direktorius“ – tai bet kuris bendrovės administracinio, valdymo arba priežiūros organo narys;

2.3.   „vykdantysis direktorius“ – tai bet kuris administracinio organo (monistinėje sistemoje) narys, įtrauktas į kasdieninį bendrovės valdymą;

2.4.   „direktorius konsultantas“ – tai bet kuris administracinio organo (monistinėje sistemoje) narys, išskyrus vykdantįjį direktorių;

2.5.   „valdybos narys“ – tai bet kuris įmonės valdymo organo (dualistinėje sistemoje) narys;

2.6.   „stebėtojų tarybos narys“ – tai bet kuris įmonės priežiūros organo (dualistinėje sistemoje) narys.

II SKIRSNIS

DIREKTORIŲ KONSULTANTŲ ARBA STEBĖTOJŲ TARYBOS NARIŲ DALYVAVIMAS IR VAIDMUO (STEBĖTOJŲ) TARYBOSE

3.   Direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių dalyvavimas

3.1.   Administraciniai, valdymo ir priežiūros organai turėtų turėti tinkamą bendrą skaičių vykdančiųjų direktorių arba valdybos narių ir direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių, kad atskira arba maža individų grupė negalėtų dominuoti šiems organams priimant sprendimus.

3.2.   Dėl esamų arba buvusių pareigų (stebėtojų) tarybos pirmininkui neturėtų būti kliudoma vykdyti objektyvią priežiūrą. Viena iš tokios priežiūros galimybių monistinės sistemos taryboje yra atskirti pirmininko ir generalinio direktoriaus funkcijas; vienu iš būdų gali būti tai, kad monistinės ir dualistinės sistemos tarybose generalinis direktorius tuoj pat nebūtų skiriamas į (stebėtojų) tarybos pirmininko postą. Kai bendrovė nusprendžia sujungti (stebėtojų) tarybos pirmininko ir generalinio direktoriaus funkcijas arba nedelsiant generalinį direktorių skirti (stebėtojų) tarybos pirmininku, turėtų būti pateikiama informacija apie apsaugos priemones, kurių imtasi.

4.   Nepriklausomų direktorių skaičius

Siekiant užtikrinti, kad bet koks su direktoriaus pareigybe susijęs esminis interesų konfliktas būtų sprendžiamas tinkamai, į bendrovių (stebėtojų) tarybą turėtų būti išrinktas pakankamas nepriklausomų direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių skaičius.

5.   Tarybos veiklos organizavimas įkuriant komitetus

Tarybų veikla turėtų būti organizuojama taip, kad pakankamas nepriklausomų direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių skaičius vaidintų efektyvų vaidmenį svarbiose srityse, kuriose interesų konfliktų galimybė yra ypač didelė. Todėl laikantis 7 punkto reikalavimų (stebėtojų) taryboje, atsižvelgiant į I priedą, turėtų būti įkurti paskyrimo, atlyginimo ir audito komitetai, jei remiantis nacionaline teise (stebėtojų) taryba vaidina vaidmenį paskyrimo, atlyginimo ir audito srityse.

6.   Komitetų vaidmuo (stebėtojų) taryboje

6.1.   Paskyrimo, atlyginimo ir audito komitetai turėtų teikti rekomendacijas, skirtas parengti sprendimus, kuriuos priima pati (stebėtojų) taryba. Pagrindinis komitetų tikslas turėtų būti didinti (stebėtojų) tarybos darbo efektyvumą užtikrinant, kad sprendimai yra priimami juos tinkamai apsvarsčius, ir padėti organizuoti darbą siekiant užtikrinti, kad jos priimami sprendimai neįtakojami esminių interesų konfliktų. Komitetų įkūrimu iš esmės nėra siekiama susiaurinti (stebėtojų) tarybos kompetenciją, nes ji išlieka visiškai atsakinga už savo kompetencijos ribose priimamus sprendimus.

6.2.   Kiekvieno įkurto komiteto įgaliojimus turėtų nustatyti pati (stebėtojų) taryba. Kai tai leidžia nacionalinė teisė, bet koks sprendimų priėmimo galios perdavimas turėtų būti aiškiai pareikštas, tinkamai apibūdintas ir visiškai aiškiai bei skaidriai paskelbtas.

7.   Lankstumas įkuriant komitetus

7.1.   Bendrovės turėtų užtikrinti paskyrimo, atlyginimo ir audito komitetams numatytų funkcijų vykdymą. Tačiau bendrovės gali sujungti funkcijas, kaip mano esant tinkama, ir sukurti mažiau nei tris komitetus. Tokiu atveju bendrovės turėtų išsamiai paaiškinti, kodėl jos pasirinko alternatyvų požiūrį ir kaip pasirinktas požiūris atitinka trims atskiriems komitetams nustatytus tikslus.

7.2.   Bendrovėse, kuriose (stebėtojų) taryba yra maža, trims komitetams skirtas funkcijas gali atlikti pati (stebėtojų) taryba, jei ji atitinka komitetams keliamus sudėties reikalavimus ir jei šiuo klausimu bus pateikta atitinkama informacija. Tokiu atveju turėtų būti taikomos su tarybos komitetais susijusios nacionalinės nuostatos (ypač dėl jų vaidmens, veiklos ir skaidrumo), kai tinka, visai (stebėtojų) tarybai.

8.   (Stebėtojų) tarybos įvertinimas

Kiekvienais metais (stebėtojų) taryba turėtų atlikti savo veiklos įvertinimą. Šis įvertinimas turėtų apimti jos narystės, organizacijos ir veiklos kaip grupės įvertinimą; atlikti kiekvieno tarybos nario ir tarybos komitetų kompetencijos ir darbo efektyvumo įvertinimą; ir įvertinti, ar taryba pasiekė nustatytų veiklos tikslų.

9.   Skaidrumas ir ryšiai

9.1.   (Stebėtojų) taryba turėtų mažiausiai kartą per metus paskelbti (kaip dalį informacijos, kurią bendrovė kasmet skelbia apie savo valdymo struktūras ir veiklą) atitinkamą informaciją apie savo vidinę organizaciją ir veikloje taikomas procedūras, įskaitant požymius, nurodančius, kokie esminiai pokyčiai įvyko dėl (stebėtojų) tarybos atlikto savo veiklos įvertinimo.

9.2.   (Stebėtojų) taryba turėtų užtikrinti, kad akcininkai būtų tinkamai informuojami apie bendrovės reikalus, jos strategiją ir rizikos valdymą bei interesų konfliktų sprendimą. Turėtų būti aiškiai nustatytas direktorių vaidmuo jiems bendradarbiaujant su akcininkais ir jiems įsipareigojant.

III SKIRSNIS

DIREKTORIŲ KONSULTANTŲ ARBA STEBĖTOJŲ TARYBOS NARIŲ APIBŪDINIMAS

10.   Paskyrimas ir atleidimas

Direktoriai konsultantai arba stebėtojų tarybos nariai turėtų būti paskirti tam tikram laikotarpiui ir perrenkami individualiai maksimaliais intervalais, nustatomais nacionaliniu mastu siekiant užtikrinti būtiną patirties augimą ir pakankamai dažną jų statuso pakartotiną patvirtinimą. Taip pat turėtų būti galima juos atleisti, tačiau juos atleisti neturėtų būti lengviau nei vykdantįjį direktorių arba valdybos narį.

