# Úřední věstník L 21/25.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 21 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4825. ledna 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 21

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4825. ledna 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 108/2005 ze dne 24. ledna 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 109/2005 ze dne 24. ledna 2005 o definici ekonomického území členských států pro účely nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 110/2005 ze dne 24. ledna 2005, kterým se stanoví poskytování vyrovnávacího příspěvku organizacím producentů pro tuňáky dodávané zpracovatelskému průmyslu v období od 1. října do 31. prosince 2003 | 5 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 108/2005 ze dne 24. ledna 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

*

Nařízení Komise (ES) č. 109/2005 ze dne 24. ledna 2005 o definici ekonomického území členských států pro účely nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 110/2005 ze dne 24. ledna 2005, kterým se stanoví poskytování vyrovnávacího příspěvku organizacím producentů pro tuňáky dodávané zpracovatelskému průmyslu v období od 1. října do 31. prosince 2003

5

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Evropský parlament |
| | * | 2005/46/ES, Euratom:Rozhodnutí Evropského Parlamentu ze dne 11. ledna 2005 o jmenování evropského veřejného ochránce práv | 8 |
| | | Rada |
| | * | 2005/47/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 22. prosince 2004, kterým se mění rozhodnutí 2000/24/ES s ohledem na rozšíření Evropské unie a na Evropskou sousedskou politiku | 9 |
| | * | 2005/48/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 22. prosince 2004 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů na některé druhy projektů v Rusku, Ukrajině, Moldávii a Bělorusku | 11 |
| | * | 2005/49/ES, Euratom:Rozhodnutí Rady ze dne 18. ledna 2005 o pravidlech fungování výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora | 13 |
| | | Komise |
| | * | 2005/50/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 17. ledna 2005 o harmonizaci pásma rádiového spektra 24 GHz pro účely časově omezeného používání vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu ve Společenství
  (oznámeno pod číslem K(2005) 34)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | 2005/51/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 21. ledna 2005, kterým se členským státům povoluje dočasně poskytovat odchylky od některých ustanovení směrnice Rady 2000/29/ES pro dovoz zeminy zamořené pesticidy nebo perzistentními organickými znečišťujícími látkami za účelem dekontaminace
  (oznámeno pod číslem K(2005) 92) | 21 |
| | | Dokumenty připojené k souhrnnému rozpočtu Evropské unie |
| | * | 2005/52/ES, Euratom:Druhý pozměňovací rozpočet Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMEA) na rok 2004 | 25 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Evropský parlament

*

2005/46/ES, Euratom:Rozhodnutí Evropského Parlamentu ze dne 11. ledna 2005 o jmenování evropského veřejného ochránce práv

8

Rada

*

2005/47/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 22. prosince 2004, kterým se mění rozhodnutí 2000/24/ES s ohledem na rozšíření Evropské unie a na Evropskou sousedskou politiku

9

*

2005/48/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 22. prosince 2004 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů na některé druhy projektů v Rusku, Ukrajině, Moldávii a Bělorusku

11

*

2005/49/ES, Euratom:Rozhodnutí Rady ze dne 18. ledna 2005 o pravidlech fungování výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora

13

Komise

*

2005/50/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 17. ledna 2005 o harmonizaci pásma rádiového spektra 24 GHz pro účely časově omezeného používání vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu ve Společenství
  (oznámeno pod číslem K(2005) 34)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 34)

1

15

*

2005/51/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 21. ledna 2005, kterým se členským státům povoluje dočasně poskytovat odchylky od některých ustanovení směrnice Rady 2000/29/ES pro dovoz zeminy zamořené pesticidy nebo perzistentními organickými znečišťujícími látkami za účelem dekontaminace
  (oznámeno pod číslem K(2005) 92)

(oznámeno pod číslem K(2005) 92)

21

Dokumenty připojené k souhrnnému rozpočtu Evropské unie

*

2005/52/ES, Euratom:Druhý pozměňovací rozpočet Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMEA) na rok 2004

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 25.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 21/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 108/2005

ze dne 24. ledna 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. ledna 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 24. ledna 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 102,8 |
| 204 | 84,6 |
| 212 | 169,4 |
| 248 | 157,0 |
| 608 | 118,9 |
| 624 | 221,4 |
| 999 | 142,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 148,4 |
| 220 | 229,0 |
| 999 | 188,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 165,8 |
| 204 | 169,4 |
| 999 | 167,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,0 |
| 204 | 49,6 |
| 212 | 51,8 |
| 220 | 46,5 |
| 448 | 34,2 |
| 999 | 47,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 64,4 |
| 999 | 64,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,9 |
| 204 | 88,7 |
| 400 | 78,4 |
| 464 | 142,4 |
| 624 | 69,6 |
| 999 | 89,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 53,1 |
| 999 | 53,1 |
| 0808 10 80 | 400 | 110,5 |
| 404 | 91,2 |
| 720 | 77,6 |
| 999 | 93,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 94,4 |
| 400 | 85,6 |
| 720 | 59,5 |
| 999 | 79,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

102,8

204

84,6

212

169,4

248

157,0

608

118,9

624

221,4

999

142,4

0707 00 05

052

148,4

220

229,0

999

188,7

0709 90 70

052

165,8

204

169,4

999

167,6

0805 10 20

052

53,0

204

49,6

212

51,8

220

46,5

448

34,2

999

47,0

0805 20 10

204

64,4

999

64,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,9

204

88,7

400

78,4

464

142,4

624

69,6

999

89,4

0805 50 10

052

53,1

999

53,1

0808 10 80

400

110,5

404

91,2

720

77,6

999

93,1

0808 20 50

388

94,4

400

85,6

720

59,5

999

79,8

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 25.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 21/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 21/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 109/2005

ze dne 24. ledna 2005

o definici ekonomického území členských států pro účely nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 ze dne 15. července 2003 o harmonizaci hrubého národního důchodu v tržních cenách (nařízení o HND) (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 2 odst. 7 rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (2) se hrubý národní produkt (HNP) v tržních cenách považuje za rovný hrubému národnímu důchodu v tržních cenách (HND) stanovenému Komisí při použití Evropského systému hospodářských účtů (ESA). ESA z roku 1995 (ESA 95), který nahradil dva předchozí systémy z let 1970 a 1979, byl zaveden nařízením Rady (ES) 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (3) a byl popsán v příloze uvedeného nařízení. HNP byl nahrazen HND podle ESA 95 jako kritérium pro účely vlastních zdrojů s účinností od rozpočtového roku 2002. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 2 odst. 7 rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (2) se hrubý národní produkt (HNP) v tržních cenách považuje za rovný hrubému národnímu důchodu v tržních cenách (HND) stanovenému Komisí při použití Evropského systému hospodářských účtů (ESA). ESA z roku 1995 (ESA 95), který nahradil dva předchozí systémy z let 1970 a 1979, byl zaveden nařízením Rady (ES) 2223/96 ze dne 25. června 1996 o Evropském systému národních a regionálních účtů ve Společenství (3) a byl popsán v příloze uvedeného nařízení. HNP byl nahrazen HND podle ESA 95 jako kritérium pro účely vlastních zdrojů s účinností od rozpočtového roku 2002.

| (2) | Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 stanoví postupy pro předávání údajů o HND členskými státy a postupy a ověřování výpočtu HND a zřizuje Výbor pro HND. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 stanoví postupy pro předávání údajů o HND členskými státy a postupy a ověřování výpočtu HND a zřizuje Výbor pro HND.

| (3) | Pro účely definice hrubého národního důchodu v tržních cenách (HND) podle článku 1 nařízení (ES, Euratom) č. 1287/2003 je třeba vyjasnit definici ekonomického území v rámci ESA 95. |
| --- | --- |

(3)

Pro účely definice hrubého národního důchodu v tržních cenách (HND) podle článku 1 nařízení (ES, Euratom) č. 1287/2003 je třeba vyjasnit definici ekonomického území v rámci ESA 95.

| (4) | Pro účely provádění článku 1 směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom o harmonizaci výpočtu hrubého národního produktu v tržních cenách (4) definuje ekonomické území členských států rozhodnutí Komise 91/450/EHS, Euratom (5). Podobná definice by nyní měla být stanovena i ohledně HND. |
| --- | --- |

(4)

Pro účely provádění článku 1 směrnice Rady 89/130/EHS, Euratom o harmonizaci výpočtu hrubého národního produktu v tržních cenách (4) definuje ekonomické území členských států rozhodnutí Komise 91/450/EHS, Euratom (5). Podobná definice by nyní měla být stanovena i ohledně HND.

| (5) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro HND, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro HND,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro účely nařízení (ES, Euratom) č. 1287/2003 má výraz „ekonomické území“ obsah podle odstavců 2.05 a 2.06 přílohy A nařízení (ES) č. 2223/96, přičemž výrazem „geografické území“ používaným v uvedených odstavcích se rozumí území členských států podle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. ledna 2005.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 181, 19.7.2003, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s. 42.

2

(3)  Úř. věst. L 310, 30.11.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1267/2003 (Úř. věst. L 180, 18.7.2003, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. L 49, 21.2.1989, s. 26. Směrnice ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  Úř. věst. L 240, 29.8.1991, s. 36. Rozhodnutí ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

5

---

PŘÍLOHA

Území členských států:

| — | území Belgického království, |
| --- | --- |

—

území Belgického království,

| — | území České republiky, |
| --- | --- |

—

území České republiky,

| — | území Dánského království, s výjimkou Faerských ostrovů a Grónska, |
| --- | --- |

—

území Dánského království, s výjimkou Faerských ostrovů a Grónska,

| — | území Spolkové republiky Německo, |
| --- | --- |

—

území Spolkové republiky Německo,

| — | území Estonské republiky, |
| --- | --- |

—

území Estonské republiky,

| — | území Řecké republiky, |
| --- | --- |

—

území Řecké republiky,

| — | území Španělského království, |
| --- | --- |

—

území Španělského království,

| — | území Francouzské republiky, s výjimkou zámořských zemí a území, nad nimiž vykonává svrchovanost, jak jsou vymezeny v příloze II Smlouvy o založení Evropského společenství, |
| --- | --- |

—

území Francouzské republiky, s výjimkou zámořských zemí a území, nad nimiž vykonává svrchovanost, jak jsou vymezeny v příloze II Smlouvy o založení Evropského společenství,

| — | území Irska, |
| --- | --- |

—

území Irska,

| — | území Italské republiky, |
| --- | --- |

—

území Italské republiky,

| — | území Kyperské republiky, |
| --- | --- |

—

území Kyperské republiky,

| — | území Lotyšské republiky, |
| --- | --- |

—

území Lotyšské republiky,

| — | území Litevské republiky, |
| --- | --- |

—

území Litevské republiky,

| — | území Lucemburského velkovévodství, |
| --- | --- |

—

území Lucemburského velkovévodství,

| — | území Maďarské republiky, |
| --- | --- |

—

území Maďarské republiky,

| — | území Republiky Malta, |
| --- | --- |

—

území Republiky Malta,

| — | území Nizozemského království, s výjimkou zámořských zemí a území, nad nimiž vykonává svrchovanost, jak jsou vymezeny v příloze II Smlouvy o založení Evropského společenství, |
| --- | --- |

—

území Nizozemského království, s výjimkou zámořských zemí a území, nad nimiž vykonává svrchovanost, jak jsou vymezeny v příloze II Smlouvy o založení Evropského společenství,

| — | území Rakouské republiky, |
| --- | --- |

—

území Rakouské republiky,

| — | území Polské republiky, |
| --- | --- |

—

území Polské republiky,

| — | území Portugalské republiky, |
| --- | --- |

—

území Portugalské republiky,

| — | území Republiky Slovinsko, |
| --- | --- |

—

území Republiky Slovinsko,

| — | území Slovenské republiky, |
| --- | --- |

—

území Slovenské republiky,

| — | území Finské republiky, |
| --- | --- |

—

území Finské republiky,

| — | území Švédského království, |
| --- | --- |

—

území Švédského království,

| — | území Spojeného království Velké Británie a Severního Irska. |
| --- | --- |

—

území Spojeného království Velké Británie a Severního Irska.

