# Uradni list L 47/18.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 47 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4818. februar 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 47

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4818. februar 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 265/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 266/2005 z dne 17. februarja 2005 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 267/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz sektorja sladkorja, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 6 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 268/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 18. februarja 2005 | 8 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 269/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor brez nadaljnje predelave | 10 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 270/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za sirupe in nekatere druge sladkorne proizvode, izvožene v naravnem stanju | 12 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 271/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 19. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1327/2004 | 15 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 272/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob | 16 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 273/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za ječmen v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1757/2004 | 18 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 274/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004 | 19 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 275/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005 | 20 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 276/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za sirek v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004 | 21 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 277/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2277/2004 | 22 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 278/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2276/2004 | 23 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 265/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 266/2005 z dne 17. februarja 2005 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

3

Uredba Komisije (ES) št. 267/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz sektorja sladkorja, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

6

Uredba Komisije (ES) št. 268/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 18. februarja 2005

8

Uredba Komisije (ES) št. 269/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor brez nadaljnje predelave

10

Uredba Komisije (ES) št. 270/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za sirupe in nekatere druge sladkorne proizvode, izvožene v naravnem stanju

12

Uredba Komisije (ES) št. 271/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 19. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1327/2004

15

Uredba Komisije (ES) št. 272/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

16

Uredba Komisije (ES) št. 273/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za ječmen v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1757/2004

18

Uredba Komisije (ES) št. 274/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004

19

Uredba Komisije (ES) št. 275/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005

20

Uredba Komisije (ES) št. 276/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za sirek v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004

21

Uredba Komisije (ES) št. 277/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2277/2004

22

Uredba Komisije (ES) št. 278/2005 z dne 17. februarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2276/2004

23

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | 2005/135/ES:Odločba Sveta z dne 11. maja 2004 o razveljavitvi odločbe o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem | 24 |
| | * | 2005/136/ES:Odločba Sveta z dne 2. junija 2004 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem | 26 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/137/ES:Odločba Komisije z dne 15. oktobra 2003 o finančni udeležbi Valonske regije v podjetju Carsid SA
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2003) 3527)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | 2005/138/ES:Odločba Komisije z dne 16. februarja 2005 o spremembi Odločbe 2003/828/ES glede premikov živali z območja z omejitvami in znotraj njega na Portugalskem v zvezi z izbruhom bolezni modrikastega jezika v navedeni državi članici
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 335)

   (
  1
  ) | 38 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

2005/135/ES:Odločba Sveta z dne 11. maja 2004 o razveljavitvi odločbe o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem

24

*

2005/136/ES:Odločba Sveta z dne 2. junija 2004 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem

26

Komisija

*

2005/137/ES:Odločba Komisije z dne 15. oktobra 2003 o finančni udeležbi Valonske regije v podjetju Carsid SA
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2003) 3527)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2003) 3527)

1

28

*

2005/138/ES:Odločba Komisije z dne 16. februarja 2005 o spremembi Odločbe 2003/828/ES glede premikov živali z območja z omejitvami in znotraj njega na Portugalskem v zvezi z izbruhom bolezni modrikastega jezika v navedeni državi članici
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 335)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 335)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 265/2005

z dne 17. februarja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 17. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 129,3 |
| 204 | 79,1 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 146,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,0 |
| 068 | 129,2 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 121,6 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 168,6 |
| 204 | 226,8 |
| 999 | 197,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 48,1 |
| 204 | 48,6 |
| 212 | 45,3 |
| 220 | 38,7 |
| 421 | 30,9 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 63,2 |
| 999 | 44,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 87,5 |
| 624 | 80,9 |
| 999 | 84,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 42,6 |
| 204 | 91,9 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 77,6 |
| 464 | 124,1 |
| 528 | 96,4 |
| 624 | 65,7 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 71,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 51,8 |
| 999 | 51,8 |
| 0808 10 80 | 400 | 101,9 |
| 404 | 101,6 |
| 508 | 87,5 |
| 512 | 129,4 |
| 528 | 90,2 |
| 720 | 60,0 |
| 999 | 95,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 79,8 |
| 400 | 90,1 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 89,4 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 77,1 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

129,3

204

79,1

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

146,4

0707 00 05

052

167,0

068

129,2

204

68,5

999

121,6

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

168,6

204

226,8

999

197,7

0805 10 20

052

48,1

204

48,6

212

45,3

220

38,7

421

30,9

448

35,8

624

63,2

999

44,4

0805 20 10

204

87,5

624

80,9

999

84,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

42,6

204

91,9

220

35,5

400

77,6

464

124,1

528

96,4

624

65,7

662

40,8

999

71,8

0805 50 10

052

51,8

999

51,8

0808 10 80

400

101,9

404

101,6

508

87,5

512

129,4

528

90,2

720

60,0

999

95,1

0808 20 50

388

79,8

400

90,1

512

70,8

528

89,4

720

55,6

999

77,1

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 266/2005

z dne 17. februarja 2005

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v Prilogi k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Navedena pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti, z namenom uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2), imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (2), imetnik lahko za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe.

| (5) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz Priloge, je uvrščeno v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene preglednice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in ki niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1989/2004 (UL L 344, 20.11.2004, str. 5).