11.   Kvalifikacija

11.1.   Tam, kad būtų išlaikoma tinkama (stebėtojų) tarybos narių turimos kvalifikacijos pusiausvyra, ji turėtų nustatyti savo norimą sudėtį, atsižvelgdama į bendrovės struktūrą ir veiklą bei periodiškai tai vertinti. Taryba (stebėtojų) turėtų užtikrinti, kad ją sudarytų nariai, kurie turėtų reikalingų įvairiapusių žinių, nuomonę ir patirtį, kad galėtų tinkamai atlikti savo užduotis.

11.2.   Audito komiteto nariai visi kartu turėtų turėti naujausią ir tiesiogiai susijusią kvalifikaciją ir patirtį finansų ir sąskaitybos srityse, kuri reikalinga tinkamai bendrovės, kurios vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, veiklai.

11.3.   Visiems naujiems (stebėtojų) tarybos nariams turėtų būti siūloma individualiai pritaikyta supažindinimo programa, kuri tiek, kiek reikalinga, supažindina su jų pareigomis ir bendrovės organizacija bei veikla. Taryba (stebėtojų) turėtų atlikti metinį patikrinimą, kad būtų nustatytos sritys, kuriose direktoriams reikia atnaujinti savo įgūdžius ir žinias.

11.4.   Kai siūloma paskirti direktorių, turėtų būti nurodyta konkreti jo kompetencija, kuri būtų tiesiogiai susijusi su jo darbu (stebėtojų) taryboje. Kad rinkos ir visuomenė galėtų įvertinti, ar ši kompetencija laikui bėgant išlieka tinkama, (stebėtojų) taryba kiekvienais metais turėtų skelbti informaciją apie tarybos sudėtį ir apie tam tikrą atskirų direktorių kvalifikaciją, kuri tiesiogiai susijusi su jų darbu (stebėtojų) taryboje.

12.   Įsipareigojimas

12.1.   Kiekvienas direktorius turėtų skirti savo pareigoms atlikti reikalingą laiką ir dėmesį bei turėtų įsipareigoti apriboti savo kitų profesinių įsipareigojimų skaičių (ypač direktoriaus pareigas kitose bendrovėse) tokiu mastu, kad būtų užtikrintas tinkamas pareigų atlikimas.

12.2.   Kai siūloma paskirti direktorių, turėtų būti paskelbta informacija apie jo kitus svarbius profesinius įsipareigojimus. Taryba turėtų būti informuota apie vėlesnius pokyčius. Kiekvienais metais taryba turėtų kaupti duomenis apie tokius įsipareigojimus ir savo metinėje ataskaitoje pateikti tokią informaciją.

13.   Nepriklausomumas

13.1.   Direktorius turėtų būti laikomas nepriklausomu tik tais atvejais, kai jis nesaistomas jokių verslo, giminystės arba kitokių ryšių su įmone, jos kontrolinį akcijų paketą turinčiais akcininkais arba administracija, nes dėl to kyla interesų konfliktas ir atsiranda pavojus nesilaikyti savo nuomonės.

13.2.   Direktorių nepriklausomumo įvertinimo kriterijai turėtų būti priimti nacionaliniu mastu, atsižvelgiant į II priede pateiktas gaires, kuriose įvardijamos daugelis situacijų, atspindinčių ryšius arba aplinkybes, kurios yra paprastai pripažintos galinčiomis sukelti esminius interesų konfliktus. Dėl nepriklausomumo sąvokos apibrėžimo iš esmės sprendžia pati (stebėtojų) taryba. Taryba (stebėtojų) gali manyti, kad nors tam tikras direktorius atitinka visus nacionaliniu mastu nustatytus nepriklausomumo kriterijus, jis negali būti laikomas nepriklausomu dėl specialių asmeninių ar su įmone susijusių aplinkybių ir todėl nėra nepriklausomas.

13.3.   Turėtų būti atskleidžiama reikiama informacija apie išvadas, kurias priėmė (stebėtojų) taryba nustatydama, ar tam tikras direktorius gali būti laikomas nepriklausomu.

13.3.1.   Kai siūloma paskirti direktorių konsultantą arba stebėtojų tarybos narį, bendrovė turėtų paskelbti, ar laiko jį nepriklausomu; kai netenkinami vienas arba keletas direktorių nepriklausomumo įvertinimo kriterijų, nustatytų nacionaliniu mastu, bendrovė turėtų paskelbti priežastis kodėl, nepaisant to, konkretų direktorių ji laiko nepriklausomu. Bendrovės taip pat kiekvienais metais turėtų paskelbti, kuriuos direktorius laiko nepriklausomais.

13.3.2.   Kai vienas arba keli direktorių nepriklausomumo įvertinimo kriterijai, nustatyti nacionaliniu mastu, nebuvo patenkinti per metus, bendrovė turėtų paskelbti priežastis, kodėl konkretų direktorių laiko nepriklausomu. Kad būtų užtikrintas informacijos, pateikiamos dėl direktorių nepriklausomumo, tikslumas, bendrovė turėtų reikalauti, kad nepriklausomi direktoriai reguliariai patvirtintų savo nepriklausomumą.

IV SKIRSNIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

14.   Tolesni veiksmai

Valstybės narės raginamos iki 2006 m. birželio 30 d. imtis reikalingų priemonių, skatinančių šioje rekomendacijoje nustatytų principų taikymą ir informuoti Komisiją apie priemones, kurių imtasi remiantis šia rekomendacija, kad Komisija galėtų atidžiai stebėti situaciją ir pagal ją įvertintų kitų priemonių poreikį.

15.   Adresatai

Ši rekomendacija skiriama valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 15 d.

Komisijos vardu

Charlie McCREEVY

Komisijos narys

---

(1)  KOM(2003) 284 galutinis.

1

(2)  OL L 375, 1985 12 31, p. 3. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB (OL L 145, 2004 4 30, p. 1).

2

---

Šiuose prieduose pateikiamos papildomos rekomendacijoje išdėstytų principų aiškinimo gairės.

---

I PRIEDAS

Tarybos (stebėtojų) komitetai

1.   BENDRIEJI YPATUMAI

1.1.   Dydis

Kai komitetai yra sukurti (stebėtojų) taryboje, paprastai jie turėtų susidėti bent iš trijų narių. Bendrovėse, kuriose (stebėtojų) tarybos yra mažos, išimtinai jie gali būti sudaryti tik iš dviejų narių.

1.2.   Sudėtis

Dėl komitetų pirmininkų ir narių pareigų turėtų būti sprendžiama tinkamai atsižvelgiant į poreikį užtikrinti, kad narystė komitete yra atnaujinama ir kad nėra pernelyg pasitikima tam tikrais asmenimis.

1.3.   Sąlygos

Tikslūs kiekvieno įkurto komiteto įgaliojimai turėtų būti apibūdinti sąlygose, kurias parengia (stebėtojų) taryba.

1.4.   Turimi ištekliai

Bendrovės turėtų užtikrinti, kad komitetai būtų pakankamai aprūpinti pakankamais ištekliais, reikalingais savo pareigų atlikimui, įskaitant teisę gauti – ypač iš bendrovės tarnautojų – visą reikalingą informaciją arba kreiptis dėl nepriklausomo profesionalaus patarimo jų kompetencijai priklausančiais klausimais.