---

| 25.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 21/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 21/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 110/2005

ze dne 24. ledna 2005,

kterým se stanoví poskytování vyrovnávacího příspěvku organizacím producentů pro tuňáky dodávané zpracovatelskému průmyslu v období od 1. října do 31. prosince 2003

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (1), a zejména na čl. 27 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Vyrovnávací příspěvek podle článku 27 nařízení (ES) č. 104/2000 se při splnění určitých podmínek poskytuje organizacím producentů tuňáků Společenství na množství tuňáků dodaná zpracovatelskému průmyslu v kalendářním čtvrtletí, během něhož byly zaznamenávány ceny, pokud současně průměrná čtvrtletní prodejní cena na trhu Společenství a dovozní cena, případně včetně vyrovnávacího poplatku, jsou nižší než 87 % produkční ceny daného produktu ve Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Vyrovnávací příspěvek podle článku 27 nařízení (ES) č. 104/2000 se při splnění určitých podmínek poskytuje organizacím producentů tuňáků Společenství na množství tuňáků dodaná zpracovatelskému průmyslu v kalendářním čtvrtletí, během něhož byly zaznamenávány ceny, pokud současně průměrná čtvrtletní prodejní cena na trhu Společenství a dovozní cena, případně včetně vyrovnávacího poplatku, jsou nižší než 87 % produkční ceny daného produktu ve Společenství.

| (2) | Z analýzy situace na trhu Společenství vyplývá, že v období od 1. října do 31. prosince 2003 jsou pro tuňáky žlutoploutvé (Thunnus albacares) o hmotnosti více než 10 kg na kus jak průměrná čtvrtletní prodejní cena na trhu, tak dovozní cena, které jsou uvedeny v článku 27 nařízení (ES) č. 104/2000, nižší než 87 % platné produkční ceny Společenství stanovené nařízením Rady (ES) č. 2346/2002 (2). |
| --- | --- |

(2)

Z analýzy situace na trhu Společenství vyplývá, že v období od 1. října do 31. prosince 2003 jsou pro tuňáky žlutoploutvé (Thunnus albacares) o hmotnosti více než 10 kg na kus jak průměrná čtvrtletní prodejní cena na trhu, tak dovozní cena, které jsou uvedeny v článku 27 nařízení (ES) č. 104/2000, nižší než 87 % platné produkční ceny Společenství stanovené nařízením Rady (ES) č. 2346/2002 (2).

| (3) | Pro stanovení práva na příspěvek se berou v úvahu prodeje, jejichž faktury jsou datovány dnem spadajícím do daného čtvrtletí a na jejichž základě byla vypočítána průměrná měsíční cena uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 2183/2001 (3). |
| --- | --- |

(3)

Pro stanovení práva na příspěvek se berou v úvahu prodeje, jejichž faktury jsou datovány dnem spadajícím do daného čtvrtletí a na jejichž základě byla vypočítána průměrná měsíční cena uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 2183/2001 (3).

| (4) | Výše příspěvku uvedená v čl. 27 odst. 2 nařízení (ES) č. 104/2000 nesmí v žádném případě překročit rozdíl mezi spouštěcím prahem a průměrnou prodejní cenou dotčeného produktu na trhu Společenství ani paušální částku ve výši 12 % tohoto prahu. |
| --- | --- |

(4)

Výše příspěvku uvedená v čl. 27 odst. 2 nařízení (ES) č. 104/2000 nesmí v žádném případě překročit rozdíl mezi spouštěcím prahem a průměrnou prodejní cenou dotčeného produktu na trhu Společenství ani paušální částku ve výši 12 % tohoto prahu.

| (5) | Množství, na něž lze získat vyrovnávací příspěvek uvedený v čl. 27 odst. 1 nařízení (ES) č. 104/2000, nesmí pro dané čtvrtletí v žádném případě překročit mezní hodnoty uvedené v odstavci 3 dotyčného článku. |
| --- | --- |

(5)

Množství, na něž lze získat vyrovnávací příspěvek uvedený v čl. 27 odst. 1 nařízení (ES) č. 104/2000, nesmí pro dané čtvrtletí v žádném případě překročit mezní hodnoty uvedené v odstavci 3 dotyčného článku.

| (6) | Množství tuňáků žlutokřídlých (Thunnus albacares) o hmotnosti více než 10 kg na kus, která byla prodávána a dodávána zpracovatelskému průmyslu na celním území Společenství, překročila v daném čtvrtletí množství prodávaná a dodávaná během stejného čtvrtletí tří předchozích rybářských hospodářských roků. Tato množství překračují horní hranice stanovené v čl. 27 odst. 3 nařízení (ES) č. 104/2000, a proto by měl být omezen celkový objem těchto produktů, na něž lze příspěvek získat. |
| --- | --- |

(6)

Množství tuňáků žlutokřídlých (Thunnus albacares) o hmotnosti více než 10 kg na kus, která byla prodávána a dodávána zpracovatelskému průmyslu na celním území Společenství, překročila v daném čtvrtletí množství prodávaná a dodávaná během stejného čtvrtletí tří předchozích rybářských hospodářských roků. Tato množství překračují horní hranice stanovené v čl. 27 odst. 3 nařízení (ES) č. 104/2000, a proto by měl být omezen celkový objem těchto produktů, na něž lze příspěvek získat.

| (7) | Na základě horních hranic uvedených v čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 104/2000 pro výpočet výše příspěvku každé organizaci producentů by měla být množství, na něž lze příspěvek získat, rozdělena mezi dotčené organizace producentů úměrně k jejich produkci během stejného čtvrtletí rybářských hospodářských let 2000, 2001 a 2002. |
| --- | --- |

(7)

Na základě horních hranic uvedených v čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 104/2000 pro výpočet výše příspěvku každé organizaci producentů by měla být množství, na něž lze příspěvek získat, rozdělena mezi dotčené organizace producentů úměrně k jejich produkci během stejného čtvrtletí rybářských hospodářských let 2000, 2001 a 2002.

| (8) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro produkty rybolovu, |
| --- | --- |

(8)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro produkty rybolovu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyrovnávací příspěvek podle článku 27 nařízení (ES) č. 104/2000 se pro období od 1. října do 31. prosince 2003 poskytuje na následující produkty v uvedené maximální výši:

| Produkt | Maximální výše příspěvku
  (EUR/t) |
| --- | --- |
| Tuňák žlutoploutvý (Thunnus albacares) o hmotnosti více než 10 kg na kus | 24 |

Produkt

Maximální výše příspěvku

(EUR/t)

Tuňák žlutoploutvý (Thunnus albacares) o hmotnosti více než 10 kg na kus

24

Článek 2

1.   Příspěvek se poskytuje v rámci těchto celkových objemů:

| — | tuňák žlutoploutvý (Thunnus albacares) o hmotnosti více než 10 kg na kus: 11 433,536 tun. |
| --- | --- |

—

tuňák žlutoploutvý (Thunnus albacares) o hmotnosti více než 10 kg na kus: 11 433,536 tun.

2.   Rozdělení celkového objemu mezi organizace producentů je stanoveno v příloze.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. ledna 2005.

Za Komisi

Joe BORG

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 17, 21.1.2000, s. 22.

1

(2)  Úř. věst. L 351, 28.12.2002, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 293, 10.11.2001, s. 11.

3

---

PŘÍLOHA

Rozdělení množství tuňáka, na něž lze pro období od 1. října do 31. prosince 2003 získat vyrovnávací příspěvek, mezi organizace producentů na základě čl. 27 odst. 4 nařízení (ES) č. 104/2000 a s uvedením množství podle procentní sazby příspěvku

| (v tunách) |
| --- |
| Tuňák žlutoploutvý (Thunnus albacares) o hmotnosti více než 10 kg na kus | Množství pro příspěvek ve výši 100 % (čl. 27 odst. 4 první odrážka) | Množství pro příspěvek ve výši 50 % (čl. 27 odst. 4 druhá odrážka) | Celkové množství pro příspěvek (čl. 27 odst. 4 první a druhá odrážka) |
| OPAGAC | 1 880,530 | 0 | 1 880,530 |
| OPTUC | 3 837,843 | 445,778 | 4 283,621 |
| OP 42 (CAN.) | 0 | 0 | 0 |
| ORTHONGEL | 4 720,123 | 549,262 | 5 269,385 |
| APASA | 0 | 0 | 0 |
| Madeira | 0 | 0 | 0 |
| EU – celkem | 10 438,496 | 995,040 | 11 433,536 |

(v tunách)

Tuňák žlutoploutvý (Thunnus albacares) o hmotnosti více než 10 kg na kus

Množství pro příspěvek ve výši 100 % (čl. 27 odst. 4 první odrážka)

Množství pro příspěvek ve výši 50 % (čl. 27 odst. 4 druhá odrážka)

Celkové množství pro příspěvek (čl. 27 odst. 4 první a druhá odrážka)

OPAGAC

1 880,530

0

1 880,530

OPTUC

3 837,843

445,778

4 283,621

OP 42 (CAN.)

0

0

0

ORTHONGEL

4 720,123

549,262

5 269,385

APASA

0

0

0

Madeira

0

0

0

EU – celkem

10 438,496

995,040

11 433,536

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Evropský parlament

| 25.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 21/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 21/8

---

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

ze dne 11. ledna 2005

o jmenování evropského veřejného ochránce práv

(2005/46/ES, Euratom)

EVROPSKÝ PARLAMENT,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na články 21, druhý odstavec, a 195 této smlouvy,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 107d této smlouvy,

s ohledem na své rozhodnutí ze dne 9. března 1994 o pravidlech a obecných podmínkách pro výkon funkce veřejného ochránce práv (1), ve znění rozhodnutí ze dne 14. března 2002 (2),

s ohledem na článek 194 jednacího řádu,

s ohledem na výzvu k podávání žádostí (3),

s ohledem na své hlasování dne 11. ledna 2005,

ROZHODL TAKTO:

Pan Nikiforos DIAMANDOUROS je jmenován evropským veřejným ochráncem práv.

Ve Štrasburku dne 11. ledna 2005.

Za Evropský parlament

Josep BORRELL FONTELLES

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 113, 4.5.1994, s. 15.

1

(2)  Úř. věst. L 92, 9.4.2002, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. C 213, 25.8.2004, s. 9.

3

---

Rada

| 25.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 21/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 21/9

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 22. prosince 2004,

kterým se mění rozhodnutí 2000/24/ES s ohledem na rozšíření Evropské unie a na Evropskou sousedskou politiku

(2005/47/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 181a této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dohody o přistoupení podepsané dne 16. dubna 2003 vstoupily v platnost dnem 1. května 2004. |
| --- | --- |

(1)

Dohody o přistoupení podepsané dne 16. dubna 2003 vstoupily v platnost dnem 1. května 2004.

| (2) | Komise ve své zprávě (1) vyhotovené podle třetího pododstavce čl. 1 odst. 1 rozhodnutí Rady 2000/24/ES ze dne 22. prosince 1999 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů na projekty mimo Společenství (střední a východní Evropa, země Středomoří, Latinská Amerika, Asie a Jihoafrická republika) (2) dospěla k závěru, že je účelné pozměnit toto rozhodnutí, zejména s ohledem na rozšíření Evropské unie. |
| --- | --- |

(2)

Komise ve své zprávě (1) vyhotovené podle třetího pododstavce čl. 1 odst. 1 rozhodnutí Rady 2000/24/ES ze dne 22. prosince 1999 o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů na projekty mimo Společenství (střední a východní Evropa, země Středomoří, Latinská Amerika, Asie a Jihoafrická republika) (2) dospěla k závěru, že je účelné pozměnit toto rozhodnutí, zejména s ohledem na rozšíření Evropské unie.

| (3) | Evropská rada se na svém zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 usnesla, že předvstupní podpora Turecka bude od roku 2004 financována z rozpočtové položky „předvstupní výdaje“. |
| --- | --- |

(3)

Evropská rada se na svém zasedání v Kodani ve dnech 12. a 13. prosince 2002 usnesla, že předvstupní podpora Turecka bude od roku 2004 financována z rozpočtové položky „předvstupní výdaje“.

| (4) | Zkušenost EIB s měnícími se postupy v oblasti investičních záruk od přijetí rozhodnutí 2000/24/ES ukázala potřebu přezkoumat rozsah politických rizik krytých zárukou Společenství a obchodních rizik, která nese EIB. |
| --- | --- |

(4)

Zkušenost EIB s měnícími se postupy v oblasti investičních záruk od přijetí rozhodnutí 2000/24/ES ukázala potřebu přezkoumat rozsah politických rizik krytých zárukou Společenství a obchodních rizik, která nese EIB.

| (5) | V rámci sdílení rizika by rozpočtová záruka měla sloužit nejen ke krytí politických rizik plynoucích ze zastavení devizového transferu, vyvlastnění, války a občanských nepokojů, ale i ke krytí rizik plynoucích z odepření spravedlnosti po porušení některých smluv ze strany vlády třetí země nebo jiných orgánů. |
| --- | --- |

(5)

V rámci sdílení rizika by rozpočtová záruka měla sloužit nejen ke krytí politických rizik plynoucích ze zastavení devizového transferu, vyvlastnění, války a občanských nepokojů, ale i ke krytí rizik plynoucích z odepření spravedlnosti po porušení některých smluv ze strany vlády třetí země nebo jiných orgánů.

| (6) | V rámci sdílení rizika by EIB měla krýt obchodní rizika zárukami nevládních třetích osob nebo jiným zajištěním nebo zástavou, jakož i tím, že bude spoléhat na finanční sílu dlužníka podle svých obvyklých kritérií. |
| --- | --- |

(6)