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

2

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Obutev, ki pokriva prste in blazinice stopala, ki pušča peto in več kot polovico stopala odprti, z usnjenim zgornjim delom, ki je na notranji strani podložen s tekstilnim materialom, in z zunanjim podplatom iz usnja, z notranjiki dolžine manj kot 24 cm. Obutev se pritrdi na stopalo z dvema elastičnima trakovoma okoli pete.
  (Čevelj za ritmično gimnastiko)
  (Glej fotografijo št. 633 A in 633 B) (1) | 6403 59 91 | Uvrstitev določajo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 3(b) k poglavju 64 in besedilo k oznakam KN 6403, 6403 59 in 6403 59 91.
  Pri uporabi določb splošnega pravila 1 za razlago kombinirane nomenklature pomeni izraz „zunanji podplat“, kakor se med drugim uporablja pri tarifni številki 6403, tisti del obutve, ki je med nošenjem v stiku s tlemi. Glej tudi pojasnjevalno opombo harmoniziranega sistema k poglavju 64, Splošno (C).
  Ker se lahko v ritmični gimnastiki samo blazinice stopala dotikajo tal, je ustrezni del obutve edini del, ki je med nošenjem v stiku s tlemi in se zato lahko šteje za „zunanji podplat“ iz poglavja 64. Poleg tega objektivne značilnosti (npr. kroj in material) artikla kažejo, da se obutev lahko uporablja samo za ritmično gimnastiko. |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

Obutev, ki pokriva prste in blazinice stopala, ki pušča peto in več kot polovico stopala odprti, z usnjenim zgornjim delom, ki je na notranji strani podložen s tekstilnim materialom, in z zunanjim podplatom iz usnja, z notranjiki dolžine manj kot 24 cm. Obutev se pritrdi na stopalo z dvema elastičnima trakovoma okoli pete.

(Čevelj za ritmično gimnastiko)

(Glej fotografijo št. 633 A in 633 B) (1)

6403 59 91

Uvrstitev določajo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 3(b) k poglavju 64 in besedilo k oznakam KN 6403, 6403 59 in 6403 59 91.

Pri uporabi določb splošnega pravila 1 za razlago kombinirane nomenklature pomeni izraz „zunanji podplat“, kakor se med drugim uporablja pri tarifni številki 6403, tisti del obutve, ki je med nošenjem v stiku s tlemi. Glej tudi pojasnjevalno opombo harmoniziranega sistema k poglavju 64, Splošno (C).

Ker se lahko v ritmični gimnastiki samo blazinice stopala dotikajo tal, je ustrezni del obutve edini del, ki je med nošenjem v stiku s tlemi in se zato lahko šteje za „zunanji podplat“ iz poglavja 64. Poleg tega objektivne značilnosti (npr. kroj in material) artikla kažejo, da se obutev lahko uporablja samo za ritmično gimnastiko.

Image

Image

---

(1)  Fotografije so zgolj informativne.

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 267/2005

z dne 17. februarja 2005

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere proizvode iz sektorja sladkorja, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni tržni ureditvi za sladkor (1), in zlasti člena 27(5)(a) in (15) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 27(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se razlike med cenami v mednarodni trgovini za proizvode, naštete v členu 1(1)(a), (c), (d), (f), (g) in (h) navedene Uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrijejo z izvoznim nadomestilom, kadar se ti proizvodi izvažajo kot blago, navedeno v Prilogi V k navedeni uredbi. Uredba Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o določitvi skupnih izvedbenih pravil za dodeljevanje izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določevanje višine takšnih nadomestil (2), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvažajo kot blago, našteto v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1260/2001. |
| --- | --- |

(1)

Člen 27(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se razlike med cenami v mednarodni trgovini za proizvode, naštete v členu 1(1)(a), (c), (d), (f), (g) in (h) navedene Uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrijejo z izvoznim nadomestilom, kadar se ti proizvodi izvažajo kot blago, navedeno v Prilogi V k navedeni uredbi. Uredba Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o določitvi skupnih izvedbenih pravil za dodeljevanje izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določevanje višine takšnih nadomestil (2), podrobno določa proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki jo je treba uporabiti, kadar se ti proizvodi izvažajo kot blago, našteto v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1260/2001.

| (2) | V skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1520/2000 je treba stopnjo nadomestila na 100 kg za vsak zadevni osnovni proizvod določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1520/2000 je treba stopnjo nadomestila na 100 kg za vsak zadevni osnovni proizvod določiti vsak mesec.

| (3) | Člen 27(3) Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za navedeni proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave. |
| --- | --- |

(3)

Člen 27(3) Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za navedeni proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave.

| (4) | Nadomestila, določena po tej uredbi, se lahko določijo vnaprej, ker v tem trenutku ni mogoče določiti razmer na trgu v naslednjih nekaj mesecih. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila, določena po tej uredbi, se lahko določijo vnaprej, ker v tem trenutku ni mogoče določiti razmer na trgu v naslednjih nekaj mesecih.

| (5) | Obveznosti, prevzete glede nadomestil, ki se lahko dodelijo za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, so lahko ogrožene z vnaprejšnjo določitvijo visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih razmerah sprejeti previdnostne ukrepe, vendar se pri tem ne sme preprečiti sklepanje dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča, da so ti različni cilji izpolnjeni. |
| --- | --- |

(5)

Obveznosti, prevzete glede nadomestil, ki se lahko dodelijo za izvoz kmetijskih proizvodov, vsebovanih v blagu, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, so lahko ogrožene z vnaprejšnjo določitvijo visokih stopenj nadomestil. Zato je treba v takih razmerah sprejeti previdnostne ukrepe, vendar se pri tem ne sme preprečiti sklepanje dolgoročnih pogodb. Določitev posebne stopnje nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča, da so ti različni cilji izpolnjeni.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil za osnovne proizvode, naštete v Prilogi A k Uredbi (ES) št. 1520/2000 in v členu 1(1) in (2) Uredbe (ES) št. 1260/2001, in izvožene kot blago, navedeno v Prilogi V k Uredbi (ES) št. 1260/2001, so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 177, 15.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 886/2004 (UL L 168, 1.5.2004, str. 14).