1.5.   Dalyvavimas komiteto susirinkimuose

Siekiant užtikrinti komitetų savarankiškumą ir objektyvumą, direktoriai, kurie nėra komiteto nariai, paprastai turėtų turėti teisę dalyvauti jo susirinkimuose tik komitetui pakvietus. Komitetas gali pakviesti arba reikalauti, kad dalyvautų tam tikri tarnautojai arba ekspertai.

1.6.   Skaidrumas

| 1. | Komitetai turėtų vykdyti savo pareigas laikydamiesi nustatytų sąlygų ir užtikrinti, kad (stebėtojų) tarybai būtų reguliariai pranešama apie jų veiklą ir rezultatus. |
| --- | --- |

1.

Komitetai turėtų vykdyti savo pareigas laikydamiesi nustatytų sąlygų ir užtikrinti, kad (stebėtojų) tarybai būtų reguliariai pranešama apie jų veiklą ir rezultatus.

| 2. | Bet kuriam įkurtam komitetui nustatytos sąlygos, kuriose aiškinamas jų vaidmuo ir (stebėtojų) tarybos jiems perduoti įgaliojimai, kai leidžia nacionaliniai įstatymai, turėtų būti paskelbtos mažiausiai kartą per metus (kaip dalis informacijos, kurią bendrovė paskelbia kiekvienais metais apie jos valdymo struktūras ir veiklą). Bendrovės taip pat kiekvienais metais turėtų paskelbti esamų komitetų ataskaitą apie jų narystę, susirinkimų skaičių ir dalyvavimą per metus bei pagrindines jų veiklos kryptis. Ypač audito komitetas turėtų patvirtinti, kad jį tenkina audito proceso nepriklausomumas ir trumpai aprašyti veiksmus, kurių imtasi išvadoms padaryti. |
| --- | --- |

2.

Bet kuriam įkurtam komitetui nustatytos sąlygos, kuriose aiškinamas jų vaidmuo ir (stebėtojų) tarybos jiems perduoti įgaliojimai, kai leidžia nacionaliniai įstatymai, turėtų būti paskelbtos mažiausiai kartą per metus (kaip dalis informacijos, kurią bendrovė paskelbia kiekvienais metais apie jos valdymo struktūras ir veiklą). Bendrovės taip pat kiekvienais metais turėtų paskelbti esamų komitetų ataskaitą apie jų narystę, susirinkimų skaičių ir dalyvavimą per metus bei pagrindines jų veiklos kryptis. Ypač audito komitetas turėtų patvirtinti, kad jį tenkina audito proceso nepriklausomumas ir trumpai aprašyti veiksmus, kurių imtasi išvadoms padaryti.

| 3. | Kiekvieno komiteto pirmininkui turėtų būti sudarytos sąlygos tiesiogiai palaikyti ryšius su akcininkais. Atvejai, kuriems esant tai turėtų būti daroma, turėtų būti nurodyti komiteto veiklą reglamentuojančiuose taisyklėse. |
| --- | --- |

3.

Kiekvieno komiteto pirmininkui turėtų būti sudarytos sąlygos tiesiogiai palaikyti ryšius su akcininkais. Atvejai, kuriems esant tai turėtų būti daroma, turėtų būti nurodyti komiteto veiklą reglamentuojančiuose taisyklėse.

2.   PASKYRIMO KOMITETAS

2.1.   Įkūrimas ir sudėtis

| 1. | Ten, kur pagal nacionalinę teisę (stebėtojų) taryba direktorių paskyrimo ir (arba) atleidimo procese atlieka funkcijas, pati priimdama sprendimus arba pateikdama svarstyti pasiūlymus kitam bendrovės organui, (stebėtojų) taryboje turėtų būti sudarytas paskyrimo komitetas. |
| --- | --- |

1.

Ten, kur pagal nacionalinę teisę (stebėtojų) taryba direktorių paskyrimo ir (arba) atleidimo procese atlieka funkcijas, pati priimdama sprendimus arba pateikdama svarstyti pasiūlymus kitam bendrovės organui, (stebėtojų) taryboje turėtų būti sudarytas paskyrimo komitetas.

| 2. | Paskyrimo komitetą turėtų sudaryti bent nepriklausomų direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių dauguma. Kai bendrovė mano, kad yra tikslinga, jog paskyrimo komitetą sudarytų narių, kurie nėra nepriklausomi, mažuma, generalinis direktorius gali būti tokio komiteto narys. |
| --- | --- |

2.

Paskyrimo komitetą turėtų sudaryti bent nepriklausomų direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių dauguma. Kai bendrovė mano, kad yra tikslinga, jog paskyrimo komitetą sudarytų narių, kurie nėra nepriklausomi, mažuma, generalinis direktorius gali būti tokio komiteto narys.

2.2.   Vaidmuo

| 1. | Paskyrimo komitetas turėtų bent jau:






  — | nustatyti ir rekomenduoti (stebėtojų) tarybai svarstyti kandidatus, laisvoms tarybos vietoms užimti. Tai atlikdamas paskyrimo komitetas turėtų įvertinti įgūdžių, žinių ir patirties pusiausvyrą taryboje, parengti funkcijų ir sugebėjimų, kurių reikia konkrečiam postui, aprašą, ir įvertinti įpareigojimui atlikti reikalingą laiką, |
| --- | --- | --- |

1.

Paskyrimo komitetas turėtų bent jau:

—

nustatyti ir rekomenduoti (stebėtojų) tarybai svarstyti kandidatus, laisvoms tarybos vietoms užimti. Tai atlikdamas paskyrimo komitetas turėtų įvertinti įgūdžių, žinių ir patirties pusiausvyrą taryboje, parengti funkcijų ir sugebėjimų, kurių reikia konkrečiam postui, aprašą, ir įvertinti įpareigojimui atlikti reikalingą laiką,

| — | reguliariai vertinti monistinės arba dualistinės sistemų tarybos struktūrą, dydį, sudėtį ir veiklą bei (stebėtojų) tarybai teikti rekomendacijas dėl visų pokyčių, |
| --- | --- |

—

reguliariai vertinti monistinės arba dualistinės sistemų tarybos struktūrą, dydį, sudėtį ir veiklą bei (stebėtojų) tarybai teikti rekomendacijas dėl visų pokyčių,

| — | reguliariai vertinti atskirų direktorių įgūdžius, žinias ir patirtį bei apie tai pranešti (stebėtojų) tarybai, |
| --- | --- |

—

reguliariai vertinti atskirų direktorių įgūdžius, žinias ir patirtį bei apie tai pranešti (stebėtojų) tarybai,

| — | reikiamą dėmesį skirti klausimams, susijusiems su tęstinumo planavimu. |
| --- | --- |

—

reikiamą dėmesį skirti klausimams, susijusiems su tęstinumo planavimu.

| 2. | Be to, paskyrimo komitetas turėtų peržiūrėti tarybos ar valdybos politiką dėl vyresniosios vadovybės rinkimo ir paskyrimo. |
| --- | --- |

2.

Be to, paskyrimo komitetas turėtų peržiūrėti tarybos ar valdybos politiką dėl vyresniosios vadovybės rinkimo ir paskyrimo.