V rámci sdílení rizika by EIB měla krýt obchodní rizika zárukami nevládních třetích osob nebo jiným zajištěním nebo zástavou, jakož i tím, že bude spoléhat na finanční sílu dlužníka podle svých obvyklých kritérií.

| (7) | Finanční výhled na období od roku 2000 do roku 2006 podle interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu (3) stanoví strop rezervy na úvěrové záruky v rozpočtu Společenství ve výši 200 milionů EUR ročně (v cenách roku 1999). |
| --- | --- |

(7)

Finanční výhled na období od roku 2000 do roku 2006 podle interinstitucionální dohody ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu (3) stanoví strop rezervy na úvěrové záruky v rozpočtu Společenství ve výši 200 milionů EUR ročně (v cenách roku 1999).

| (8) | Úzká spolupráce mezi EIB a Komisí by měla zajišťovat soulad a součinnost s programy Evropské unie pro spolupráci mezi zeměpisnými oblastmi a rovněž i to, aby úvěrové operace EIB doplňovaly a posilovaly politiky Evropské unie pro tyto regiony. |
| --- | --- |

(8)

Úzká spolupráce mezi EIB a Komisí by měla zajišťovat soulad a součinnost s programy Evropské unie pro spolupráci mezi zeměpisnými oblastmi a rovněž i to, aby úvěrové operace EIB doplňovaly a posilovaly politiky Evropské unie pro tyto regiony.

| (9) | Rozhodnutí 2000/24/ES by proto mělo být příslušným způsobem změněno, |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutí 2000/24/ES by proto mělo být příslušným způsobem změněno,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Rozhodnutí 2000/24/ES se mění takto:

| 1. | Článek 1 se mění takto:






  a) | Odstavec 1 se mění takto:






  i) | první pododstavec se nahrazuje tímto:
  „Společenství poskytne Evropské investiční bance (EIB) paušální záruku, pokud jde o všechny neobdržené platby v souvislosti s úvěry, které EIB poskytla podle svých obvyklých kritérií na podporu příslušných zahraničněpolitických cílů Společenství pro investiční projekty v sousedních zemích jihovýchodní Evropy, v zemích Středomoří, v Latinské Americe, Asii a Jihoafrické republice.“, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Článek 1 se mění takto:

a)

Odstavec 1 se mění takto:

i)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„Společenství poskytne Evropské investiční bance (EIB) paušální záruku, pokud jde o všechny neobdržené platby v souvislosti s úvěry, které EIB poskytla podle svých obvyklých kritérií na podporu příslušných zahraničněpolitických cílů Společenství pro investiční projekty v sousedních zemích jihovýchodní Evropy, v zemích Středomoří, v Latinské Americe, Asii a Jihoafrické republice.“,

| ii) | v druhém pododstavci se druhá věta nahrazuje tímto:
  „Celkový limit otevřených úvěrů činí 19 460 milionů EUR v tomto členění:






  — | sousední země jihovýchodní Evropy:
  9 185 milionů EUR, |
| --- | --- | --- |

ii)

v druhém pododstavci se druhá věta nahrazuje tímto:

„Celkový limit otevřených úvěrů činí 19 460 milionů EUR v tomto členění:

—

sousední země jihovýchodní Evropy:

9 185 milionů EUR,

| — | země Středomoří:
  6 520 milionů EUR, |
| --- | --- |

—

země Středomoří:

6 520 milionů EUR,

| — | Latinská Amerika a Asie:
  2 480 milionů EUR, |
| --- | --- |

—

Latinská Amerika a Asie:

2 480 milionů EUR,

| — | Jihoafrická republika:
  825 milionů EUR, |
| --- | --- |

—

Jihoafrická republika:

825 milionů EUR,

| — | zvláštní opatření na podporu konsolidace a zintenzivnění celní unie mezi ES a Tureckem:
  450 milionů EUR; |
| --- | --- |

—

zvláštní opatření na podporu konsolidace a zintenzivnění celní unie mezi ES a Tureckem:

450 milionů EUR;

a tyto prostředky je možno použít nejpozději do 31. ledna 2007. Úvěry, které již byly schváleny, se odečtou od regionálních limitů.“

| b) | Odstavec 2 se mění takto:






  i) | první odrážka se nahrazuje tímto:






  „— | sousední země jihovýchodní Evropy: Albánie, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Rumunsko, Srbsko a Černá Hora, Turecko,“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Odstavec 2 se mění takto:

i)

první odrážka se nahrazuje tímto:

„—

sousední země jihovýchodní Evropy: Albánie, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Rumunsko, Srbsko a Černá Hora, Turecko,“

| ii) | ve druhé odrážce se zrušují slova „Kypr“, „Malta“ a „Turecko“. |
| --- | --- |

ii)

ve druhé odrážce se zrušují slova „Kypr“, „Malta“ a „Turecko“.

| 2. | V článku 2 se vkládá nový odstavec, který zní:
  „Komise předloží zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí nejpozději dne 31. července 2006.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 2 se vkládá nový odstavec, který zní:

„Komise předloží zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí nejpozději dne 31. července 2006.“

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 22. prosince 2004.

Za Radu

C. VEERMAN

předseda

---

(1)  KOM(2003) 603.

1

(2)  Úř. věst. L 9, 13.1.2000, s. 24. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2001/778/ES (Úř. věst. L 292, 9.11.2001, s. 43).

2

(3)  Úř. věst. C 172, 18.6.1999, s. 1.

3

---

| 25.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 21/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 21/11

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 22. prosince 2004

o poskytnutí záruky Společenství na případné ztráty Evropské investiční banky z úvěrů na některé druhy projektů v Rusku, Ukrajině, Moldávii a Bělorusku

(2005/48/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 181A této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na podporu Evropské sousedské politiky Evropské unie si Rada přeje umožnit Evropské investiční bance (EIB) poskytování úvěrů na některé druhy projektů v Rusku a v západních nových nezávislých státech („ZNNS“), a sice v Bělorusku, Moldávii a Ukrajině. |
| --- | --- |

(1)

Na podporu Evropské sousedské politiky Evropské unie si Rada přeje umožnit Evropské investiční bance (EIB) poskytování úvěrů na některé druhy projektů v Rusku a v západních nových nezávislých státech („ZNNS“), a sice v Bělorusku, Moldávii a Ukrajině.

| (2) | Na podporu iniciativy Severní dimenze zahájené na zasedání Evropské rady v Helsinkách v prosinci roku 1999 bylo přijato rozhodnutí Rady 2001/777/ES ze dne 6. listopadu 2001 o záruce Společenství pro Evropskou investiční banku za ztráty ze zvláštního úvěrování vybraných ekologických projektů v ruské oblasti Baltského moře v rámci Severní dimenze (2). |
| --- | --- |

(2)

Na podporu iniciativy Severní dimenze zahájené na zasedání Evropské rady v Helsinkách v prosinci roku 1999 bylo přijato rozhodnutí Rady 2001/777/ES ze dne 6. listopadu 2001 o záruce Společenství pro Evropskou investiční banku za ztráty ze zvláštního úvěrování vybraných ekologických projektů v ruské oblasti Baltského moře v rámci Severní dimenze (2).

| (3) | Úvěry EIB poskytované podle rozhodnutí 2001/777/ES se nyní blíží svému stropu. |
| --- | --- |

(3)

Úvěry EIB poskytované podle rozhodnutí 2001/777/ES se nyní blíží svému stropu.

| (4) | Ve svých závěrech Rada ve složení pro hospodářské a finanční záležitosti na svém zasedání dne 25. listopadu 2003 schválila dodatečné poskytnutí úvěrů EIB pro Rusko a ZNNS jako další rozvoj rozhodnutí 2001/777/ES na projekty v oblastech, ve kterých má EIB komparativní výhodu a kde poptávka po úvěrech není uspokojena. Předpokládá se, že EIB má „komparativní výhodu“ v těchto oblastech: životní prostředí, jakož i dopravní, telekomunikační a energetická infrastruktura na prioritních osách transevropské sítě („TEN“) s přeshraničními důsledky pro členské státy. |
| --- | --- |

(4)

Ve svých závěrech Rada ve složení pro hospodářské a finanční záležitosti na svém zasedání dne 25. listopadu 2003 schválila dodatečné poskytnutí úvěrů EIB pro Rusko a ZNNS jako další rozvoj rozhodnutí 2001/777/ES na projekty v oblastech, ve kterých má EIB komparativní výhodu a kde poptávka po úvěrech není uspokojena. Předpokládá se, že EIB má „komparativní výhodu“ v těchto oblastech: životní prostředí, jakož i dopravní, telekomunikační a energetická infrastruktura na prioritních osách transevropské sítě („TEN“) s přeshraničními důsledky pro členské státy.

| (5) | Úvěrový mandát by měl podléhat na jedné straně příslušným podmínkám v souladu s dohodami EU na vysoké úrovni o politických a makroekonomických aspektech a s ostatními mezinárodními finančními institucemi o odvětvových a projektových aspektech a na straně druhé náležité dělbě práce mezi EIB a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD). |
| --- | --- |

(5)

Úvěrový mandát by měl podléhat na jedné straně příslušným podmínkám v souladu s dohodami EU na vysoké úrovni o politických a makroekonomických aspektech a s ostatními mezinárodními finančními institucemi o odvětvových a projektových aspektech a na straně druhé náležité dělbě práce mezi EIB a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD).

| (6) | Financování EIB by se mělo řídit obvyklými kritérii a postupy EIB, včetně vhodných kontrolních opatření, jakož i příslušnými pravidly a postupy platnými pro Účetní dvůr a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) tak, aby podporovalo politiky Společenství. Pro zajištění koordinace priorit a činností v dotyčných zemích a pro vyhodnocení pokroku při plnění odpovídajících politických cílů Společenství by se měly konat pravidelné konzultace mezi EIB a Komisí. |
| --- | --- |

(6)

Financování EIB by se mělo řídit obvyklými kritérii a postupy EIB, včetně vhodných kontrolních opatření, jakož i příslušnými pravidly a postupy platnými pro Účetní dvůr a Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) tak, aby podporovalo politiky Společenství. Pro zajištění koordinace priorit a činností v dotyčných zemích a pro vyhodnocení pokroku při plnění odpovídajících politických cílů Společenství by se měly konat pravidelné konzultace mezi EIB a Komisí.

| (7) | Toto rozhodnutí bude vzato v úvahu v rámci celkového hodnocení všeobecného úvěrového mandátu EIB na projekty mimo Evropskou unii v prosinci roku 2006, |
| --- | --- |

(7)

Toto rozhodnutí bude vzato v úvahu v rámci celkového hodnocení všeobecného úvěrového mandátu EIB na projekty mimo Evropskou unii v prosinci roku 2006,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Cíl

Společenství poskytne Evropské investiční bance (dále „EIB“) záruku na všechny nevyrovnané, avšak splatné platby v souvislosti s úvěry, které EIB poskytla v souladu se svými obvyklými kritérii a na podporu příslušných zahraničněpolitických cílů Společenství pro investiční projekty v Rusku a v západních nových nezávislých státech, a to v Bělorusku, Moldávii a Ukrajině.

Článek 2

Způsobilé projekty

Způsobilé projekty představující významný zájem pro Evropskou unii spadají do těchto oblastí:

| — | životní prostředí, |
| --- | --- |

—

životní prostředí,

| — | dopravní, telekomunikační a energetická infrastruktura na prioritních osách transevropské sítě (TEN) s přeshraničními důsledky pro členské státy. |
| --- | --- |

—

dopravní, telekomunikační a energetická infrastruktura na prioritních osách transevropské sítě (TEN) s přeshraničními důsledky pro členské státy.

Článek 3

Strop a podmínky

1.   Celkový strop otevřených úvěrů je 500 milionů EUR.

2.   EIB obdrží mimořádnou 100 % záruku Společenství, která pokryje celkovou částku úvěrů otevřených na základě tohoto rozhodnutí a veškeré související částky.

3.   Projekty financované úvěry krytými touto zárukou musí splňovat tato kritéria:

| a) | způsobilost v souladu s článkem 2; |
| --- | --- |

a)

způsobilost v souladu s článkem 2;

| b) | spolupráce a případné spolufinancování EIB s jinými mezinárodními finančními institucemi za účelem zajištění přiměřeného sdílení rizika a vhodných podmínek projektů. |
| --- | --- |

b)

spolupráce a případné spolufinancování EIB s jinými mezinárodními finančními institucemi za účelem zajištění přiměřeného sdílení rizika a vhodných podmínek projektů.

EIB a EBRD se vhodným způsobem podílejí na práci v souladu se vzájemně dohodnutými postupy a podávají zprávy v souladu s článkem 5. EIB využije zejména zkušeností EBRD z Ruska a ZNNS.