2

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se od 18. februarja 2005 uporabljajo za nekatere proizvode iz sektorja sladkorja, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (1)

| Oznaka KN | Opis | Stopnja nadomestila v EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| V primeru vnaprejšnje določitve nadomestil | Drugo |
| 1701 99 10 | Beli sladkor | 36,75 | 36,75 |

Oznaka KN

Opis

Stopnja nadomestila v EUR/100 kg

V primeru vnaprejšnje določitve nadomestil

Drugo

1701 99 10

Beli sladkor

36,75

36,75

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo za izvoz v Bolgarijo od 1. oktobra 2004 in za blago, našteto v Tabeli I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn od 1. februarja 2005.

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 268/2005

z dne 17. februarja 2005

o določitvi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 18. februarja 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1) in zlasti njenega člena 24(4),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1422/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz melase v sektorju sladkorja in spremembi Uredbe (EGS) št. 785/68 (2) predvideva, da se cena CIF pri uvozu melase, določena v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 785/68 (3), upošteva kot „reprezentativna cena“. Ta cena velja za standardno kakovost, določeno v členu 1 Uredbe (EGS) št. 785/68. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1422/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih pravilih uporabe za uvoz melase v sektorju sladkorja in spremembi Uredbe (EGS) št. 785/68 (2) predvideva, da se cena CIF pri uvozu melase, določena v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 785/68 (3), upošteva kot „reprezentativna cena“. Ta cena velja za standardno kakovost, določeno v členu 1 Uredbe (EGS) št. 785/68.

| (2) | Pri določitvi reprezentativnih cen je treba upoštevati vse razpoložljive podatke iz člena 3 Uredbe (EGS) št. 785/68, razen v primerih iz člena 4 te uredbe ter, če je to primerno, se lahko cene določijo na način iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 785/68. |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi reprezentativnih cen je treba upoštevati vse razpoložljive podatke iz člena 3 Uredbe (EGS) št. 785/68, razen v primerih iz člena 4 te uredbe ter, če je to primerno, se lahko cene določijo na način iz člena 7 Uredbe (EGS) št. 785/68.

| (3) | Za prilagoditev cen za nestandardno kakovost je treba glede na kakovost ponujene melase cene zvišati ali znižati v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 785/68. |
| --- | --- |

(3)

Za prilagoditev cen za nestandardno kakovost je treba glede na kakovost ponujene melase cene zvišati ali znižati v skladu s členom 6 Uredbe (EGS) št. 785/68.

| (4) | V primeru razlik med sprožitveno ceno zadevnega proizvoda in reprezentativno ceno je treba določiti dodatne uvozne dajatve pod pogoji, predvidenimi v členu 3 Uredbe (ES) št. 1422/95. V primeru odprave uvoznih dajatev v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 je treba določiti posebne količine za te dajatve. |
| --- | --- |

(4)

V primeru razlik med sprožitveno ceno zadevnega proizvoda in reprezentativno ceno je treba določiti dodatne uvozne dajatve pod pogoji, predvidenimi v členu 3 Uredbe (ES) št. 1422/95. V primeru odprave uvoznih dajatev v skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 je treba določiti posebne količine za te dajatve.

| (5) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za zadevne proizvode je treba določiti v skladu s členom 1(2) ter členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1422/95. |
| --- | --- |

(5)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za zadevne proizvode je treba določiti v skladu s členom 1(2) ter členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1422/95.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne dajatve za uvoz proizvodov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1422/95 so določene v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 141, 24.6.1995, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 79/2003 (UL L 13, 18.1.2003, str. 4).

2

(3)  UL 145, 27.6.1968, str. 12. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1422/1995.

3

---

PRILOGA

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za melaso v sektorju sladkorja, v uporabi od 18. februarja 2005

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev za uvoz 100 kg neto teže zadevnega proizvoda zaradi odprave iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,35 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 10,74 | — | 0 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev za uvoz 100 kg neto teže zadevnega proizvoda zaradi odprave iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 (1)

1703 10 00 (2)

10,35

—

0

1703 90 00 (2)

10,74

—

0

---

(1)  V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1422/95 ta znesek nadomesti stopnjo dajatve skupne carinske tarife, določeno za te proizvode.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določeno v prvem členu spremenjene Uredbe (EGS) št. 785/68.

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 269/2005

z dne 17. februarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor brez nadaljnje predelave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (1), spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 680/2002, in zlasti drugega pododstavka člena 27(5),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 27 Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1(1)(a) te uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 27 Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1(1)(a) te uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Uredba (ES) št. 1260/2001 predvideva, da je pri določitvi nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, nedenaturiran in izvožen brez nadaljnje predelave, treba upoštevati položaj na trgu Skupnosti ter na svetovnem trgu za sladkor in zlasti elemente cene in stroškov, določene v členu 28 te uredbe. Isti člen določa, da je treba upoštevati tudi ekonomski vidik predvidenega izvoza. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 1260/2001 predvideva, da je pri določitvi nadomestil za beli sladkor in surovi sladkor, nedenaturiran in izvožen brez nadaljnje predelave, treba upoštevati položaj na trgu Skupnosti ter na svetovnem trgu za sladkor in zlasti elemente cene in stroškov, določene v členu 28 te uredbe. Isti člen določa, da je treba upoštevati tudi ekonomski vidik predvidenega izvoza.