2.3.   Veikla

| 1. | Paskyrimo komitetas turėtų apsvarstyti susijusių šalių pateiktus pasiūlymus, įskaitant administraciją ir akcininkus (1). Ypač turėtų būti tinkamai konsultuojamasi su generaliniu direktoriumi, kuris turėtų turėti teisę pateikti pasiūlymus paskyrimo komitetui, ypač kai sprendžiami klausimai, susiję su vykdančiaisiais direktoriais arba valdybos nariais arba vyresniąja vadovybe. |
| --- | --- |

1.

Paskyrimo komitetas turėtų apsvarstyti susijusių šalių pateiktus pasiūlymus, įskaitant administraciją ir akcininkus (1). Ypač turėtų būti tinkamai konsultuojamasi su generaliniu direktoriumi, kuris turėtų turėti teisę pateikti pasiūlymus paskyrimo komitetui, ypač kai sprendžiami klausimai, susiję su vykdančiaisiais direktoriais arba valdybos nariais arba vyresniąja vadovybe.

| 2. | Atlikdamas savo pareigas paskyrimo komitetas turėtų turėti galimybę naudoti bet kokių rūšių išteklius, kurie jam būtų reikalingi, įskaitant įmonei nepriklausančių subjektų konsultacijas arba reklamą, ir iš bendrovės tam tikslui turėtų gauti tinkamą finansavimą. |
| --- | --- |

2.

Atlikdamas savo pareigas paskyrimo komitetas turėtų turėti galimybę naudoti bet kokių rūšių išteklius, kurie jam būtų reikalingi, įskaitant įmonei nepriklausančių subjektų konsultacijas arba reklamą, ir iš bendrovės tam tikslui turėtų gauti tinkamą finansavimą.

3.   ATLYGINIMO KOMITETAS

3.1.   Įkūrimas ir sudėtis

| 1. | Kai, remiantis nacionaline teise, (stebėtojų) taryba veikia arba pati priimdama sprendimus, arba svarstydama kito bendrovės organo pateiktus pasiūlymus, nustatant direktorių atlyginimo tvarką, atlyginimo komitetas turėtų būti sudarytas (stebėtojų) taryboje. |
| --- | --- |

1.

Kai, remiantis nacionaline teise, (stebėtojų) taryba veikia arba pati priimdama sprendimus, arba svarstydama kito bendrovės organo pateiktus pasiūlymus, nustatant direktorių atlyginimo tvarką, atlyginimo komitetas turėtų būti sudarytas (stebėtojų) taryboje.

| 2. | Atlyginimo komitetas išskirtinai turėtų būti sudarytas iš direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių. Bent jau dauguma jo narių turėtų būti nepriklausomi. |
| --- | --- |

2.

Atlyginimo komitetas išskirtinai turėtų būti sudarytas iš direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių. Bent jau dauguma jo narių turėtų būti nepriklausomi.

3.2.   Vaidmuo

| 1. | Aptardamas su vykdančiųjų direktorių arba valdybos narių veikla susijusius klausimus komitetas bent jau turėtų:






  — | (stebėtojų) tarybai pateikti svarstyti pasiūlymus dėl vykdančiųjų direktorių arba valdybos narių atlyginimo. Tokia politika turėtų būti skirta visoms atlyginimo formoms, ypač įskaitant pastovaus dydžio atlyginimą, nuo veiklos rezultatų priklausančio atlyginimo sistemas, pensijų modelius ir išeitines išmokas. Pasiūlymai susiję su nuo veiklos rezultatų priklausančio atlyginimo sistemomis turėtų būti pateikiami su rekomendacijomis dėl susijusių tikslų ir įvertinimo kriterijų, siekiant tinkamai suderinti atlyginimą vykdantiesiems direktoriams arba valdybos nariams su ilgalaikiais akcininkų interesais ir tikslais, kuriuos nustatė bendrovės (stebėtojų) taryba, |
| --- | --- | --- |

1.

Aptardamas su vykdančiųjų direktorių arba valdybos narių veikla susijusius klausimus komitetas bent jau turėtų:

—

(stebėtojų) tarybai pateikti svarstyti pasiūlymus dėl vykdančiųjų direktorių arba valdybos narių atlyginimo. Tokia politika turėtų būti skirta visoms atlyginimo formoms, ypač įskaitant pastovaus dydžio atlyginimą, nuo veiklos rezultatų priklausančio atlyginimo sistemas, pensijų modelius ir išeitines išmokas. Pasiūlymai susiję su nuo veiklos rezultatų priklausančio atlyginimo sistemomis turėtų būti pateikiami su rekomendacijomis dėl susijusių tikslų ir įvertinimo kriterijų, siekiant tinkamai suderinti atlyginimą vykdantiesiems direktoriams arba valdybos nariams su ilgalaikiais akcininkų interesais ir tikslais, kuriuos nustatė bendrovės (stebėtojų) taryba,

| — | (stebėtojų) tarybai teikti pasiūlymus dėl individualaus atlyginimo, skiriamo vykdantiesiems direktoriams arba valdybos nariams, užtikrinant, kad jie yra suderinti su bendrovės priimta atlyginimų politika ir susijusių direktorių veiklos įvertinimu. Tai atlikdamas komitetas turėtų būti gerai informuotas apie bendrą atlyginimą, kurį iš kitų susijusių bendrovių gauna direktoriai, |
| --- | --- |

—

(stebėtojų) tarybai teikti pasiūlymus dėl individualaus atlyginimo, skiriamo vykdantiesiems direktoriams arba valdybos nariams, užtikrinant, kad jie yra suderinti su bendrovės priimta atlyginimų politika ir susijusių direktorių veiklos įvertinimu. Tai atlikdamas komitetas turėtų būti gerai informuotas apie bendrą atlyginimą, kurį iš kitų susijusių bendrovių gauna direktoriai,

| — | (stebėtojų) tarybai teikti pasiūlymus dėl tinkamų sutarčių su vykdančiaisiais direktoriais arba valdybos nariais formų, |
| --- | --- |

—

(stebėtojų) tarybai teikti pasiūlymus dėl tinkamų sutarčių su vykdančiaisiais direktoriais arba valdybos nariais formų,

| — | padėti (stebėtojų) tarybai prižiūrėti procesą, kaip bendrovė laikosi galiojančių nuostatų dėl klausimų, susijusių su atlyginimu, paskelbimu (ypač dėl taikomos atlyginimo politikos ir direktoriams skiriamo individualus atlyginimo). |
| --- | --- |

—

padėti (stebėtojų) tarybai prižiūrėti procesą, kaip bendrovė laikosi galiojančių nuostatų dėl klausimų, susijusių su atlyginimu, paskelbimu (ypač dėl taikomos atlyginimo politikos ir direktoriams skiriamo individualus atlyginimo).

| 2. | Aptardamas su vyresniosios vadovybės (kaip apibrėžta (stebėtojų) tarybos) veikla susijusius klausimus, komitetas bent jau turėtų:






  — | vykdantiesiems direktoriams arba valdybos nariams pateikti bendras rekomendacijas dėl vyresniosios vadovybės atlyginimų dydžio ir struktūros, |
| --- | --- | --- |

2.