Článek 4

Způsobilost jednotlivých zemí

Jednotlivé země se stanou způsobilými v rámci stropu, pokud splní příslušné podmínky v souladu s dohodami na vysoké úrovni mezi Evropskou unií a dotyčnou zemí o politických a makroekonomických aspektech. Komise určí, kdy jednotlivé země splnily příslušné podmínky, a oznámí tuto skutečnost EIB.

Článek 5

Podávání zpráv

Komise informuje každý rok Evropský parlament a Radu o úvěrových operacích uskutečněných na základě tohoto rozhodnutí a současně předloží hodnocení provádění tohoto rozhodnutí a koordinace mezi mezinárodními finančními institucemi podílejícími se na projektech.

Tyto informace budou obsahovat hodnocení příspěvku úvěrů poskytnutých na základě tohoto rozhodnutí k plnění příslušných cílů zahraniční politiky Společenství.

Pro účely prvního a druhého odstavce předá EIB Komisi příslušné informace.

Článek 6

Doba trvání

Záruka se vztahuje na úvěry schválené do 31. ledna 2007.

Nedosáhnou-li úvěry poskytnuté EIB po uplynutí tohoto období celkového stropu uvedeného v čl. 3 odst. 1, prodlužuje se toto období automaticky o šest měsíců.

Článek 7

Závěrečná ustanovení

1.   Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

2.   EIB a Komise stanoví podmínky, za kterých se záruka poskytuje.

V Bruselu dne 22. prosince 2004.

Za Radu

C. VEERMAN

předseda

---

(1)  Stanovisko ze dne 14. prosince 2004 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).

1

(2)  Úř. věst. L 292, 9.11.2001, s. 41.

2

---

| 25.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 21/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 21/13

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 18. ledna 2005

o pravidlech fungování výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora

(2005/49/ES, Euratom)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

s ohledem na Protokol o statutu Soudního dvora, ve znění rozhodnutí Rady 2004/752/ES, Euratom ze dne 2. listopadu 2004 o zřízení Soudu pro veřejnou službu Evropské unie (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 přílohy I tohoto protokolu,

s ohledem na doporučení předsedy Soudního dvora ze dne 2. prosince 2004,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora upravuje zřízení výboru složeného ze sedmi osob z řad bývalých členů Soudního dvora a Soudu prvního stupně a obecně uznávaných právníků. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora upravuje zřízení výboru složeného ze sedmi osob z řad bývalých členů Soudního dvora a Soudu prvního stupně a obecně uznávaných právníků.

| (2) | Podle uvedeného odstavce 3 Rada rozhoduje na doporučení předsedy Soudního dvora kvalifikovanou většinou o pravidlech fungování tohoto výboru. Je třeba provést toto ustanovení, |
| --- | --- |

(2)

Podle uvedeného odstavce 3 Rada rozhoduje na doporučení předsedy Soudního dvora kvalifikovanou většinou o pravidlech fungování tohoto výboru. Je třeba provést toto ustanovení,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Pravidla fungování výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora jsou obsažena v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 18. ledna 2005.

Za Radu

J.-C. JUNCKER

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 333, 9.11.2004, s. 7.

1

---

PŘÍLOHA

Pravidla fungování výboru stanoveného v čl. 3 odst. 3 přílohy I Protokolu o statutu Soudního dvora

| 1. | Výbor se skládá ze sedmi osob z řad bývalých členů Soudního dvora a Soudu prvního stupně a obecně uznávaných právníků. |
| --- | --- |

1.

Výbor se skládá ze sedmi osob z řad bývalých členů Soudního dvora a Soudu prvního stupně a obecně uznávaných právníků.

| 2. | Tyto osoby jsou jmenovány na dobu čtyř let. Po uplynutí tohoto období mohou být jmenovány opakovaně. |
| --- | --- |

2.

Tyto osoby jsou jmenovány na dobu čtyř let. Po uplynutí tohoto období mohou být jmenovány opakovaně.

| 3. | Výboru předsedá jeden z jeho členů, jmenovaný k tomuto účelu Radou. |
| --- | --- |

3.

Výboru předsedá jeden z jeho členů, jmenovaný k tomuto účelu Radou.

| 4. | Generální sekretariát Rady zajišťuje sekretariát výboru. Poskytuje administrativní zázemí nezbytné k práci výboru, včetně zajištění překladů dokumentů. |
| --- | --- |

4.

Generální sekretariát Rady zajišťuje sekretariát výboru. Poskytuje administrativní zázemí nezbytné k práci výboru, včetně zajištění překladů dokumentů.

| 5. | Výbor je schopen se usnášet, pokud je přítomno alespoň pět jeho členů.
  Výbor rozhoduje prostou většinou. V případě rovnosti hlasů je rozhodující hlas předsedy. |
| --- | --- |

5.

Výbor je schopen se usnášet, pokud je přítomno alespoň pět jeho členů.

Výbor rozhoduje prostou většinou. V případě rovnosti hlasů je rozhodující hlas předsedy.

| 6. | Členům výboru, kteří za účelem výkonu svých funkcí cestují mimo své bydliště, se nahrazují jejich výdaje a poskytují se jim náhrady za podmínek stanovených v článku 6 nařízení Rady č. 422/67/EHS, č. 5/67/Euratom o platových poměrech předsedy a členů Komise, předsedy, soudců, generálních advokátů a tajemníka Soudního dvora a předsedy, členů a tajemníka Soudu prvního stupně (1).
  Odpovídající náklady nese Rada. |
| --- | --- |

6.

Členům výboru, kteří za účelem výkonu svých funkcí cestují mimo své bydliště, se nahrazují jejich výdaje a poskytují se jim náhrady za podmínek stanovených v článku 6 nařízení Rady č. 422/67/EHS, č. 5/67/Euratom o platových poměrech předsedy a členů Komise, předsedy, soudců, generálních advokátů a tajemníka Soudního dvora a předsedy, členů a tajemníka Soudu prvního stupně (1).

Odpovídající náklady nese Rada.

---

(1)  Úř. věst. 187, 8.8.1967, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 1292/2004 (Úř. věst. L 243, 15.7.2004, s. 23).

---

Komise

| 25.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 21/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 21/15

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 17. ledna 2005

o harmonizaci pásma rádiového spektra 24 GHz pro účely časově omezeného používání vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu ve Společenství

(oznámeno pod číslem K(2005) 34)

(Text s významem pro EHP)

(2005/50/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 2. června 2003„Evropský akční program pro bezpečnost silničního provozu – snížení počtu obětí silničních nehod v Evropské unii na polovinu do roku 2010: společná odpovědnost“ (2) stanoví ucelený přístup k bezpečnosti silničního provozu v Evropské unii. Dále Komise ve svém sdělení Radě a Evropskému parlamentu ze dne 15. září 2003 nazvaném „Informační a komunikační technologie pro bezpečná a inteligentní vozidla“ (3) oznámila svůj záměr zvýšit bezpečnost silničního provozu v Evropě, tzv. iniciativu eSafety, která spočívá ve využití nových informačních a komunikačních technologií a inteligentních systémů pro bezpečnost silničního provozu, např. vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu. Rada ve svých závěrech k bezpečnosti silničního provozu (4) ze dne 5. prosince 2003 rovněž vyzvala ke zlepšení bezpečnosti vozidel podporou nových technologií, jako např. elektronické bezpečnosti. |
| --- | --- |

(1)

Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 2. června 2003„Evropský akční program pro bezpečnost silničního provozu – snížení počtu obětí silničních nehod v Evropské unii na polovinu do roku 2010: společná odpovědnost“ (2) stanoví ucelený přístup k bezpečnosti silničního provozu v Evropské unii. Dále Komise ve svém sdělení Radě a Evropskému parlamentu ze dne 15. září 2003 nazvaném „Informační a komunikační technologie pro bezpečná a inteligentní vozidla“ (3) oznámila svůj záměr zvýšit bezpečnost silničního provozu v Evropě, tzv. iniciativu eSafety, která spočívá ve využití nových informačních a komunikačních technologií a inteligentních systémů pro bezpečnost silničního provozu, např. vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu. Rada ve svých závěrech k bezpečnosti silničního provozu (4) ze dne 5. prosince 2003 rovněž vyzvala ke zlepšení bezpečnosti vozidel podporou nových technologií, jako např. elektronické bezpečnosti.

| (2) | Aby bylo možné vyvíjet a používat vozidlové radary krátkého dosahu ve Společenství rychle a koordinovaně, je nutné, aby byla pro jejich využití bezodkladně k dispozici stálá harmonizovaná rádiová kmitočtová pásma, aby příslušná odvětví měla důvěru a provedla potřebné investice. |
| --- | --- |

(2)

Aby bylo možné vyvíjet a používat vozidlové radary krátkého dosahu ve Společenství rychle a koordinovaně, je nutné, aby byla pro jejich využití bezodkladně k dispozici stálá harmonizovaná rádiová kmitočtová pásma, aby příslušná odvětví měla důvěru a provedla potřebné investice.

| (3) | S ohledem na tuto harmonizaci vydala Komise dne 5. srpna 2003 podle čl. 4 odst. 2 rozhodnutí č. 676/2002/ES pověření Evropské konferenci poštovních a telekomunikačních správ (CEPT) harmonizovat rádiové spektrum a napomáhat koordinovanému zavedení vozidlových radarových systémů krátkého dosahu. |
| --- | --- |

(3)

S ohledem na tuto harmonizaci vydala Komise dne 5. srpna 2003 podle čl. 4 odst. 2 rozhodnutí č. 676/2002/ES pověření Evropské konferenci poštovních a telekomunikačních správ (CEPT) harmonizovat rádiové spektrum a napomáhat koordinovanému zavedení vozidlových radarových systémů krátkého dosahu.

| (4) | Na základě tohoto pověření vymezila CEPT jako nejvhodnější pásmo pro dlouhodobý rozvoj a používání vozidlových radarů krátkého dosahu pásmo 79 GHz a doporučila zavedení tohoto opatření nejpozději do ledna 2005. Komise proto přijala rozhodnutí 2004/545/ES ze dne 8. července 2004 o harmonizaci rádiového spektra v pásmu 79 GHz pro účely radarových zařízení krátkého dosahu pro použití v automobilové oblasti ve Společenství (5). |
| --- | --- |

(4)

Na základě tohoto pověření vymezila CEPT jako nejvhodnější pásmo pro dlouhodobý rozvoj a používání vozidlových radarů krátkého dosahu pásmo 79 GHz a doporučila zavedení tohoto opatření nejpozději do ledna 2005. Komise proto přijala rozhodnutí 2004/545/ES ze dne 8. července 2004 o harmonizaci rádiového spektra v pásmu 79 GHz pro účely radarových zařízení krátkého dosahu pro použití v automobilové oblasti ve Společenství (5).

| (5) | Ovšem technologie vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 79 GHz se stále ještě vyvíjí a není okamžitě dostupná s efektivními náklady, ačkoli se má za to, že odvětví její vývoj podpoří tak, aby byla dostupná co nejdříve. |
| --- | --- |

(5)

Ovšem technologie vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 79 GHz se stále ještě vyvíjí a není okamžitě dostupná s efektivními náklady, ačkoli se má za to, že odvětví její vývoj podpoří tak, aby byla dostupná co nejdříve.

| (6) | Ve zprávě Evropské komisi ze dne 9. července 2004 založené na pověření ze dne 5. srpna 2003 označila CEPT za dočasné řešení pásmo 24 GHz, které by umožnilo včasné zavedení vozidlových radarů krátkého dosahu ve Společenství tak, aby se naplnily cíle iniciativy eSafety, neboť v tomto pásmu lze technologii považovat za dostatečně vyspělou. Proto by členské státy měly přijmout vhodná opatření v závislosti na konkrétním stavu vnitrostátních rádiových spekter tak, aby v pásmu 24 GHz (21,65–26,65 GHz) harmonizovaně zpřístupnily dostatečné rádiové spektrum a zároveň ochránily stávající služby fungující v tomto pásmu před škodlivým rušením. |
| --- | --- |

(6)

Ve zprávě Evropské komisi ze dne 9. července 2004 založené na pověření ze dne 5. srpna 2003 označila CEPT za dočasné řešení pásmo 24 GHz, které by umožnilo včasné zavedení vozidlových radarů krátkého dosahu ve Společenství tak, aby se naplnily cíle iniciativy eSafety, neboť v tomto pásmu lze technologii považovat za dostatečně vyspělou. Proto by členské státy měly přijmout vhodná opatření v závislosti na konkrétním stavu vnitrostátních rádiových spekter tak, aby v pásmu 24 GHz (21,65–26,65 GHz) harmonizovaně zpřístupnily dostatečné rádiové spektrum a zároveň ochránily stávající služby fungující v tomto pásmu před škodlivým rušením.

| (7) | Podle poznámky 5.340 Radiokomunikačního řádu Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) se v pásmu 23,6–24,0 GHz zakazuje veškeré vysílání, aby se chránilo přednostní využívání tohoto pásma radioastronomickou službou a pasivními službami družicového průzkumu Země a kosmického výzkumu. Tento zákaz je zdůvodněn skutečností, že škodlivé rušení těchto služeb formou vysílání v tomto pásmu nelze připustit. |
| --- | --- |