| (3) | Nadomestilo za surovi sladkor je treba določiti glede na standardno kakovost. Slednja je določena v točki II Priloge I Uredbe (ES) št. 1260/2001. Poleg tega je treba to nadomestilo določiti v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001. Kandirani sladkor je opredeljen v Uredbi Komisije (ES) št. 2135/95 z dne 7. septembra 1995 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za dodelitev izvoznih nadomestil v sektorju sladkorja (2). Tako izračunano nadomestilo za aromatiziran ali obarvan sladkor velja za njegovo vsebnost saharoze in je skladno s tem določeno za 1 % te vsebnosti. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za surovi sladkor je treba določiti glede na standardno kakovost. Slednja je določena v točki II Priloge I Uredbe (ES) št. 1260/2001. Poleg tega je treba to nadomestilo določiti v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001. Kandirani sladkor je opredeljen v Uredbi Komisije (ES) št. 2135/95 z dne 7. septembra 1995 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za dodelitev izvoznih nadomestil v sektorju sladkorja (2). Tako izračunano nadomestilo za aromatiziran ali obarvan sladkor velja za njegovo vsebnost saharoze in je skladno s tem določeno za 1 % te vsebnosti.

| (4) | V posebnih primerih je mogoče višino nadomestila določiti z drugimi pravnimi instrumenti. |
| --- | --- |

(4)

V posebnih primerih je mogoče višino nadomestila določiti z drugimi pravnimi instrumenti.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti vsake dva tedna. V vmesnem obdobju ga je mogoče spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti vsake dva tedna. V vmesnem obdobju ga je mogoče spremeniti.

| (6) | Prvi pododstavek člena 27(5) Uredbe (ES) št. 1260/2001 predvideva, da so lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 te uredbe različno določena glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov. |
| --- | --- |

(6)

Prvi pododstavek člena 27(5) Uredbe (ES) št. 1260/2001 predvideva, da so lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 te uredbe različno določena glede na namembni kraj, kadar je to potrebno zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov.

| (7) | Precejšnje in hitro povečanje preferencialnega uvoza sladkorja iz zahodnih balkanskih držav od začetka leta 2001 ter izvoza sladkorja iz Skupnosti v te dežele velja za zelo umetno. |
| --- | --- |

(7)

Precejšnje in hitro povečanje preferencialnega uvoza sladkorja iz zahodnih balkanskih držav od začetka leta 2001 ter izvoza sladkorja iz Skupnosti v te dežele velja za zelo umetno.

| (8) | Da bi preprečili vsakršne zlorabe v zvezi s ponovnim uvozom proizvodov, ki jim je bilo dodeljeno izvozno nadomestilo, v Skupnost, se nadomestila za proizvode, zajete v tej uredbi, ne določijo za vse države zahodnega Balkana. |
| --- | --- |

(8)

Da bi preprečili vsakršne zlorabe v zvezi s ponovnim uvozom proizvodov, ki jim je bilo dodeljeno izvozno nadomestilo, v Skupnost, se nadomestila za proizvode, zajete v tej uredbi, ne določijo za vse države zahodnega Balkana.

| (9) | Ob upoštevanju teh dejavnikov in trenutnega položaja na trgu za sladkor ter zlasti kotacij ali cen za sladkor znotraj Skupnosti in na svetovnem trgu je treba določiti ustrezno višino nadomestil. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju teh dejavnikov in trenutnega položaja na trgu za sladkor ter zlasti kotacij ali cen za sladkor znotraj Skupnosti in na svetovnem trgu je treba določiti ustrezno višino nadomestil.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Nadomestila za izvoz izdelkov, naštetih v členu 1(1)(a) Uredbe (ES) št. 1260/2001, nedenaturiranega in brez nadaljnje predelave, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 214, 8.9.1995, str. 16.

2

---

PRILOGA

NADOMESTILA ZA BELI SLADKOR IN SUROVI SLADKOR, IZVOŽEN BREZ NADALJNJE PREDELAVE 18. FEBRUARJA 2005 (1)

| Oznake proizvodov | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3675 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda | 0,3675 |
| N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so določene kot sledi:







  S00 | : | vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta št. 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29). |

Oznake proizvodov

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3675

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

36,75

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,75

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,75

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % saharoze × 100 kg neto teže proizvoda

0,3675

N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene kot sledi:

S00

:

vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta št. 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29).

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo od 1. februarja 2005 v skladu s Sklepom Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (UL L 23, 26.1.2005, str. 17).

(2)  Ta znesek velja za surov sladkor z donosom 92 %. Kadar je donos izvoženega sladkorja drugačen od 92 %, se znesek izračuna v skladu s členom 28(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001.

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 270/2005

z dne 17. februarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za sirupe in nekatere druge sladkorne proizvode, izvožene v naravnem stanju

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga za sladkor (1), in zlasti drugega pododstavka člena 27(5),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 27 Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1(1)(d) navedene uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 27 Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da se lahko razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1(1)(d) navedene uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Člen 3 Uredbe Komisije (ES) št. 2135/95 z dne 7. septembra 1995 o določitvi podrobnih pravil za uporabo izvoznih nadomestil v sektorju sladkorja (2), predvideva, da je izvozno nadomestilo za 100 kg proizvodov, naštetih v členu 1(1)(d) Uredbe (ES) št. 1260/2001 enako osnovnemu znesku, pomnoženemu z vsebnostjo saharoze, po potrebi vključno z vsebnostjo drugih sladkorjev, izraženimi kot saharoza. Vsebnost saharoze v zadevnih proizvodih se določi v skladu s členom 3 Uredbe Komisije (ES) št. 2135/95. |
| --- | --- |

(2)

Člen 3 Uredbe Komisije (ES) št. 2135/95 z dne 7. septembra 1995 o določitvi podrobnih pravil za uporabo izvoznih nadomestil v sektorju sladkorja (2), predvideva, da je izvozno nadomestilo za 100 kg proizvodov, naštetih v členu 1(1)(d) Uredbe (ES) št. 1260/2001 enako osnovnemu znesku, pomnoženemu z vsebnostjo saharoze, po potrebi vključno z vsebnostjo drugih sladkorjev, izraženimi kot saharoza. Vsebnost saharoze v zadevnih proizvodih se določi v skladu s členom 3 Uredbe Komisije (ES) št. 2135/95.