Aptardamas su vyresniosios vadovybės (kaip apibrėžta (stebėtojų) tarybos) veikla susijusius klausimus, komitetas bent jau turėtų:

—

vykdantiesiems direktoriams arba valdybos nariams pateikti bendras rekomendacijas dėl vyresniosios vadovybės atlyginimų dydžio ir struktūros,

| — | stebėti vyresniosios vadovybės atlyginimų dydį ir struktūrą, remiantis atitinkama informacija, kurią pateikia vykdantieji direktoriai arba valdybos nariai. |
| --- | --- |

—

stebėti vyresniosios vadovybės atlyginimų dydį ir struktūrą, remiantis atitinkama informacija, kurią pateikia vykdantieji direktoriai arba valdybos nariai.

| 3. | Aptardamas su akcijų pasirinkimo sandorių ir kitų su akcijomis susijusių paskatinimų, kurie gali būti suteikiami direktoriams, vadovams arba kitiems darbuotojams, klausimus, komitetas bent jau turėtų:






  — | apsvarstyti bendrą tokių sistemų suteikimo politiką, ypač dėl akcijų pasirinkimo sandorių, ir (stebėtojų) tarybai pateikti bet kokius susijusius pasiūlymus, |
| --- | --- | --- |

3.

Aptardamas su akcijų pasirinkimo sandorių ir kitų su akcijomis susijusių paskatinimų, kurie gali būti suteikiami direktoriams, vadovams arba kitiems darbuotojams, klausimus, komitetas bent jau turėtų:

—

apsvarstyti bendrą tokių sistemų suteikimo politiką, ypač dėl akcijų pasirinkimo sandorių, ir (stebėtojų) tarybai pateikti bet kokius susijusius pasiūlymus,

| — | peržiūrėti informaciją, kuri pateikta šiuo klausimu metinėje ataskaitoje ir akcininkų susirinkime, kai tinka, |
| --- | --- |

—

peržiūrėti informaciją, kuri pateikta šiuo klausimu metinėje ataskaitoje ir akcininkų susirinkime, kai tinka,

| — | (stebėtojų) tarybai pateikti pasiūlymus dėl pasirinkimo sandorių pasirašant akcijas arba pasirinkimo sandorių perkant akcijas alternatyvos apibrėžiant tokios alternatyvos suteikimo priežastis ir jos įgyvendinimo rezultatus. |
| --- | --- |

—

(stebėtojų) tarybai pateikti pasiūlymus dėl pasirinkimo sandorių pasirašant akcijas arba pasirinkimo sandorių perkant akcijas alternatyvos apibrėžiant tokios alternatyvos suteikimo priežastis ir jos įgyvendinimo rezultatus.

3.3.   Veikla

| 1. | Atlyginimo komitetas bent jau turėtų pasikonsultuoti su pirmininku ir (arba) generaliniu direktoriumi dėl požiūrio, susijusio su kitų vykdančiųjų direktorių arba valdybos narių atlyginimais. |
| --- | --- |

1.

Atlyginimo komitetas bent jau turėtų pasikonsultuoti su pirmininku ir (arba) generaliniu direktoriumi dėl požiūrio, susijusio su kitų vykdančiųjų direktorių arba valdybos narių atlyginimais.

| 2. | Atlyginimo komitetui turėtų būti sudarytos sąlygos kreiptis į konsultantus, kad gautų reikalingą informaciją apie atlyginimo sistemų standartus rinkoje. Komitetas turėtų būti atsakingas už atrankos kriterijų nustatymą, atranką, paskyrimą ir atlyginimų konsultantams, kurie pataria komitetui, nustatymo sąlygas bei tam tikslui turi iš bendrovės gauti atitinkamą finansavimą. |
| --- | --- |

2.

Atlyginimo komitetui turėtų būti sudarytos sąlygos kreiptis į konsultantus, kad gautų reikalingą informaciją apie atlyginimo sistemų standartus rinkoje. Komitetas turėtų būti atsakingas už atrankos kriterijų nustatymą, atranką, paskyrimą ir atlyginimų konsultantams, kurie pataria komitetui, nustatymo sąlygas bei tam tikslui turi iš bendrovės gauti atitinkamą finansavimą.

4.   AUDITO KOMITETAS

4.1.   Sudėtis

Audito komitetas turėtų būti sudarytas tik iš direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių. Bent jau dauguma jo narių turėtų būti nepriklausomi.

4.2.   Vaidmuo

| 1. | Bendrovės priimtų vidaus politikos ir procedūrų požiūriu, audito komitetas turėtų padėti (stebėtojų) tarybai bent jau:






  — | stebėti finansinės informacijos, kurią teikia bendrovė, vientisumą, ypač patikrinant apskaitos metodų, kuriuos naudoja bendrovė ir jos grupė, svarbą ir nuoseklumą (įskaitant grupės bendrovių sąskaitų konsolidavimo kriterijus), |
| --- | --- | --- |

1.

Bendrovės priimtų vidaus politikos ir procedūrų požiūriu, audito komitetas turėtų padėti (stebėtojų) tarybai bent jau:

—

stebėti finansinės informacijos, kurią teikia bendrovė, vientisumą, ypač patikrinant apskaitos metodų, kuriuos naudoja bendrovė ir jos grupė, svarbą ir nuoseklumą (įskaitant grupės bendrovių sąskaitų konsolidavimo kriterijus),

| — | mažiausiai kartą per metus peržiūrėti vidaus kontrolės ir rizikos valdymo sistemas, siekiant užtikrinti, kad pagrindinės rizikos (įskaitant riziką, susijusią su galiojančių įstatymų ir taisyklių laikymusi) yra tinkamai nustatytos, valdomos ir apie jas atskleidžiama informacija, |
| --- | --- |

—

mažiausiai kartą per metus peržiūrėti vidaus kontrolės ir rizikos valdymo sistemas, siekiant užtikrinti, kad pagrindinės rizikos (įskaitant riziką, susijusią su galiojančių įstatymų ir taisyklių laikymusi) yra tinkamai nustatytos, valdomos ir apie jas atskleidžiama informacija,

| — | užtikrinti vidaus audito funkcijų veiksmingumą, ypač pateikiant rekomendacijas dėl vidaus audito padalinio vadovo parinkimo, paskyrimo, pakartotinio paskyrimo ir atleidimo ir dėl padalinio biudžeto, bei stebint administracijos reagavimą į jo išvadas ir rekomendacijas. Kai bendrovėje nėra vidaus audito funkcijos, jos poreikis jį turėti turėtų būti patikrinamas bent kartą per metus. |
| --- | --- |

—

užtikrinti vidaus audito funkcijų veiksmingumą, ypač pateikiant rekomendacijas dėl vidaus audito padalinio vadovo parinkimo, paskyrimo, pakartotinio paskyrimo ir atleidimo ir dėl padalinio biudžeto, bei stebint administracijos reagavimą į jo išvadas ir rekomendacijas. Kai bendrovėje nėra vidaus audito funkcijos, jos poreikis jį turėti turėtų būti patikrinamas bent kartą per metus.

| 2. | Išorinio audito, kurį užsakė bendrovė, požiūriu audito komitetas bent jau turėtų:






  — | (stebėtojų) tarybai pateikti rekomendacijas, susijusias su išorės auditoriaus parinkimu, paskyrimu, pakartotiniu paskyrimu ir atleidimu, kuriuos atlieka įgaliotas organas pagal nacionalinę bendrovių teisę ir pagal sutarties su juo sąlygas, |
| --- | --- | --- |

2.