(7)

Podle poznámky 5.340 Radiokomunikačního řádu Mezinárodní telekomunikační unie (ITU) se v pásmu 23,6–24,0 GHz zakazuje veškeré vysílání, aby se chránilo přednostní využívání tohoto pásma radioastronomickou službou a pasivními službami družicového průzkumu Země a kosmického výzkumu. Tento zákaz je zdůvodněn skutečností, že škodlivé rušení těchto služeb formou vysílání v tomto pásmu nelze připustit.

| (8) | Poznámka 5.340 je předmětem vnitrostátní úpravy a může být použita ve spojení s ustanovením 4.4 Radiokomunikačního řádu, podle nějž nesmí být žádné stanici přidělen kmitočet odchylně od Radiokomunikačního řádu s výjimkou výslovné podmínky, že tato stanice při využití přiděleného kmitočtu nezpůsobí škodlivé rušení stanici, která je provozována v souladu s ustanoveními pravidel ITU. Proto CEPT ve zprávě Komisi upozornila na to, že poznámka 5.340 využití pásem, na něž se vztahuje, správám zcela nezakazuje, pokud nebudou mít vliv na služby jiných správ a nebudou usilovat ani o mezinárodní uznání takového využití v rámci ITU. |
| --- | --- |

(8)

Poznámka 5.340 je předmětem vnitrostátní úpravy a může být použita ve spojení s ustanovením 4.4 Radiokomunikačního řádu, podle nějž nesmí být žádné stanici přidělen kmitočet odchylně od Radiokomunikačního řádu s výjimkou výslovné podmínky, že tato stanice při využití přiděleného kmitočtu nezpůsobí škodlivé rušení stanici, která je provozována v souladu s ustanoveními pravidel ITU. Proto CEPT ve zprávě Komisi upozornila na to, že poznámka 5.340 využití pásem, na něž se vztahuje, správám zcela nezakazuje, pokud nebudou mít vliv na služby jiných správ a nebudou usilovat ani o mezinárodní uznání takového využití v rámci ITU.

| (9) | Kmitočtové pásmo 23,6–24,0 GHz je především důležité pro vědecké a meteorologické využití, konkrétně pro měření obsahu vodních par, které je nezbytné při měření teplot ve službě družicového průzkumu Země (EESS). Tento kmitočet plní velmi významnou úlohu zejména v iniciativě „Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti“ (GMES), jejímž cílem je funkční evropský výstražný systém. Kmitočtové pásmo 22,21–24,00 GHz je nutné rovněž pro měření spektrálních čar čpavku a vody, ale i pro průběžné pozorování v radioastronomické službě. |
| --- | --- |

(9)

Kmitočtové pásmo 23,6–24,0 GHz je především důležité pro vědecké a meteorologické využití, konkrétně pro měření obsahu vodních par, které je nezbytné při měření teplot ve službě družicového průzkumu Země (EESS). Tento kmitočet plní velmi významnou úlohu zejména v iniciativě „Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti“ (GMES), jejímž cílem je funkční evropský výstražný systém. Kmitočtové pásmo 22,21–24,00 GHz je nutné rovněž pro měření spektrálních čar čpavku a vody, ale i pro průběžné pozorování v radioastronomické službě.

| (10) | Pásma 21,2–23,6 GHz a 24,5–26,5 GHz jsou v Radiokomunikačním řádu ITU přidělena přednostně pevné službě a významně se využívají pro pevné spoje s cílem vyhovět požadavkům na infrastrukturu stávajících mobilních sítí 2G a 3G a rozvíjet širokopásmové pevné bezdrátové sítě. |
| --- | --- |

(10)

Pásma 21,2–23,6 GHz a 24,5–26,5 GHz jsou v Radiokomunikačním řádu ITU přidělena přednostně pevné službě a významně se využívají pro pevné spoje s cílem vyhovět požadavkům na infrastrukturu stávajících mobilních sítí 2G a 3G a rozvíjet širokopásmové pevné bezdrátové sítě.

| (11) | Na základě studií kompatibility mezi vozidlovými radary krátkého dosahu a pevnými službami, službami družicového průzkumu Země a radioastronomickými službami došla CEPT k závěru, že neomezené používání systému vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 24 GHz způsobí nepřijatelné škodlivé rušení stávajícím rádiovým aplikacím, které jsou provozovány v tomto pásmu. S ohledem na Radiokomunikační řád ITU a na význam těchto služeb je možno zavést vozidlové radary krátkého dosahu v pásmu 24 GHz pouze za podmínky, že tyto služby v uvedeném pásmu budou dostatečně ochráněny. V této souvislosti je třeba upozornit na to, že ačkoli signál vycházející z vozidlového radarového zařízení krátkého rozsahu je ve většině kmitočtového pásma 24 GHz velmi slabý, musí se přihlédnout ke kumulativnímu účinku používání velkého množství těchto zařízení, jež by jednotlivě škodlivé rušení nevyvolávala. |
| --- | --- |

(11)

Na základě studií kompatibility mezi vozidlovými radary krátkého dosahu a pevnými službami, službami družicového průzkumu Země a radioastronomickými službami došla CEPT k závěru, že neomezené používání systému vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 24 GHz způsobí nepřijatelné škodlivé rušení stávajícím rádiovým aplikacím, které jsou provozovány v tomto pásmu. S ohledem na Radiokomunikační řád ITU a na význam těchto služeb je možno zavést vozidlové radary krátkého dosahu v pásmu 24 GHz pouze za podmínky, že tyto služby v uvedeném pásmu budou dostatečně ochráněny. V této souvislosti je třeba upozornit na to, že ačkoli signál vycházející z vozidlového radarového zařízení krátkého rozsahu je ve většině kmitočtového pásma 24 GHz velmi slabý, musí se přihlédnout ke kumulativnímu účinku používání velkého množství těchto zařízení, jež by jednotlivě škodlivé rušení nevyvolávala.

| (12) | Podle CEPT by stávající aplikace, jež jsou provozovány v pásmu 24 GHz nebo v jeho okolí, rostoucí měrou trpěly z důvodu značného škodlivého rušení v případě, že by se překročila jistá míra rozšíření vozidel, která by zmíněné pásmo 24 GHz využívala pro účely vozidlových radarů krátkého dosahu. CEPT došla k závěru, že zejména sdílení služeb družicového průzkumu Země a vozidlových radarů krátkého dosahu by bylo možné pouze dočasně, pokud podíl vozidel vybavených vozidlovým radarem krátkého dosahu v pásmu 24 GHz nepřesáhne 7,0 % na každém vnitrostátním trhu. Tento podíl byl sice vypočten na základě pixelů EESS, ovšem vnitrostátní trhy slouží jako základ pro výpočet prahu proto, že představují nejúčinnější prostředek pro příslušné sledování. |
| --- | --- |

(12)

Podle CEPT by stávající aplikace, jež jsou provozovány v pásmu 24 GHz nebo v jeho okolí, rostoucí měrou trpěly z důvodu značného škodlivého rušení v případě, že by se překročila jistá míra rozšíření vozidel, která by zmíněné pásmo 24 GHz využívala pro účely vozidlových radarů krátkého dosahu. CEPT došla k závěru, že zejména sdílení služeb družicového průzkumu Země a vozidlových radarů krátkého dosahu by bylo možné pouze dočasně, pokud podíl vozidel vybavených vozidlovým radarem krátkého dosahu v pásmu 24 GHz nepřesáhne 7,0 % na každém vnitrostátním trhu. Tento podíl byl sice vypočten na základě pixelů EESS, ovšem vnitrostátní trhy slouží jako základ pro výpočet prahu proto, že představují nejúčinnější prostředek pro příslušné sledování.

| (13) | CEPT dále došla k závěru, že pro zachování požadavků na ochranu pevné služby, bude sdílení služeb družicového průzkumu Země a vozidlových radarů krátkého dosahu dočasně možné, pokud podíl vozidel vybavených vozidlovým radarem krátkého dosahu, které se pohybují na dohled od přijímače pevné služby, nepřesáhne 10 %. |
| --- | --- |

(13)

CEPT dále došla k závěru, že pro zachování požadavků na ochranu pevné služby, bude sdílení služeb družicového průzkumu Země a vozidlových radarů krátkého dosahu dočasně možné, pokud podíl vozidel vybavených vozidlovým radarem krátkého dosahu, které se pohybují na dohled od přijímače pevné služby, nepřesáhne 10 %.

| (14) | Proto se na základě práce CEPT očekává, že ke škodlivému rušení ostatních uživatelů pásma by nemělo docházet, pokud celkové množství vozidel, která jsou registrována, uvedena na trh nebo do provozu a vybavena vozidlovým radarem krátkého dosahu v pásmu 24 GHz, nepřesáhne 7 % celkového množství vozidel v oběhu v každém členském státě. |
| --- | --- |

(14)

Proto se na základě práce CEPT očekává, že ke škodlivému rušení ostatních uživatelů pásma by nemělo docházet, pokud celkové množství vozidel, která jsou registrována, uvedena na trh nebo do provozu a vybavena vozidlovým radarem krátkého dosahu v pásmu 24 GHz, nepřesáhne 7 % celkového množství vozidel v oběhu v každém členském státě.

| (15) | V současnosti se neočekává, že by tohoto prahu bylo dosaženo před referenčním datem 30. června 2013. |
| --- | --- |

(15)

V současnosti se neočekává, že by tohoto prahu bylo dosaženo před referenčním datem 30. června 2013.

| (16) | Některé členské státy využívají pásma 24 GHz rovněž pro radary pro měření rychlosti, které rovněž posilují bezpečnost silničního provozu. Po studiích kompatibility vozidlových radarů krátkého dosahu provedených na určitém množství takovýchto zařízení provozovaných v Evropě došel CEPT k závěru, že kompatibilita je možná za určitých podmínek, zejména rozdělením středových frekvencí obou systémů o nejméně 25 MHz, a že riziko škodlivého rušení je nízké a nebude způsobovat chyby v měření rychlosti. Rovněž výrobci vozidel, kteří používají radarových systémů krátkého dosahu, se zavázali pokračovat v přijímání příslušných kroků k zajištění toho, aby riziko rušení radarů pro měření rychlosti bylo minimální. Spolehlivost radarů pro měření rychlosti nebude proto nijak významně ovlivněna používáním radarových systémů krátkého dosahu. |
| --- | --- |

(16)

Některé členské státy využívají pásma 24 GHz rovněž pro radary pro měření rychlosti, které rovněž posilují bezpečnost silničního provozu. Po studiích kompatibility vozidlových radarů krátkého dosahu provedených na určitém množství takovýchto zařízení provozovaných v Evropě došel CEPT k závěru, že kompatibilita je možná za určitých podmínek, zejména rozdělením středových frekvencí obou systémů o nejméně 25 MHz, a že riziko škodlivého rušení je nízké a nebude způsobovat chyby v měření rychlosti. Rovněž výrobci vozidel, kteří používají radarových systémů krátkého dosahu, se zavázali pokračovat v přijímání příslušných kroků k zajištění toho, aby riziko rušení radarů pro měření rychlosti bylo minimální. Spolehlivost radarů pro měření rychlosti nebude proto nijak významně ovlivněna používáním radarových systémů krátkého dosahu.

| (17) | Některé členské státy budou v budoucnosti pásmo 21,4–22,0 GHz využívat pro rozhlasovou družicovou službu (BSS) v sestupném směru. Na základě studií kompatibility došly příslušné správy k závěru, že pokud vysílání vozidlových radarů krátkého dosahu nepřesáhne u kmitočtů nižších než 22 GHz–61,3 dBm/MHz, žádné problémy s kompatibilitou nenastanou. |
| --- | --- |

(17)

Některé členské státy budou v budoucnosti pásmo 21,4–22,0 GHz využívat pro rozhlasovou družicovou službu (BSS) v sestupném směru. Na základě studií kompatibility došly příslušné správy k závěru, že pokud vysílání vozidlových radarů krátkého dosahu nepřesáhne u kmitočtů nižších než 22 GHz–61,3 dBm/MHz, žádné problémy s kompatibilitou nenastanou.

| (18) | Je třeba, aby výše uvedené předpoklady a preventivní opatření Komise za pomoci členských států neustále, objektivně a přiměřeně přezkoumávala, aby se na základě konkrétních důkazů zhodnotilo, zda na některém vnitrostátním trhu dojde k překročení prahu 7 % ještě před referenčním datem, zda v dohledné době dochází nebo může docházet ke škodlivému rušení ostatních uživatelů pásma v důsledku překročení prahu 7 % na některém vnitrostátním trhu, nebo zda ke škodlivému rušení ostatních uživatelů pásma dochází i bez překročení tohoto prahu. |
| --- | --- |