| (3) | Člen 30(3) Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da je osnovni znesek nadomestila za sorbozo, izvoženo v naravnem stanju, enak osnovni višini nadomestila minus ena stotina veljavnega proizvodnega nadomestila, v skladu z uredbo Komisije (ES) št. 1265/2001 z dne 27. junija 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 glede dodeljevanja proizvodnega nadomestila za nekatere sladkorne proizvode, ki se uporabljajo v kemični industriji (3), za proizvode, naštete v Prilogi k nazadnje omenjeni uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Člen 30(3) Uredbe (ES) št. 1260/2001 določa, da je osnovni znesek nadomestila za sorbozo, izvoženo v naravnem stanju, enak osnovni višini nadomestila minus ena stotina veljavnega proizvodnega nadomestila, v skladu z uredbo Komisije (ES) št. 1265/2001 z dne 27. junija 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 glede dodeljevanja proizvodnega nadomestila za nekatere sladkorne proizvode, ki se uporabljajo v kemični industriji (3), za proizvode, naštete v Prilogi k nazadnje omenjeni uredbi.

| (4) | V skladu z določili v členu 30(1) Uredbe (ES) št. 1260/2001 je osnovna višina nadomestila za druge proizvode, naštete v členu 1(1)(d) omenjene uredbe in izvožene v naravnem stanju, enaka eni stotini zneska, ki po eni strani upošteva razliko med intervencijsko ceno belega sladkorja za območja Skupnosti brez primanjkljaja za mesec, za katerega je določena osnovna vsota, in kotacijami ali cenami belega sladkorja na svetovnem trgu, po drugi strani pa upošteva tudi potrebo po vzpostavitvi ravnovesja med uporabo osnovnih proizvodov Skupnosti pri izdelavi predelanega blaga, namenjenega za izvoz v tretje države, ter uporabo proizvodov iz tretjih držav, uvoženih za postopke aktivnega oplemenitenja. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z določili v členu 30(1) Uredbe (ES) št. 1260/2001 je osnovna višina nadomestila za druge proizvode, naštete v členu 1(1)(d) omenjene uredbe in izvožene v naravnem stanju, enaka eni stotini zneska, ki po eni strani upošteva razliko med intervencijsko ceno belega sladkorja za območja Skupnosti brez primanjkljaja za mesec, za katerega je določena osnovna vsota, in kotacijami ali cenami belega sladkorja na svetovnem trgu, po drugi strani pa upošteva tudi potrebo po vzpostavitvi ravnovesja med uporabo osnovnih proizvodov Skupnosti pri izdelavi predelanega blaga, namenjenega za izvoz v tretje države, ter uporabo proizvodov iz tretjih držav, uvoženih za postopke aktivnega oplemenitenja.

| (5) | V skladu z določili člena 30(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001 je lahko uporaba osnovne količine omejena na nekatere proizvode, naštete v členu 1(1)(d) omenjene uredbe. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z določili člena 30(4) Uredbe (ES) št. 1260/2001 je lahko uporaba osnovne količine omejena na nekatere proizvode, naštete v členu 1(1)(d) omenjene uredbe.

| (6) | Člen 27 Uredbe (ES) št. 1260/2001 predvideva določitev nadomestila za izvoz proizvodov v naravnem stanju v skladu s členom 1 (1)(f) in (g) in (h) te uredbe. Višina nadomestila se določi na 100 kg suhe snovi, ob upoštevanju izvoznega nadomestila za proizvode z oznako KN 1702 30 91 in za proizvode iz člena 1(1)(d) Uredbe (ES) št. 1260/2001 ter ekonomskih vidikov predvidenega izvoza. V primeru proizvodov v omenjenem členu (1)(f) in (g) se nadomestilo dodeli le za proizvode, ki izpolnjujejo pogoje v členu 5 Uredbe (ES) št. 2135/95. Za proizvode iz člena 1(1)(h) se nadomestilo dodeli le za izdelke, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 6 Uredbe (ES) št. 2135/95. |
| --- | --- |

(6)

Člen 27 Uredbe (ES) št. 1260/2001 predvideva določitev nadomestila za izvoz proizvodov v naravnem stanju v skladu s členom 1 (1)(f) in (g) in (h) te uredbe. Višina nadomestila se določi na 100 kg suhe snovi, ob upoštevanju izvoznega nadomestila za proizvode z oznako KN 1702 30 91 in za proizvode iz člena 1(1)(d) Uredbe (ES) št. 1260/2001 ter ekonomskih vidikov predvidenega izvoza. V primeru proizvodov v omenjenem členu (1)(f) in (g) se nadomestilo dodeli le za proizvode, ki izpolnjujejo pogoje v členu 5 Uredbe (ES) št. 2135/95. Za proizvode iz člena 1(1)(h) se nadomestilo dodeli le za izdelke, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 6 Uredbe (ES) št. 2135/95.

| (7) | Zgoraj omenjena nadomestila je treba določiti vsak mesec. V vmesnem obdobju jih je mogoče spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Zgoraj omenjena nadomestila je treba določiti vsak mesec. V vmesnem obdobju jih je mogoče spremeniti.

| (8) | Prvi pododstavek člena 27(5) Uredbe (ES) št. 1260/2001 predvideva, da so lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 te uredbe različno določena glede na namembni kraj, kadar je zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov to potrebno. |
| --- | --- |

(8)

Prvi pododstavek člena 27(5) Uredbe (ES) št. 1260/2001 predvideva, da so lahko nadomestila za proizvode iz člena 1 te uredbe različno določena glede na namembni kraj, kadar je zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev določenih trgov to potrebno.