Išorinio audito, kurį užsakė bendrovė, požiūriu audito komitetas bent jau turėtų:

—

(stebėtojų) tarybai pateikti rekomendacijas, susijusias su išorės auditoriaus parinkimu, paskyrimu, pakartotiniu paskyrimu ir atleidimu, kuriuos atlieka įgaliotas organas pagal nacionalinę bendrovių teisę ir pagal sutarties su juo sąlygas,

| — | stebėti išorės auditoriaus nepriklausomumą ir objektyvumą, ypač patikrinant, ar audito įmonė atsižvelgia į taikomas gaires, susijusias su audito partnerių rotacija, atlyginimo, kurį moka bendrovė, dydžiu ir kitus susijusius reikalavimus, |
| --- | --- |

—

stebėti išorės auditoriaus nepriklausomumą ir objektyvumą, ypač patikrinant, ar audito įmonė atsižvelgia į taikomas gaires, susijusias su audito partnerių rotacija, atlyginimo, kurį moka bendrovė, dydžiu ir kitus susijusius reikalavimus,

| — | nuolat prižiūrėti ne audito paslaugų pobūdį ir mastą, remiantis inter alia išorės auditoriaus paskelbiamais visais atlyginimais, kuriuos moka bendrovė ir jos grupė audito įmonei bei tinklui, siekiant užkirsti kelią atsirasti bet kokiems esminiams interesų konfliktams. Komitetas turėtų nustatyti ir taikyti formalią politiką, pagal 2002 m. gegužės 16 d. Komisijos rekomendacijoje 2002/590/EB (2), numatytus principus ir gaires, apibrėžiančią ne audito paslaugų rūšis, kurios yra: a) neleidžiamos, b) leidžiamos po komiteto peržiūros ir c) leidžiamos be kreipimosi į komitetą, |
| --- | --- |

—

nuolat prižiūrėti ne audito paslaugų pobūdį ir mastą, remiantis inter alia išorės auditoriaus paskelbiamais visais atlyginimais, kuriuos moka bendrovė ir jos grupė audito įmonei bei tinklui, siekiant užkirsti kelią atsirasti bet kokiems esminiams interesų konfliktams. Komitetas turėtų nustatyti ir taikyti formalią politiką, pagal 2002 m. gegužės 16 d. Komisijos rekomendacijoje 2002/590/EB (2), numatytus principus ir gaires, apibrėžiančią ne audito paslaugų rūšis, kurios yra: a) neleidžiamos, b) leidžiamos po komiteto peržiūros ir c) leidžiamos be kreipimosi į komitetą,

| — | patikrinti išorės audito proceso veiksmingumą ir administracijos reakciją į rekomendacijas, kurias pateikia išorės auditorius, |
| --- | --- |

—

patikrinti išorės audito proceso veiksmingumą ir administracijos reakciją į rekomendacijas, kurias pateikia išorės auditorius,

| — | ištirti problemas, dėl kurių išorės auditoriui atsiranda pagrindas atsistatydinti, ir pateikti rekomendacijas dėl būtinų veiksmų. |
| --- | --- |

—

ištirti problemas, dėl kurių išorės auditoriui atsiranda pagrindas atsistatydinti, ir pateikti rekomendacijas dėl būtinų veiksmų.

4.3.   Veikla

| 1. | Bendrovė turėtų numatyti supažindinimo programą naujiems audito komiteto nariams ir užtikrinti tolesnį tęstinį savalaikį mokymą. Visi komiteto nariai turėtų būti aprūpinti išsamia informacija, susijusia su specifiniais bendrovės apskaitos, finansinėmis ir veiklos ypatumais. |
| --- | --- |

1.

Bendrovė turėtų numatyti supažindinimo programą naujiems audito komiteto nariams ir užtikrinti tolesnį tęstinį savalaikį mokymą. Visi komiteto nariai turėtų būti aprūpinti išsamia informacija, susijusia su specifiniais bendrovės apskaitos, finansinėmis ir veiklos ypatumais.

| 2. | Administracija turėtų informuoti audito komitetą apie atsiskaitymų už svarbius ir neįprastus sandorius būdus, kai atsiskaitymas gali būti įtraukiamas į apskaitą keliais skirtingais būdais. Šiuo požiūriu ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas veiklos pateisinimui, kurią atlieka bendrovė ofšoriniuose centruose ir (arba) per specialios paskirties transporto priemones. |
| --- | --- |

2.

Administracija turėtų informuoti audito komitetą apie atsiskaitymų už svarbius ir neįprastus sandorius būdus, kai atsiskaitymas gali būti įtraukiamas į apskaitą keliais skirtingais būdais. Šiuo požiūriu ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas veiklos pateisinimui, kurią atlieka bendrovė ofšoriniuose centruose ir (arba) per specialios paskirties transporto priemones.

| 3. | Audito komitetas turėtų nuspręsti, ar, ir kada, generalinis direktorius arba valdybos pirmininkas, vyriausiasis finansininkas (arba viršesni darbuotojai, atsakingi už finansus, apskaitą ir iždo klausimus), vidaus auditorius ir išorės auditorius, turi dalyvauti jo susirinkimuose. Komitetui pageidaujant susitikti su atitinkamu asmeniu, jis turėtų turėti galimybę tai padaryti, nedalyvaujant vykdantiesiems direktoriams arba valdybos nariams. |
| --- | --- |

3.

Audito komitetas turėtų nuspręsti, ar, ir kada, generalinis direktorius arba valdybos pirmininkas, vyriausiasis finansininkas (arba viršesni darbuotojai, atsakingi už finansus, apskaitą ir iždo klausimus), vidaus auditorius ir išorės auditorius, turi dalyvauti jo susirinkimuose. Komitetui pageidaujant susitikti su atitinkamu asmeniu, jis turėtų turėti galimybę tai padaryti, nedalyvaujant vykdantiesiems direktoriams arba valdybos nariams.

| 4. | Vidaus ir išorės auditoriams turėtų būti užtikrinti ne tik veiksmingi darbiniai santykiai su administracija, bet ir neribotos galimybės susisiekti su (stebėtojų) taryba. Šiam tikslui audito komitetas turėtų veikti kaip pagrindinis tarpininkas tarp vidaus ir išorės auditorių. |
| --- | --- |

4.

Vidaus ir išorės auditoriams turėtų būti užtikrinti ne tik veiksmingi darbiniai santykiai su administracija, bet ir neribotos galimybės susisiekti su (stebėtojų) taryba. Šiam tikslui audito komitetas turėtų veikti kaip pagrindinis tarpininkas tarp vidaus ir išorės auditorių.

| 5. | Audito komitetas turėtų būti informuotas apie vidaus auditorių darbo programą ir gauti vidaus audito ataskaitas arba periodinę santrauką. |
| --- | --- |

5.