(18)

Je třeba, aby výše uvedené předpoklady a preventivní opatření Komise za pomoci členských států neustále, objektivně a přiměřeně přezkoumávala, aby se na základě konkrétních důkazů zhodnotilo, zda na některém vnitrostátním trhu dojde k překročení prahu 7 % ještě před referenčním datem, zda v dohledné době dochází nebo může docházet ke škodlivému rušení ostatních uživatelů pásma v důsledku překročení prahu 7 % na některém vnitrostátním trhu, nebo zda ke škodlivému rušení ostatních uživatelů pásma dochází i bez překročení tohoto prahu.

| (19) | Může se tedy stát, že v důsledku údajů získaných v tomto přezkumném procesu se ukáže, že toto rozhodnutí je třeba upravit, zejména pak proto, aby se zajistilo, že nedochází ke škodlivému rušení ostatních uživatelů pásma. |
| --- | --- |

(19)

Může se tedy stát, že v důsledku údajů získaných v tomto přezkumném procesu se ukáže, že toto rozhodnutí je třeba upravit, zejména pak proto, aby se zajistilo, že nedochází ke škodlivému rušení ostatních uživatelů pásma.

| (20) | Ze stejného důvodu nelze předpokládat, že pásmo 24 GHz bude pro vozidlové radary krátkého dosahu k dispozici až do referenčního data, pokud se časem prokáže, že některý z výše uvedených předpokladů neplatí. |
| --- | --- |

(20)

Ze stejného důvodu nelze předpokládat, že pásmo 24 GHz bude pro vozidlové radary krátkého dosahu k dispozici až do referenčního data, pokud se časem prokáže, že některý z výše uvedených předpokladů neplatí.

| (21) | Aby se usnadnilo sledování využívání pásma 24 GHz i přezkumný proces a aby se zvýšila jejich účinnost, mohou se členské státy rozhodnout, že se v souvislosti s údaji potřebnými pro tento přezkumný proces obrátí přímo na výrobce a dovozce. |
| --- | --- |

(21)

Aby se usnadnilo sledování využívání pásma 24 GHz i přezkumný proces a aby se zvýšila jejich účinnost, mohou se členské státy rozhodnout, že se v souvislosti s údaji potřebnými pro tento přezkumný proces obrátí přímo na výrobce a dovozce.

| (22) | Jak uvádí CEPT, sdílení mezi vozidlovými radary krátkého dosahu a radioastronomickými službami v pásmu 22,21–24,00 GHz by mohlo vést ke škodlivému rušení radioastronomie, pokud by se povolil neomezený provoz vozidel vybavených radary krátkého dosahu v určité vzdálenosti od každé radioastronomické stanice. S ohledem na výše uvedené a na požadavek směrnice 1999/5/ES, aby rádiová zařízení byla konstruována tak, aby předcházela škodlivému rušení, je třeba vozidlové radarové systémy krátkého dosahu provozované v radioastronomií využívaném pásmu 22,21–24,00 GHz při pohybu v těchto oblastech deaktivovat. Vnitrostátní správy by měly příslušné radioastronomické stanice a související ochranné zóny vymezit a zdůvodnit. |
| --- | --- |

(22)

Jak uvádí CEPT, sdílení mezi vozidlovými radary krátkého dosahu a radioastronomickými službami v pásmu 22,21–24,00 GHz by mohlo vést ke škodlivému rušení radioastronomie, pokud by se povolil neomezený provoz vozidel vybavených radary krátkého dosahu v určité vzdálenosti od každé radioastronomické stanice. S ohledem na výše uvedené a na požadavek směrnice 1999/5/ES, aby rádiová zařízení byla konstruována tak, aby předcházela škodlivému rušení, je třeba vozidlové radarové systémy krátkého dosahu provozované v radioastronomií využívaném pásmu 22,21–24,00 GHz při pohybu v těchto oblastech deaktivovat. Vnitrostátní správy by měly příslušné radioastronomické stanice a související ochranné zóny vymezit a zdůvodnit.

| (23) | V zájmu účinnosti a spolehlivosti by měla být tato deaktivace nejlépe prováděna automaticky. Ovšem aby se umožnilo co nejrychlejší zavedení vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 24 GHz, lze povolit omezený počet vysílačů s ruční deaktivací, neboť při takto omezeném rozšíření by měla být nízká pravděpodobnost vyvolání škodlivého rušení radioastronomické službě. |
| --- | --- |

(23)

V zájmu účinnosti a spolehlivosti by měla být tato deaktivace nejlépe prováděna automaticky. Ovšem aby se umožnilo co nejrychlejší zavedení vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 24 GHz, lze povolit omezený počet vysílačů s ruční deaktivací, neboť při takto omezeném rozšíření by měla být nízká pravděpodobnost vyvolání škodlivého rušení radioastronomické službě.

| (24) | Dočasné zavedení vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 24 GHz je výjimečné povahy a nelze jej považovat za precedent pro možné zavedení dalších aplikací v pásmech, na něž se vztahuje poznámka Radiokomunikačního řádu 5.340, ať již pro dočasné nebo trvalé využití. Navíc vozidlové radary krátkého dosahu nelze považovat za službu na ochranu života ve smyslu Radiokomunikačního řádu ITU a musí být provozovány na neinterferenčním a nechráněném základě. Vozidlové radary krátkého dosahu by neměly ani omezovat budoucí rozvoj aplikací, které využívají pásma 24 GHz a jsou chráněny poznámkou 5.340. |
| --- | --- |

(24)

Dočasné zavedení vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 24 GHz je výjimečné povahy a nelze jej považovat za precedent pro možné zavedení dalších aplikací v pásmech, na něž se vztahuje poznámka Radiokomunikačního řádu 5.340, ať již pro dočasné nebo trvalé využití. Navíc vozidlové radary krátkého dosahu nelze považovat za službu na ochranu života ve smyslu Radiokomunikačního řádu ITU a musí být provozovány na neinterferenčním a nechráněném základě. Vozidlové radary krátkého dosahu by neměly ani omezovat budoucí rozvoj aplikací, které využívají pásma 24 GHz a jsou chráněny poznámkou 5.340.

| (25) | Uvedení na trh a do provozu vozidlového radarového zařízení krátkého dosahu v pásmu 24 GHz samostatně nebo jejich dodatečná instalace do vozidel, která jsou již na trhu, by nebylo slučitelné s cílem předejít škodlivému rušení stávajících rádiových aplikací provozovaných v tomto pásmu, neboť by vedlo k nekontrolovanému šíření tohoto zařízení. Naopak snazší bude kontrolovat vozidlové radarové systémy krátkého dosahu v pásmu 24 GHz pouze coby součást celkové integrace elektronického vybavení, návrhu a softwarového vybavení vozidla instalované v nových vozidlech nebo jako náhrada původního vozidlového radarového zařízení krátkého dosahu ve vozidle. |
| --- | --- |

(25)

Uvedení na trh a do provozu vozidlového radarového zařízení krátkého dosahu v pásmu 24 GHz samostatně nebo jejich dodatečná instalace do vozidel, která jsou již na trhu, by nebylo slučitelné s cílem předejít škodlivému rušení stávajících rádiových aplikací provozovaných v tomto pásmu, neboť by vedlo k nekontrolovanému šíření tohoto zařízení. Naopak snazší bude kontrolovat vozidlové radarové systémy krátkého dosahu v pásmu 24 GHz pouze coby součást celkové integrace elektronického vybavení, návrhu a softwarového vybavení vozidla instalované v nových vozidlech nebo jako náhrada původního vozidlového radarového zařízení krátkého dosahu ve vozidle.

| (26) | Toto rozhodnutí se použije s přihlédnutím a bez dotčení směrnice Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (6) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (7). |
| --- | --- |

(26)

Toto rozhodnutí se použije s přihlédnutím a bez dotčení směrnice Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (6) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/5/ES ze dne 9. března 1999 o rádiových zařízeních a telekomunikačních koncových zařízeních a vzájemném uznávání jejich shody (7).

| (27) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rádiové spektrum, |
| --- | --- |

(27)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rádiové spektrum,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Účelem tohoto rozhodnutí je harmonizovat podmínky pro dostupnost a účinné využívání rádiového spektra v pásmu 24 GHz pro vozidlová radarová zařízení krátkého dosahu.

Článek 2

Pro účely tohoto rozhodnutí platí následující definice:

| 1. | „pásmem rádiového spektra 24 GHz“ se rozumí frekvenční pásmo 24,15 +/– 2,5 GHz; |
| --- | --- |

1.

„pásmem rádiového spektra 24 GHz“ se rozumí frekvenční pásmo 24,15 +/– 2,5 GHz;

| 2. | „vozidlovým radarovým zařízením krátkého dosahu“ se rozumí zařízení, které nabízí radarové funkce na bázi silničního vozidla určené pro použití v oblasti zmírňování a omezování srážek a v oblasti bezpečnosti provozu; |
| --- | --- |

2.

„vozidlovým radarovým zařízením krátkého dosahu“ se rozumí zařízení, které nabízí radarové funkce na bázi silničního vozidla určené pro použití v oblasti zmírňování a omezování srážek a v oblasti bezpečnosti provozu;

| 3. | „vozidlovým radarovým zařízením krátkého dosahu uvedeným do provozu ve Společenství“ se rozumí vozidlové radarové zařízení krátkého dosahu původně nainstalované nebo nahrazující zařízení takto instalované ve vozidle, které bude nebo bylo registrováno, uvedeno na trh nebo uvedeno do provozu ve Společenství; |
| --- | --- |

3.

„vozidlovým radarovým zařízením krátkého dosahu uvedeným do provozu ve Společenství“ se rozumí vozidlové radarové zařízení krátkého dosahu původně nainstalované nebo nahrazující zařízení takto instalované ve vozidle, které bude nebo bylo registrováno, uvedeno na trh nebo uvedeno do provozu ve Společenství;

| 4. | „na neinterferenčním a nechráněném základě“ se rozumí, že ostatním uživatelům pásma se nesmí způsobit žádné škodlivé rušení a že nelze nárokovat ochranu před škodlivým rušením ze strany ostatních systémů a služeb pracujících v uvedeném pásmu; |
| --- | --- |

4.

„na neinterferenčním a nechráněném základě“ se rozumí, že ostatním uživatelům pásma se nesmí způsobit žádné škodlivé rušení a že nelze nárokovat ochranu před škodlivým rušením ze strany ostatních systémů a služeb pracujících v uvedeném pásmu;

| 5. | „referenčním datem“ se rozumí 30. červen 2013; |
| --- | --- |

5.

„referenčním datem“ se rozumí 30. červen 2013;

| 6. | „datem přechodu“ se rozumí 30. červen 2007; |
| --- | --- |

6.

„datem přechodu“ se rozumí 30. červen 2007;

| 7. | „vozidlem“ rozumí vozidlo, jak je vymezeno v článku 2 směrnice 70/156/ES; |
| --- | --- |

7.

„vozidlem“ rozumí vozidlo, jak je vymezeno v článku 2 směrnice 70/156/ES;

| 8. | „deaktivací“ se rozumí ukončení vysílání vozidlového radarového zařízení krátkého dosahu; |
| --- | --- |

8.

„deaktivací“ se rozumí ukončení vysílání vozidlového radarového zařízení krátkého dosahu;

| 9. | „ochrannou zónou“ se rozumí oblast kolem radioastronomické stanice vymezená poloměrem rovnajícím se specifické vzdálenosti od stanice; |
| --- | --- |

9.

„ochrannou zónou“ se rozumí oblast kolem radioastronomické stanice vymezená poloměrem rovnajícím se specifické vzdálenosti od stanice;

| 10. | „koeficientem používání“ se rozumí poměr času během jakékoliv jedné hodiny, kdy zařízení aktivně vysílá. |
| --- | --- |

10.

„koeficientem používání“ se rozumí poměr času během jakékoliv jedné hodiny, kdy zařízení aktivně vysílá.

Článek 3

Pásmo rádiového spektra 24 GHz se vymezuje a dává k dispozici pro vozidlová radarová zařízení krátkého dosahu uvedená do provozu ve Společenství, která jsou v souladu s podmínkami uvedenými v článcích 4 a 6, a to v nejbližším možném termínu, nejpozději pak od 1. července 2005, a to na neinterferenčním a nechráněném základě.

Pásmo rádiového spektra 24 GHz zůstane takto k dispozici do referenčního data podle ustanovení článku 5.

Po tomto datu přestane být pásmo rádiového spektra 24 GHz k dispozici pro vozidlová radarová zařízení krátkého dosahu instalovaná v jakémkoli vozidle kromě případů, kdy bylo toto nařízení původně nainstalováno nebo kdy nahrazuje takto instalované zařízení ve vozidle registrovaném, uvedeném na trh nebo uvedeném do provozu ve Společenství před tímto datem.