| (9) | Precejšnje in hitro povečanje preferencialnega uvoza sladkorja iz zahodnih balkanskih držav od začetka leta 2001 ter izvoza sladkorja v te dežele iz Skupnosti velja za zelo umetno. |
| --- | --- |

(9)

Precejšnje in hitro povečanje preferencialnega uvoza sladkorja iz zahodnih balkanskih držav od začetka leta 2001 ter izvoza sladkorja v te dežele iz Skupnosti velja za zelo umetno.

| (10) | Da bi preprečili vsakršne zlorabe v zvezi s ponovnim uvozom tistih proizvodov v Skupnost, ki jim je bilo odobreno izvozno nadomestilo, se ne določijo nadomestila za v tej uredbi zajete proizvode za vse države zahodnega Balkana. |
| --- | --- |

(10)

Da bi preprečili vsakršne zlorabe v zvezi s ponovnim uvozom tistih proizvodov v Skupnost, ki jim je bilo odobreno izvozno nadomestilo, se ne določijo nadomestila za v tej uredbi zajete proizvode za vse države zahodnega Balkana.

| (11) | Ob upoštevanju teh dejavnikov je treba določiti ustrezno višino zadevnih nadomestil. |
| --- | --- |

(11)

Ob upoštevanju teh dejavnikov je treba določiti ustrezno višino zadevnih nadomestil.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izovozna nadomestila za izdelke, naštete v členu 1(1)(d)(f)(g) in (h) Uredbe (ES) št. 1260/2001, izvožene v naravnem stanju, se določijo v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 214, 8.9.1995, str. 16.

2

(3)  UL L 178, 30.6.2001, str. 63.

3

---

PRILOGA

IZVOZNA NADOMESTILA ZA SIRUPE IN NEKATERE DRUGE SLADKORNE PROIZVODE, IZVOŽENE V NARAVNEM STANJU BREZ NADALJNJE PREDELAVE, UPORABNA OD 18. FEBRUARJA 2005 (1)

| Oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg suhe snovi | 36,75 (2) |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg suhe snovi | 36,75 (2) |
| 1702 60 80 9100 | S00 | EUR/100 kg suhe snovi | 69,82 (3) |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze x 100 kg neto teže proizvoda | 0,3675 (4) |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg suhe snovi | 36,75 (2) |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze x 100 kg neto teže proizvoda | 0,3675 (4) |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze x 100 kg neto teže proizvoda | 0,3675 (4) |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % saharoze x 100 kg neto teže proizvoda | 0,3675 (4)
   (5) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg suhe snovi | 36,75 (2) |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % saharoze x 100 kg neto teže proizvoda | 0,3675 (4) |
| NB: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so določene s kot sledi:







  S00 | : | vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29). |

Oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestila

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg suhe snovi

36,75 (2)

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg suhe snovi

36,75 (2)

1702 60 80 9100

S00

EUR/100 kg suhe snovi

69,82 (3)

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % saharoze x 100 kg neto teže proizvoda

0,3675 (4)

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg suhe snovi

36,75 (2)

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % saharoze x 100 kg neto teže proizvoda

0,3675 (4)

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % saharoze x 100 kg neto teže proizvoda

0,3675 (4)

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % saharoze x 100 kg neto teže proizvoda

0,3675 (4)
   (5)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg suhe snovi

36,75 (2)

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % saharoze x 100 kg neto teže proizvoda

0,3675 (4)

NB: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene s kot sledi:

S00

:

vsi namembni kraji (tretje dežele, druga območja, oskrba ladij in namembni kraji, ki štejejo kot izvoz iz Skupnosti) razen Albanije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore (vključno s Kosovom, kot je določeno v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1244 z dne 10. junija 1999) in Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, razen za sladkor, vsebovan v proizvodih iz člena 1(2)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 2201/96 (UL L 297, 21.11.1996, str. 29).

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo od 1. februarja 2005 v skladu s Sklepom Sveta 2005/45/ES z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972 glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode (UL L 23, 26.1.2005, str. 17).

(2)  Velja le za proizvode iz člena 5 Uredbe (ES) št. 2135/95.

(3)  Velja le za proizvode iz člena 6 Uredbe (ES) št. 2135/95.

(4)  Osnovni znesek ne velja za sirupe s čistostjo manj kot 85 % (Uredba (ES) št. 2135/95). Vsebnost saharoze je določena v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 2135/95.

(5)  Osnovni znesek ne velja za proizvode, določene v točki 2 Priloge k Uredbi Komisije (EGS) št. 3513/92 (UL L 355, 5.12.1992, str. 12).

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 271/2005

z dne 17. februarja 2005

o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz belega sladkorja v nekatere tretje države za 19. delni razpis, izdan v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 1327/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov v sektorju sladkorja (1) in zlasti druge alinee odstavka 5 člena 27 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1327/2004 z dne 19. julija 2004 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1327/2004 z dne 19. julija 2004 o stalnem razpisu za določitev prelevmanov in/ali nadomestil za izvoz belega sladkorja (2) za tržno leto 2004/2005 zahteva, da se izda delni razpis za izvoz sladkorja v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1327/2004 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z določbami člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1327/2004 se po potrebi določi najvišje izvozno nadomestilo za zadevni delni razpis, ob upoštevanju zlasti stanja in predvidenega razvoja na trgu za sladkor v Skupnosti ter na svetovnem trgu.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO

Člen 1

Za 19. delni razpis za beli sladkor, izdan v skladu z Uredbo (ES) št. 1327/2004, se največja višina nadomestila za izvoz v nekatere tretje države določi na 39,889 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 246, 20.7.2004, str. 23. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1685/2004 (UL L 303, 30.9.2004, str. 21).