Audito komitetas turėtų būti informuotas apie vidaus auditorių darbo programą ir gauti vidaus audito ataskaitas arba periodinę santrauką.

| 6. | Audito komitetas turėtų būti informuotas apie išorės auditorių darbo programą ir turėtų iš išorės auditoriaus gauti ataskaitą, kurioje būtų aprašomi visi ryšiai tarp nepriklausomo auditoriaus ir bendrovės bei jos grupės. Komitetas laiku turėtų gauti informaciją apie visus su auditu susijusius klausimus. |
| --- | --- |

6.

Audito komitetas turėtų būti informuotas apie išorės auditorių darbo programą ir turėtų iš išorės auditoriaus gauti ataskaitą, kurioje būtų aprašomi visi ryšiai tarp nepriklausomo auditoriaus ir bendrovės bei jos grupės. Komitetas laiku turėtų gauti informaciją apie visus su auditu susijusius klausimus.

| 7. | Audito komitetas iš išorės turėtų laisvai gauti konsultacijas ir pagalbą teisės, apskaitos arba kitų konsultantų tiek, kiek mano esant būtina norint atlikti savo pareigas ir tam tikslui iš bendrovės turėtų gauti atitinkamą finansavimą. |
| --- | --- |

7.

Audito komitetas iš išorės turėtų laisvai gauti konsultacijas ir pagalbą teisės, apskaitos arba kitų konsultantų tiek, kiek mano esant būtina norint atlikti savo pareigas ir tam tikslui iš bendrovės turėtų gauti atitinkamą finansavimą.

| 8. | Audito komitetas turėtų patikrinti procesą, ar bendrovė laikosi galiojančių nuostatų, susijusių su darbuotojų galimybe pranešti įtariamus svarbius pažeidimus bendrovėje pateikiant skundą arba anoniminiu būdu, paprastai nepriklausomam direktoriui, ir turėtų užtikrinti, kad būtų nustatyta tvarka proporcingam ir nepriklausomam tokių klausimų tyrimui ir atitinkamiems tolesniems veiksmams. |
| --- | --- |

8.

Audito komitetas turėtų patikrinti procesą, ar bendrovė laikosi galiojančių nuostatų, susijusių su darbuotojų galimybe pranešti įtariamus svarbius pažeidimus bendrovėje pateikiant skundą arba anoniminiu būdu, paprastai nepriklausomam direktoriui, ir turėtų užtikrinti, kad būtų nustatyta tvarka proporcingam ir nepriklausomam tokių klausimų tyrimui ir atitinkamiems tolesniems veiksmams.

| 9. | Audito komitetas turėtų pranešti (stebėtojų) tarybai apie savo veiklą mažiausiai kartą per šešis mėnesius, tuo metu kai yra patvirtinamos metinės ir pusės metų ataskaitos. |
| --- | --- |

9.

Audito komitetas turėtų pranešti (stebėtojų) tarybai apie savo veiklą mažiausiai kartą per šešis mėnesius, tuo metu kai yra patvirtinamos metinės ir pusės metų ataskaitos.

---

(1)  Jeigu pasiūlymus paskyrimo komitetui svarstyti pateikia akcininkai, ir komitetas nusprendžia nesiūlyti tų kandidatų tvirtinti (stebėtojų) tarybai, tai nekliudo akcininkams siūlyti tuos pačius kandidatus tiesiogiai visuotiniam susirinkimui, kai jie turi teisę tuo tikslu pateikti sprendimų projektus pagal nacionalinę teisę.

(2)  OL L 191, 2002 7 19, p. 22.

---

II PRIEDAS

Nepriklausomų direktorių konsultantų arba stebėtojų tarybos narių apibūdinimas

| 1. | Neįmanoma išsamiai išvardyti visų grėsmių, kylančių direktorių nepriklausomumui; santykiai arba aplinkybės, kurios gali būti susijusios su jo nustatymu, gali įvairuoti valstybėse narėse ir bendrovėse, o geriausia praktika šiuo požiūriu gali vystytis bėgant laikui. Tačiau tam tikros situacijos dažnai laikomos svarbiomis padedant (stebėtojų) tarybai nustatyti, ar direktorius konsultantas arba stebėtojų tarybos narys gali būti laikomas nepriklausomu, net jeigu plačiai suvokiama, kad konkretaus direktoriaus nepriklausomumo įvertinimas turėtų būti pagrįstas santykių arba aplinkybių turiniu, o ne forma. Šiame kontekste kriterijai, kuriuos naudoja (stebėtojų) taryba turėtų būti priimti nacionaliniu mastu. Tokie kriterijai turėtų būti pritaikyti atsižvelgiant į nacionalinį kontekstą ir turėtų būti pagrįsti reikiamu atsižvelgimu bent jau į šias situacijas:






  a) | nebūti bendrovės arba asocijuotos bendrovės vykdančiuoju direktoriumi arba valdybos nariu ir neiti tokių pareigų ankstesnius penkerius metus; |
| --- | --- | --- |

1.

Neįmanoma išsamiai išvardyti visų grėsmių, kylančių direktorių nepriklausomumui; santykiai arba aplinkybės, kurios gali būti susijusios su jo nustatymu, gali įvairuoti valstybėse narėse ir bendrovėse, o geriausia praktika šiuo požiūriu gali vystytis bėgant laikui. Tačiau tam tikros situacijos dažnai laikomos svarbiomis padedant (stebėtojų) tarybai nustatyti, ar direktorius konsultantas arba stebėtojų tarybos narys gali būti laikomas nepriklausomu, net jeigu plačiai suvokiama, kad konkretaus direktoriaus nepriklausomumo įvertinimas turėtų būti pagrįstas santykių arba aplinkybių turiniu, o ne forma. Šiame kontekste kriterijai, kuriuos naudoja (stebėtojų) taryba turėtų būti priimti nacionaliniu mastu. Tokie kriterijai turėtų būti pritaikyti atsižvelgiant į nacionalinį kontekstą ir turėtų būti pagrįsti reikiamu atsižvelgimu bent jau į šias situacijas:

a)

nebūti bendrovės arba asocijuotos bendrovės vykdančiuoju direktoriumi arba valdybos nariu ir neiti tokių pareigų ankstesnius penkerius metus;

| b) | nebūti bendrovės arba asocijuotos bendrovės darbuotoju ir neiti tokių pareigų ankstesnius trejus metus, išskyrus atvejus, kai direktorius konsultantas arba stebėtojų tarybos narys nepriklauso vyresniajai vadovybei ir buvo išrinktas į (stebėtojų) tarybą darbuotojų atstovavimo sistemos kontekste, kurią pripažįsta įstatymai ir kuri numato atitinkamą apsaugą nuo nepagrįsto atleidimo ir kitų nesąžiningo elgesio formų; |
| --- | --- |

b)

nebūti bendrovės arba asocijuotos bendrovės darbuotoju ir neiti tokių pareigų ankstesnius trejus metus, išskyrus atvejus, kai direktorius konsultantas arba stebėtojų tarybos narys nepriklauso vyresniajai vadovybei ir buvo išrinktas į (stebėtojų) tarybą darbuotojų atstovavimo sistemos kontekste, kurią pripažįsta įstatymai ir kuri numato atitinkamą apsaugą nuo nepagrįsto atleidimo ir kitų nesąžiningo elgesio formų;