Článek 4

Pásmo rádiového spektra 24 GHz se dává k dispozici pro ultraširokopásmovou (UWB) část vozidlového radarového zařízení krátkého dosahu s maximální střední hustotou výkonu –41,3 dBm/MHz efektivního izotropicky vyzářeného výkonu (e.i.r.p.) a se špičkovou hustotou výkonu 0 dBm/50 MHz e.i.r.p., mimo frekvencí nižších než 22 GHz, kde maximální střední hustota bude omezena na –61,3 dBm/MHz e.i.r.p.

Radiové spektrum v pásmu 24,05–24,25 GHz se vymezuje pro režim / složku úzkopásmového vysílání, sestávající z nemodulované nosné s maximálním špičkovým výkonem 20 dBm e.i.r.p. a koeficientem používání nepřesahujícím 10 % špičkového vysílání vyššího než –10 dBm e.i.r.p.

Vysílání v pásmu 23,6–24,0 GHz pod úhlem 30o a větším nad vodorovnou rovinu se zeslabí alespoň o 25 dB u vozidlových radarových zařízení krátkého dosahu uvedených na trh před rokem 2010 a poté alespoň o 30 dB.

Článek 5

1.   Průběžná dostupnost pásma rádiového spektra 24 GHz pro účely vozidlových radarů krátkého dosahu se bude aktivně přezkoumávat, aby se zajistilo, že hlavní podmínka zpřístupnění tohoto pásma takovýmto systémům je dodržována, tj. že nezpůsobují škodlivé rušení ostatních uživatelů pásma, zejména pak formou včasného ověřování:

| a) | celkového počtu vozidel registrovaných, uvedených na trh nebo uvedených do provozu v každém členském státě, která jsou vybavena vozidlovým radarem krátkého dosahu v pásmu 24 GHz, aby se ověřilo, že tento počet nepřesahuje 7 % celkového počtu vozidel v oběhu v každém členském státě; |
| --- | --- |

a)

celkového počtu vozidel registrovaných, uvedených na trh nebo uvedených do provozu v každém členském státě, která jsou vybavena vozidlovým radarem krátkého dosahu v pásmu 24 GHz, aby se ověřilo, že tento počet nepřesahuje 7 % celkového počtu vozidel v oběhu v každém členském státě;

| b) | zda členské státy nebo výrobci a dovozci zpřístupnili odpovídající údaje o počtu vozidel vybavených radarem krátkého dosahu v pásmu 24 GHz pro účely účinného sledování využívání pásma 24 GHz vozidlovým radarovým zařízením krátkého dosahu; |
| --- | --- |

b)

zda členské státy nebo výrobci a dovozci zpřístupnili odpovídající údaje o počtu vozidel vybavených radarem krátkého dosahu v pásmu 24 GHz pro účely účinného sledování využívání pásma 24 GHz vozidlovým radarovým zařízením krátkého dosahu;

| c) | zda samostatné či kumulativní používání vozidlového radaru krátkého dosahu v pásmu 24 GHz nepůsobí nebo pravděpodobně nebude působit v krátkém časovém období škodlivé rušení ostatním uživatelům pásma 24 GHz nebo přilehlých pásem v alespoň jednom členském státě, bez ohledu na to, zda již byl dosažen práh uvedený v písm. a); |
| --- | --- |

c)

zda samostatné či kumulativní používání vozidlového radaru krátkého dosahu v pásmu 24 GHz nepůsobí nebo pravděpodobně nebude působit v krátkém časovém období škodlivé rušení ostatním uživatelům pásma 24 GHz nebo přilehlých pásem v alespoň jednom členském státě, bez ohledu na to, zda již byl dosažen práh uvedený v písm. a);

| d) | zda je referenční datum nadále vhodné. |
| --- | --- |

d)

zda je referenční datum nadále vhodné.

2.   Kromě přezkumného procesu podle odstavce 1 proběhne nejpozději do 31. prosince 2009 zásadní přezkum, aby se ověřilo, zda nadále platí původní předpoklady ohledně provozu vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 24 GHz, a aby se rovněž ověřilo, zda rozvoj technologie vozidlových radarů krátkého dosahu v pásmu 79 GHz postupuje tak, aby zajistil, že aplikace vozidlových radarů krátkého dosahu pracující v tomto pásmu rádiového spektra budou dostupné do 1. července 2013.

3.   Zásadní přezkum může započít na odůvodněnou žádost člena Výboru pro rádiové spektrum nebo z podnětu Komise.

4.   Členské státy Komisi pomáhají s prováděním přezkumů uvedených v odstavcích 1 a 2 tím, že zajistí, aby se včas získaly a Komisi poskytly nezbytné údaje, zejména pak údaje uvedené v příloze.

Článek 6

1.   Vozidlové radarové zařízení krátkého dosahu instalované ve vozidlech pracuje pouze pokud je vozidlo v chodu.

2.   Vozidlové radarové zařízení krátkého dosahu uvedené do provozu ve Společenství zabezpečí ochranu radioastronomických stanic pracujících v pásmu radiového spektra 22,21–24,00 GHz podle článku 7 pomocí automatické deaktivace ve vymezených ochranných zónách nebo prostřednictvím jiné metody, která poskytuje rovnocennou ochranu těchto stanic bez zásahu řidiče.

3.   Odchylně od odstavce 2 se do data přechodu přijímá pro vozidlová radarová zařízení krátkého dosahu uvedená do provozu ve Společenství a pracující v pásmu rádiového spektra 24 GHz i ruční deaktivace.

Článek 7

Každý členský stát určí příslušné národní radioastronomické stanice, které budou chráněny podle čl. 6 odst. 2 na jeho území a vlastnosti ochranných zón týkajících se jednotlivých stanic. Tyto údaje spolu s odpovídajícím zdůvodněním se oznámí Komisi do šesti měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí a zveřejní se v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 8

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 17. ledna 2005.

Za Komisi

Viviane REDING

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  KOM(2003) 311.

2

(3)  KOM(2003) 542.

3

(4)  Závěry Rady Evropské unie o bezpečnosti silničního provozu, 15058/03 TRANS 307.

4

(5)  Úř. věst. L 241, 13.7.2004, s. 66.

5

(6)  Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2004/104/ES (Úř. věst. L 337, 13.11.2004, s. 13).

6

(7)  Úř. věst. L 91, 7.4.1999, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

---

PŘÍLOHA

Údaje požadované pro sledování používání pásma rádiového spektra 24 GHz vozidlovými radary krátkého dosahu

Tato příloha stanoví v souladu s článkem 5 údaje, které se vyžadují pro ověřování rozšíření motorových vozidel vybavených radarem krátkého dosahu v každém členském státě Evropské unie. Tyto údaje se použijí k výpočtu podílu vozidel vybavených radarem krátkého dosahu pracujícím v pásmu 24 GHz ve srovnání s celkovým počtem vozidel v oběhu v každém členském státě.

Následující údaje se získávají každoročně:

| 1. | počet vozidel vybavených radarem krátkého dosahu pracujícím v pásmu 24 GHz vyrobených a/nebo uvedených na trh a/nebo poprvé zaregistrovaných v referenčním roce ve Společenství; |
| --- | --- |

1.

počet vozidel vybavených radarem krátkého dosahu pracujícím v pásmu 24 GHz vyrobených a/nebo uvedených na trh a/nebo poprvé zaregistrovaných v referenčním roce ve Společenství;

| 2. | počet vozidel vybavených radarem krátkého dosahu pracujícím v pásmu 24 GHz dovezených do Společenství v referenčním roce z jiných zemí; |
| --- | --- |

2.

počet vozidel vybavených radarem krátkého dosahu pracujícím v pásmu 24 GHz dovezených do Společenství v referenčním roce z jiných zemí;

| 3. | celkový počet vozidel v oběhu v referenčním roce. |
| --- | --- |

3.

celkový počet vozidel v oběhu v referenčním roce.

Všechny údaje budou doplněny o zhodnocení míry nejistoty související s informacemi.

Kromě výše uvedených údajů se včas poskytnou veškeré důležité informace, které by pomohly Komisi udržet si odpovídající přehled o pokračujícím využívání pásma 24 GHz vozidlovými radarovými přístroji krátkého dosahu, včetně údajů o:

| — | stávajících a budoucích trendech na trzích uvnitř i vně Společenství, |
| --- | --- |

—

stávajících a budoucích trendech na trzích uvnitř i vně Společenství,

| — | prodejích na následném trhu a dodatečném vybavování daným zařízením, |
| --- | --- |

—

prodejích na následném trhu a dodatečném vybavování daným zařízením,

| — | pokroku dosaženém v alternativních technologiích a aplikacích, zejména u vozidlových radarů krátkého dosahu pracujících v pásmu 79 GHz podle rozhodnutí 2004/545/ES. |
| --- | --- |

—

pokroku dosaženém v alternativních technologiích a aplikacích, zejména u vozidlových radarů krátkého dosahu pracujících v pásmu 79 GHz podle rozhodnutí 2004/545/ES.

---

| 25.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 21/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 21/21

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. ledna 2005,

kterým se členským státům povoluje dočasně poskytovat odchylky od některých ustanovení směrnice Rady 2000/29/ES pro dovoz zeminy zamořené pesticidy nebo perzistentními organickými znečišťujícími látkami za účelem dekontaminace

(oznámeno pod číslem K(2005) 92)

(2005/51/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle směrnice 2000/29/ES nesmí být zemina pocházející z některých třetích zemí ze zásady dovážena do Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Podle směrnice 2000/29/ES nesmí být zemina pocházející z některých třetích zemí ze zásady dovážena do Společenství.

| (2) | Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství (FAO) řídí program prevence a odstraňování zastaralých a nežádoucích pesticidů na pomoc rozvojovým zemím při určování a eliminaci zásob zastaralých pesticidů a zeminy zamořené v důsledku průsaku těchto látek. S cílem chránit lidské zdraví a životní prostředí před těmito látkami se výrobou, používáním a uvolňováním perzistentních organických znečišťujících látek a bezpečnějším nakládáním s odpady obsahujícími tyto látky zabývají také další dva mezinárodně závazné nástroje. Jelikož rozvojové země a země s ekonomikami v procesu transformace nemají vždy k dispozici vhodná zařízení pro bezpečné zničení či přepracování těchto zásob a zamořené zeminy, předjímají mezinárodní dohody a programy přepravu takové zeminy do zařízení na jejich zpracování či zničení. |
| --- | --- |

(2)

Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství (FAO) řídí program prevence a odstraňování zastaralých a nežádoucích pesticidů na pomoc rozvojovým zemím při určování a eliminaci zásob zastaralých pesticidů a zeminy zamořené v důsledku průsaku těchto látek. S cílem chránit lidské zdraví a životní prostředí před těmito látkami se výrobou, používáním a uvolňováním perzistentních organických znečišťujících látek a bezpečnějším nakládáním s odpady obsahujícími tyto látky zabývají také další dva mezinárodně závazné nástroje. Jelikož rozvojové země a země s ekonomikami v procesu transformace nemají vždy k dispozici vhodná zařízení pro bezpečné zničení či přepracování těchto zásob a zamořené zeminy, předjímají mezinárodní dohody a programy přepravu takové zeminy do zařízení na jejich zpracování či zničení.

| (3) | V rámci výše uvedeného programu by měla být zemina balena a označována v souladu s Mezinárodními předpisy o námořní přepravě nebezpečného zboží a pouze za použití kontejnerů schválených Organizací spojených národů. Přeprava by měla být v souladu s Mezinárodními předpisy o námořní přepravě nebezpečného zboží a nařízením Rady (EHS) č. 259/93 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole (2). |
| --- | --- |

(3)

V rámci výše uvedeného programu by měla být zemina balena a označována v souladu s Mezinárodními předpisy o námořní přepravě nebezpečného zboží a pouze za použití kontejnerů schválených Organizací spojených národů. Přeprava by měla být v souladu s Mezinárodními předpisy o námořní přepravě nebezpečného zboží a nařízením Rady (EHS) č. 259/93 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole (2).

| (4) | Komise se domnívá, že nehrozí nebezpečí rozšiřování organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům, pokud bude zemina zpracovávána ve spalovnách nebezpečného odpadu k tomu určených, jež jsou v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES o spalování odpadů (3), aby bylo zajištěno, že pesticidy nebo perzistentní organické znečišťující látky budou zničeny nebo nevratně přeměněny. |
| --- | --- |

(4)

Komise se domnívá, že nehrozí nebezpečí rozšiřování organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům, pokud bude zemina zpracovávána ve spalovnách nebezpečného odpadu k tomu určených, jež jsou v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES o spalování odpadů (3), aby bylo zajištěno, že pesticidy nebo perzistentní organické znečišťující látky budou zničeny nebo nevratně přeměněny.

| (5) | Členským státům by proto mělo být povoleno stanovit na omezené období a při splnění určitých podmínek odchylky pro dovoz zamořené zeminy. |
| --- | --- |

(5)

Členským státům by proto mělo být povoleno stanovit na omezené období a při splnění určitých podmínek odchylky pro dovoz zamořené zeminy.

| (6) | Povolení stanovit odchylky by se mělo ukončit, jestliže se prokáže, že určité podmínky stanovené v tomto rozhodnutí nejsou dostačující pro prevenci zavlečení škodlivých organismů do Společenství nebo že tyto podmínky nejsou dodržovány. |
| --- | --- |

(6)

Povolení stanovit odchylky by se mělo ukončit, jestliže se prokáže, že určité podmínky stanovené v tomto rozhodnutí nejsou dostačující pro prevenci zavlečení škodlivých organismů do Společenství nebo že tyto podmínky nejsou dodržovány.

| (7) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru, |
| --- | --- |

(7)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Členským státům se tímto povoluje stanovit odchylky od čl. 4 odst. 1 směrnice 2000/29/ES s ohledem na zákazy uvedené v bodě 14 části A přílohy III uvedené směrnice a od čl. 5 odst. 1 směrnice 2000/29/ES s ohledem na zvláštní požadavky podle bodu 34 kapitoly I části A přílohy IV uvedené směrnice pro zeminu pocházející z některých třetích zemí.