| c) | negauti arba nebūti gavusiam esminio papildomo atlyginimo iš bendrovės arba asocijuotos bendrovės, išskyrus užmokestį, gautą už direktoriaus konsultanto arba stebėtojų tarybos nario pareigas. Toks papildomas atlyginimas ypač apima dalyvavimą akcijų pasirinkimo sandoriuose arba kitokiose su nuo veiklos rezultatų priklausančiose apmokėjimo sistemose; jis neapima nustatytų kompensacijų sumų pagal pensijų planą (įskaitant atidėtas kompensacijas) už ankstesnį darbą bendrovėje (su sąlyga, kad tokia kompensacija net kokiu būdu nėra priklausoma nuo tolesnio pareigų užėmimo); |
| --- | --- |

c)

negauti arba nebūti gavusiam esminio papildomo atlyginimo iš bendrovės arba asocijuotos bendrovės, išskyrus užmokestį, gautą už direktoriaus konsultanto arba stebėtojų tarybos nario pareigas. Toks papildomas atlyginimas ypač apima dalyvavimą akcijų pasirinkimo sandoriuose arba kitokiose su nuo veiklos rezultatų priklausančiose apmokėjimo sistemose; jis neapima nustatytų kompensacijų sumų pagal pensijų planą (įskaitant atidėtas kompensacijas) už ankstesnį darbą bendrovėje (su sąlyga, kad tokia kompensacija net kokiu būdu nėra priklausoma nuo tolesnio pareigų užėmimo);

| d) | nebūti kontrolinį akcijų paketą turintiems akcininku arba neatstovauti tokiems akcininkams (kontrolė nustatoma pagal Tarybos direktyvos 83/349/EEB (1) 1 straipsnio 1 dalį); |
| --- | --- |

d)

nebūti kontrolinį akcijų paketą turintiems akcininku arba neatstovauti tokiems akcininkams (kontrolė nustatoma pagal Tarybos direktyvos 83/349/EEB (1) 1 straipsnio 1 dalį);

| e) | neturėti arba nebūti turėjus per praėjusius metus svarbių verslo ryšių su bendrove arba asocijuota bendrove nei tiesiogiai, nei kaip partneris, akcininkas, organo, turinčio tokius ryšius, direktorius arba viršesnis darbuotojas. Verslo ryšiams priklauso ir situacija, kai esama reikšmingu prekių tiekėju arba paslaugų teikėju (įskaitant finansines, teisines, patariamąsias ir konsultacines paslaugas) reikšmingu klientu ir organizacijomis, kurios gauna reikšmingas įmokas iš bendrovės arba jos grupės; |
| --- | --- |

e)

neturėti arba nebūti turėjus per praėjusius metus svarbių verslo ryšių su bendrove arba asocijuota bendrove nei tiesiogiai, nei kaip partneris, akcininkas, organo, turinčio tokius ryšius, direktorius arba viršesnis darbuotojas. Verslo ryšiams priklauso ir situacija, kai esama reikšmingu prekių tiekėju arba paslaugų teikėju (įskaitant finansines, teisines, patariamąsias ir konsultacines paslaugas) reikšmingu klientu ir organizacijomis, kurios gauna reikšmingas įmokas iš bendrovės arba jos grupės;

| f) | nebūti arba per paskutinius trejus metus nebūti buvus dabartinio arba ankstesnio bendrovės arba asocijuotos bendrovės išorės auditoriaus partneriu arba darbuotoju; |
| --- | --- |

f)

nebūti arba per paskutinius trejus metus nebūti buvus dabartinio arba ankstesnio bendrovės arba asocijuotos bendrovės išorės auditoriaus partneriu arba darbuotoju;

| g) | nebūti vykdančiuoju direktoriumi arba valdybos nariu kitoje bendrovėje, kurioje vykdantysis direktorius arba valdybos narys yra direktorius konsultantas arba stebėtojų tarybos narys, ir neturėti kitų reikšmingų ryšių su vykdančiaisiais bendrovės direktoriais dalyvaujant kitose bendrovėse arba organuose; |
| --- | --- |

g)

nebūti vykdančiuoju direktoriumi arba valdybos nariu kitoje bendrovėje, kurioje vykdantysis direktorius arba valdybos narys yra direktorius konsultantas arba stebėtojų tarybos narys, ir neturėti kitų reikšmingų ryšių su vykdančiaisiais bendrovės direktoriais dalyvaujant kitose bendrovėse arba organuose;

| h) | nebūti užėmus (stebėtojų) taryboje direktoriaus konsultanto arba stebėtojų tarybos nario pareigų ilgiau kaip tris laikotarpius (arba ilgiau kaip 12 metų, kur nacionalinė teisė numato įprastus labai trumpus laikotarpius); |
| --- | --- |

h)

nebūti užėmus (stebėtojų) taryboje direktoriaus konsultanto arba stebėtojų tarybos nario pareigų ilgiau kaip tris laikotarpius (arba ilgiau kaip 12 metų, kur nacionalinė teisė numato įprastus labai trumpus laikotarpius);

| i) | nebūti vykdančiojo direktoriaus arba valdybos nario arba asmenų, nurodytų nuo a iki h punkto, artimu šeimos nariu. |
| --- | --- |

i)

nebūti vykdančiojo direktoriaus arba valdybos nario arba asmenų, nurodytų nuo a iki h punkto, artimu šeimos nariu.

| 2. | Nepriklausomas direktorius įsipareigoja: a) bet kokiomis sąlygomis išlaikyti savo analizės, sprendimų priėmimo ir veiksmų nepriklausomumą; b) nesiekti arba nepriimti jokių nepagrįstų lengvatų, kurios gali laikomos kompromituojančiomis jo nepriklausomumą; ir c) aiškiai išreikšti savo pasipriešinimą tuo atveju, kai mano, kad (stebėtojų) tarybos sprendimas gali pakenkti bendrovei. Kai (stebėtojų) taryba priėmė sprendimus, dėl kurių nepriklausomas direktorius konsultantas arba stebėtojų tarybos narys turėjo rimtų abejonių, jis iš to turėtų padaryti atitinkamas išvadas. Jei jis turėtų atsistatydinti, jam reikėtų laiške tarybai arba audito komitetui paaiškinti priežastis ir, tam tikrais atvejais, bet kokiam svarbiam, bendrovei nepriklausančiam organui. |
| --- | --- |

2.

Nepriklausomas direktorius įsipareigoja: a) bet kokiomis sąlygomis išlaikyti savo analizės, sprendimų priėmimo ir veiksmų nepriklausomumą; b) nesiekti arba nepriimti jokių nepagrįstų lengvatų, kurios gali laikomos kompromituojančiomis jo nepriklausomumą; ir c) aiškiai išreikšti savo pasipriešinimą tuo atveju, kai mano, kad (stebėtojų) tarybos sprendimas gali pakenkti bendrovei. Kai (stebėtojų) taryba priėmė sprendimus, dėl kurių nepriklausomas direktorius konsultantas arba stebėtojų tarybos narys turėjo rimtų abejonių, jis iš to turėtų padaryti atitinkamas išvadas. Jei jis turėtų atsistatydinti, jam reikėtų laiške tarybai arba audito komitetui paaiškinti priežastis ir, tam tikrais atvejais, bet kokiam svarbiam, bendrovei nepriklausančiam organui.

---

(1)  OL L 193, 1983 7 18, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/51/EB (OL L 178, 2003 7 17, p. 16).

---