Povolení stanovit odchylky, jak je uvedeno v odstavci 1, je podmíněno splněním určitých podmínek stanovených v příloze a nepoužije se na zeminu, která bude do Společenství dovážena v období mezi 1. březnem 2005 a 28. únorem 2007 a bude určena ke zpracování ve spalovnách nebezpečného odpadu k tomu určených.

Povolením není dotčeno případné další oprávnění nebo postupy, jež mohou být vyžadovány v rámci jiných právních předpisů.

Článek 2

Pro každou zásilku zeminy poskytnou členské státy Komisi a ostatním členským státům vždy do 31. prosince roku dovozu informace podle bodu 7 přílohy o množství zeminy, které bude dovezeno před uvedeným datem podle tohoto rozhodnutí.

Článek 3

Členské státy uvědomí neprodleně Komisi a ostatní členské státy o všech zásilkách, jež byly dovezeny na jejich území podle tohoto rozhodnutí, u nichž se však následně zjistilo, že nejsou v souladu s tímto rozhodnutím.

Článek 4

Toto rozhodnutí smí být zrušeno, jestliže se prokáže, že podmínky stanovené v příloze nejsou dostačující pro prevenci zavlečení organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 21. ledna 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2004/102/ES (Úř. věst. L 309, 6.10.2004, s. 9).

1

(2)  Úř. věst. L 30, 6.2.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2557/2001 (Úř. věst. L 349, 31.12.2001, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 91.

3

---

PŘÍLOHA

Zvláštní podmínky pro zeminu pocházející ze třetích zemí, které využívají odchylky podle článku 1 tohoto rozhodnutí

| 1. | Zemina musí být:






  a) | zemina zamořená pesticidy, na které se vztahuje program FAO prevence a odstraňování zastaralých a nežádoucích pesticidů či podobné mnohostranné programy, nebo zemina zamořená perzistentními organickými znečišťujícími látkami, jež jsou uvedeny ve Stockholmské úmluvě o persistentních organických polutantech nebo v Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě z roku 1979 o dálkovém znečišťování ovzduší přesahujícím hranice států; |
| --- | --- | --- |

1.

Zemina musí být:

a)

zemina zamořená pesticidy, na které se vztahuje program FAO prevence a odstraňování zastaralých a nežádoucích pesticidů či podobné mnohostranné programy, nebo zemina zamořená perzistentními organickými znečišťujícími látkami, jež jsou uvedeny ve Stockholmské úmluvě o persistentních organických polutantech nebo v Protokolu o perzistentních organických znečišťujících látkách k Úmluvě z roku 1979 o dálkovém znečišťování ovzduší přesahujícím hranice států;

| b) | balena do uzavřených sudů nebo pytlů v souladu s Mezinárodními předpisy o námořní přepravě nebezpečného zboží a přepravována v uzavřených přepravních kontejnerech z místa balení v zemi původu do zařízení na zpracování umístěné ve Společenství v souladu s nařízením Rady č. 259/93; |
| --- | --- |

b)

balena do uzavřených sudů nebo pytlů v souladu s Mezinárodními předpisy o námořní přepravě nebezpečného zboží a přepravována v uzavřených přepravních kontejnerech z místa balení v zemi původu do zařízení na zpracování umístěné ve Společenství v souladu s nařízením Rady č. 259/93;

| c) | určena ke zpracování ve Společenství ve spalovnách nebezpečného odpadu k tomu určených, jež jsou v souladu se směrnicí 2000/76/ES. |
| --- | --- |

c)

určena ke zpracování ve Společenství ve spalovnách nebezpečného odpadu k tomu určených, jež jsou v souladu se směrnicí 2000/76/ES.

| 2. | K zemině se připojí rostlinolékařské osvědčení vydané v zemi původu v souladu s čl. 13 odst. 1 bodem ii) směrnice 2000/29/ES. V kolonce „dodatkové prohlášení“ na rostlinolékařském osvědčení se uvádí tento záznam: „Tato zásilka splňuje podmínky stanovené v rozhodnutí 2005/51/ES“. |
| --- | --- |

2.

K zemině se připojí rostlinolékařské osvědčení vydané v zemi původu v souladu s čl. 13 odst. 1 bodem ii) směrnice 2000/29/ES. V kolonce „dodatkové prohlášení“ na rostlinolékařském osvědčení se uvádí tento záznam: „Tato zásilka splňuje podmínky stanovené v rozhodnutí 2005/51/ES“.

| 3. | Před dovozem do Společenství je dovozce oficiálně informován o podmínkách stanovených v bodech 1 až 7 této přílohy. Dovozce sdělí příslušným úředním subjektům ve členských státech dovozu s dostatečným předstihem podrobné údaje o každém dovozu a uvede:






  a) | množství a původ zeminy; |
| --- | --- | --- |

3.

Před dovozem do Společenství je dovozce oficiálně informován o podmínkách stanovených v bodech 1 až 7 této přílohy. Dovozce sdělí příslušným úředním subjektům ve členských státech dovozu s dostatečným předstihem podrobné údaje o každém dovozu a uvede:

a)

množství a původ zeminy;

| b) | stanovené datum dovozu a potvrzení vstupního místa do Společenství; |
| --- | --- |

b)

stanovené datum dovozu a potvrzení vstupního místa do Společenství;

| c) | jména, adresy a umístění objektů podle bodu 5, ve kterých bude zemina zpracována. |
| --- | --- |

c)

jména, adresy a umístění objektů podle bodu 5, ve kterých bude zemina zpracována.

Dovozce informuje úřední subjekty o případných změnách výše uvedených údajů ihned, jakmile mu jsou známy.

| 4. | Zemina se dováží přes vstupní místa, jež se nacházejí na území členského státu a jsou tímto členským státem určena pro účely této odchylky. Tato vstupní místa a jméno a adresu úředního subjektu příslušného pro každé vstupní místo podle směrnice 2000/29/ES oznámí členské státy s dostatečným předstihem Komisi a na žádost poskytnou tyto informace ostatním členským státům. Je třeba zajistit přímou přepravu mezi vstupním místem a místem zpracování. V případech, kdy se dovoz zeminy do Společenství uskuteční v jiném členském státě, než je členský stát využívající této odchylky, uvedené příslušné úřední subjekty členského státu dovozu informují výše uvedené příslušné úřední subjekty členských států využívajících této odchylky a spolupracují s nimi, aby bylo zajištěno řádné dodržování ustanovení tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

4.

Zemina se dováží přes vstupní místa, jež se nacházejí na území členského státu a jsou tímto členským státem určena pro účely této odchylky. Tato vstupní místa a jméno a adresu úředního subjektu příslušného pro každé vstupní místo podle směrnice 2000/29/ES oznámí členské státy s dostatečným předstihem Komisi a na žádost poskytnou tyto informace ostatním členským státům. Je třeba zajistit přímou přepravu mezi vstupním místem a místem zpracování. V případech, kdy se dovoz zeminy do Společenství uskuteční v jiném členském státě, než je členský stát využívající této odchylky, uvedené příslušné úřední subjekty členského státu dovozu informují výše uvedené příslušné úřední subjekty členských států využívajících této odchylky a spolupracují s nimi, aby bylo zajištěno řádné dodržování ustanovení tohoto rozhodnutí.

| 5. | Zemina smí být zpracovávána pouze v objektech,






  a) | jejichž jména, adresy a umístění byla oznámena příslušným úředním subjektům v souladu s bodem 3, a |
| --- | --- | --- |

5.

Zemina smí být zpracovávána pouze v objektech,

a)

jejichž jména, adresy a umístění byla oznámena příslušným úředním subjektům v souladu s bodem 3, a

| b) | které jsou úředně zaregistrovány a příslušnými úředními subjekty schváleny pro účely této odchylky. |
| --- | --- |

b)

které jsou úředně zaregistrovány a příslušnými úředními subjekty schváleny pro účely této odchylky.

V případech, kdy jsou objekty umístěny v jiném členském státě, než je členský stát využívající této odchylky, uvedené příslušné úřední subjekty členského státu využívajícího této odchylky informují v okamžiku přijetí výše uvedeného předběžného oznámení dovozce uvedené příslušné úřední subjekty členského státu, ve kterém bude zemina zpracována, jména, adresy a umístění objektů, ve kterých bude zemina zpracována.

| 6. | V objektech podle bodu 5:






  a) | se nakládá se zeminou jako s nebezpečným odpadem za použití všech vhodných bezpečnostních opatření a |
| --- | --- | --- |

6.

V objektech podle bodu 5:

a)

se nakládá se zeminou jako s nebezpečným odpadem za použití všech vhodných bezpečnostních opatření a

| b) | se zemina zpracovává ve spalovnách nebezpečného odpadu k tomu určených, jež jsou v souladu se směrnicí 2000/76/ES. |
| --- | --- |

b)

se zemina zpracovává ve spalovnách nebezpečného odpadu k tomu určených, jež jsou v souladu se směrnicí 2000/76/ES.

| 7. | Členské státy, které využívají této odchylky, sdělí každý rok Komisi a ostatním členským státům podrobné údaje podle bodu 3 pro každý dovoz. |
| --- | --- |

7.

Členské státy, které využívají této odchylky, sdělí každý rok Komisi a ostatním členským státům podrobné údaje podle bodu 3 pro každý dovoz.

---

Dokumenty připojené k souhrnnému rozpočtu Evropské unie

| 25.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 21/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 21/25

---

Druhý pozměňovací rozpočet Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMEA) na rok 2004

(2005/52/ES, Euratom)

V souladu s čl. 26 odst. 2 finančního nařízení Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMEA), který byl přijat správní radou dne 10. června 2004, „rozpočet a pozměňovací rozpočty schválené s konečnou platností se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie“.

Druhý pozměňovací rozpočet EMEA na rok 2004 byl přijat správní radou dne 16. prosince 2004 (MB/186896/2004).

PLÁN OBSAZENÍ PRACOVNÍCH MÍST

| Kategorie a třída | Pracovní místa dočasná |
| --- | --- |
| 2004 |
| A*16 | — |
| A*15 | 1 |
| A*14 | 5 |
| A*13 | — |
| A*12 | 34 |
| A*11 | 40 |
| A*10 | 42 |
| A*9 | — |
| A*8 | 37 |
| A*7 | — |
| A*6 | — |
| A*5 | — |
| Celkem třídy v kat. A | 159 |
| B*11 | — |
| B*10 | 6 |
| B*9 | — |
| B*8 | 10 |
| B*7 | 14 |
| B*6 | 12 |
| B*5 | 9 |
| B*4 | — |
| B*3 | — |
| Celkem třídy v kat. B | 51 |
| C*7 | — |
| C*6 | 19 |
| C*5 | 24 |
| C*4 | 48 |
| C*3 | 6 |
| C*2 | — |
| C*1 | — |
| Celkem třídy v kat. C | 97 |
| D*5 | — |
| D*4 | 2 |
| D*3 | 5 |
| D*2 | — |
| Celkem třídy v kat. D | 7 |
| Součet | 314 |

Kategorie a třída

Pracovní místa dočasná

2004

A*16

—

A*15

1

A*14

5

A*13

—

A*12

34

A*11

40

A*10

42

A*9

—

A*8

37

A*7

—

A*6

—

A*5

—

Celkem třídy v kat. A

159

B*11

—

B*10

6

B*9

—

B*8

10

B*7

14

B*6

12

B*5

9

B*4

—

B*3

—

Celkem třídy v kat. B

51

C*7

—

C*6

19

C*5

24

C*4

48

C*3

6

C*2

—

C*1

—

Celkem třídy v kat. C

97

D*5

—

D*4

2

D*3

5

D*2

—

Celkem třídy v kat. D

7

Součet

314

---