2

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 272/2005

z dne 17. februarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, pri čemer je izključen slad, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 17. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 8,22 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 7,68 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,08 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 6,54 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,12 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

8,22

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

7,68

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,08

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

6,54

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,12

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/18

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 273/2005

z dne 17. februarja 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za ječmen v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1757/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1757/2004 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz ječmena v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1757/2004 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz ječmena v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 11. do 17. februarja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1757/2004, znaša najvišje nadomestilo za izvoz ječmena 13,97 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 313, 12.10.2004, str. 10.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 274/2005

z dne 17. februarja 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1565/2004 z dne 3. septembra 2004 v zvezi s posebnim intervencijskim ukrepom za oves na Finskem in Švedskem za tržni leti 2004/2005 (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1565/2004 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem, namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države z izjemo v Bolgarijo, na Norveško, v Romunijo in Švico. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1565/2004 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem, namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države z izjemo v Bolgarijo, na Norveško, v Romunijo in Švico.

| (2) | Na osnovi kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95 se določi najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(2)

Na osnovi kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95 se določi najvišje nadomestilo.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 11. do 17. februarja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004, znaša najvišje nadomestilo za izvoz ovsa 33,95 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

(3)  UL L 285, 4.9.2004, str. 3.

3

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/20

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 275/2005

z dne 17. februarja 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za navadno pšenico v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 115/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 115/2005 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz navadne pšenice v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 11. do 17. februarja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 115/2005, znaša najvišje nadomestilo za izvoz navadne pšenice 6,00 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 24, 27.1.2005, str. 3.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 276/2005

z dne 17. februarja 2005

o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za sirek v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2275/2004 (2) se razpiše natečaj za največje znižanje dajatve za sirek, uvožen v Španijo iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2275/2004 (2) se razpiše natečaj za največje znižanje dajatve za sirek, uvožen v Španijo iz tretjih držav.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3) lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (EGS) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali manjše od največjega znižanja dajatve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3) lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (EGS) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali manjše od največjega znižanja dajatve.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril glede na sedanje razmere na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril glede na sedanje razmere na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, prejete v obdobju od 11. do 17. februar 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004, znaša največje znižanje uvozne dajatve za sirek 23,85 EUR/t in velja za največjo skupno količino 78 900 t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 396, 31.12.2004, str. 32.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 277/2005

z dne 17. februarja 2005

o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2277/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2277/2004 (2) je bil razpisan natečaj za znižanje dajatve na uvoz koruze v Španijo iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2277/2004 (2) je bil razpisan natečaj za znižanje dajatve na uvoz koruze v Španijo iz tretjih držav.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, prejete v obdobju od 11. do 17. februarja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2277/2004, znaša največje znižanje uvozne dajatve za koruzo 31,44 EUR/t in velja za največjo skupno količino 30 000 t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 396, 31.12.2004, str. 35.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/23

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 278/2005

z dne 17. februarja 2005

o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2276/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2276/2004 (2) je bil razpisan natečaja za zbiranje ponudb za največje znižanje dajatve za uvoz koruze na Portugalsko iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2276/2004 (2) je bil razpisan natečaja za zbiranje ponudb za največje znižanje dajatve za uvoz koruze na Portugalsko iz tretjih držav.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), se Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), se Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, prejete v obdobju od 11. do 17. februarja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2276/2004, znaša največje znižanje uvozne dajatve za koruzo 32,47 EUR/t in velja za največjo skupno količino 26 000 t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 18. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 396, 31.12.2004, str. 34.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/24

---

ODLOČBA SVETA

z dne 11. maja 2004

o razveljavitvi odločbe o obstoju čezmernega primanjkljaja na Portugalskem

(2005/135/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(12) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Sveta 2002/923/ES (1), na priporočilo Komisije in v skladu s členom 104(6) Pogodbe je bilo odločeno, da ima Portugalska čezmerni primanjkljaj. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Sveta 2002/923/ES (1), na priporočilo Komisije in v skladu s členom 104(6) Pogodbe je bilo odločeno, da ima Portugalska čezmerni primanjkljaj.

| (2) | V skladu s členom 104(7) Pogodbe je Svet na Portugalsko naslovil priporočilo z namenom, da se to stanje odpravi (2). To priporočilo je v povezavi s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (3) določilo končni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki se mora doseči v letu, ki sledi letu njegove ugotovitve, t.j. najkasneje leta 2003. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 104(7) Pogodbe je Svet na Portugalsko naslovil priporočilo z namenom, da se to stanje odpravi (2). To priporočilo je v povezavi s členom 3(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (3) določilo končni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki se mora doseči v letu, ki sledi letu njegove ugotovitve, t.j. najkasneje leta 2003.

| (3) | V skladu s členom 104(12) Pogodbe se odločba Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 104(12) Pogodbe se odločba Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja razveljavi, če se je čezmerni primanjkljaj v zadevni državi članici po mnenju Sveta ustrezno zmanjšal.

| (4) | Opredelitvi pojmov „vlada“ in „primanjkljaj“ sta določeni v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, sklicujoč se na Evropski sistem integriranih gospodarskih računov (ESR), druga izdaja. Podatke za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem zagotovi Komisija. |
| --- | --- |

(4)

Opredelitvi pojmov „vlada“ in „primanjkljaj“ sta določeni v Protokolu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, sklicujoč se na Evropski sistem integriranih gospodarskih računov (ESR), druga izdaja. Podatke za postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem zagotovi Komisija.

| (5) | Na osnovi podatkov, ki jih priskrbi Komisija po poročanju Portugalske pred 1. marcem 2004 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (4), in na osnovi Spomladanske napovedi 2004 Komisije lahko oblikujemo naslednje zaključke:






  — | Javnofinančni primanjkljaj za leto 2003 se ocenjuje na 2,8 %, v primerjavi z 2,7 % v letu 2002 in 4,4 % v letu 2001. Rezultat za leto 2003 je skladen s priporočilom Sveta, izdanim na osnovi člena 104(7) zlasti glede zmanjšanja javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP najkasneje do leta 2003. Davčna prilagoditev je bila izvedena leta 2003 na račun trajnega zaviranja trenutne hitrosti rasti osnovnih izdatkov z 8,9 % v letu 2001 na 7,8 % v letu 2002 in 4,1 % v letu 2003. Vendar pa je trenutni ciklični upad, ki se je končal z recesijo leta 2003, povzročil znatno odstopanje v višini 2,6 odstotne točke med dejansko letno rastjo BDP in začetno proračunsko napovedjo. Posledično je v letu 2003 prišlo do obsežnega izpada davčnih prihodkov, kar je bilo treba nadomestiti s sprejemov dveh enkratnih ukrepov v skupni višini 2,1 % BDP. |
| --- | --- | --- |

(5)

Na osnovi podatkov, ki jih priskrbi Komisija po poročanju Portugalske pred 1. marcem 2004 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (4), in na osnovi Spomladanske napovedi 2004 Komisije lahko oblikujemo naslednje zaključke:

—

Javnofinančni primanjkljaj za leto 2003 se ocenjuje na 2,8 %, v primerjavi z 2,7 % v letu 2002 in 4,4 % v letu 2001. Rezultat za leto 2003 je skladen s priporočilom Sveta, izdanim na osnovi člena 104(7) zlasti glede zmanjšanja javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP najkasneje do leta 2003. Davčna prilagoditev je bila izvedena leta 2003 na račun trajnega zaviranja trenutne hitrosti rasti osnovnih izdatkov z 8,9 % v letu 2001 na 7,8 % v letu 2002 in 4,1 % v letu 2003. Vendar pa je trenutni ciklični upad, ki se je končal z recesijo leta 2003, povzročil znatno odstopanje v višini 2,6 odstotne točke med dejansko letno rastjo BDP in začetno proračunsko napovedjo. Posledično je v letu 2003 prišlo do obsežnega izpada davčnih prihodkov, kar je bilo treba nadomestiti s sprejemov dveh enkratnih ukrepov v skupni višini 2,1 % BDP.

| — | Strukturni ukrepi sprejeti s strani portugalskih organov, ki imajo neposreden vpliv na javne finance, sodijo večinoma v naslednja tri področja: (i) javna uprava; (ii) področje zdravstvenega varstva; in (iii) izobraževanje. Zlasti od navidezne zamrznitve plačilnih lestvic in števila zaposlitev v javnih službah za obdobje 2003 - 2004 se pričakuje, da bo imela v prihodnje ugodne osnovne učinke in zato znaten strukturni vpliv. Portugalski organi poleg tega ocenjujejo, da so bili s celovito reformo področja zdravstvenega varstva v letu 2003 že doseženi nekateri pozitivni učinki na zmanjšanje odhodkov in povečanje produktivnosti. |
| --- | --- |

—

Strukturni ukrepi sprejeti s strani portugalskih organov, ki imajo neposreden vpliv na javne finance, sodijo večinoma v naslednja tri področja: (i) javna uprava; (ii) področje zdravstvenega varstva; in (iii) izobraževanje. Zlasti od navidezne zamrznitve plačilnih lestvic in števila zaposlitev v javnih službah za obdobje 2003 - 2004 se pričakuje, da bo imela v prihodnje ugodne osnovne učinke in zato znaten strukturni vpliv. Portugalski organi poleg tega ocenjujejo, da so bili s celovito reformo področja zdravstvenega varstva v letu 2003 že doseženi nekateri pozitivni učinki na zmanjšanje odhodkov in povečanje produktivnosti.

| — | Spomladanska napoved 2004 Komisije napoveduje javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP v letu 2004, kar znatno presega uradni cilj 2,8 % BDP. Do razlike je v osnovi prišlo zaradi: (i) nekoliko nižje rasti kot je bila pričakovana v proračunu; (ii) osnovnih učinkov v povezavi z enkratnimi ukrepi, sprejetimi leta 2003; in (iii) dosedanjih načrtovanih delnih nadomestil teh enkratnih ukrepov. Zato so potrebni dodati ukrepi za preprečevanje rasti javnofinančnega primanjkljaja nad referenčno vrednost 3 % BDP leta 2004 in v naslednjih letih. |
| --- | --- |

—

Spomladanska napoved 2004 Komisije napoveduje javnofinančni primanjkljaj v višini 3,4 % BDP v letu 2004, kar znatno presega uradni cilj 2,8 % BDP. Do razlike je v osnovi prišlo zaradi: (i) nekoliko nižje rasti kot je bila pričakovana v proračunu; (ii) osnovnih učinkov v povezavi z enkratnimi ukrepi, sprejetimi leta 2003; in (iii) dosedanjih načrtovanih delnih nadomestil teh enkratnih ukrepov. Zato so potrebni dodati ukrepi za preprečevanje rasti javnofinančnega primanjkljaja nad referenčno vrednost 3 % BDP leta 2004 in v naslednjih letih.

| — | Po zaključnem roku za Spomladansko napoved 2004 Komisije so portugalski organi objavili svojo namero, da izvedejo nadaljnje dejavnosti (v zvezi z nepremičninami), ki bodo omogočile, da primanjkljaj za tekoče leto ostane pod 3 % BDP. |
| --- | --- |

—

Po zaključnem roku za Spomladansko napoved 2004 Komisije so portugalski organi objavili svojo namero, da izvedejo nadaljnje dejavnosti (v zvezi z nepremičninami), ki bodo omogočile, da primanjkljaj za tekoče leto ostane pod 3 % BDP.

| — | Glede na vrednosti, ki so bile sporočene v prvem uradnem obvestilu leta 2004 v okviru Postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, je delež javnega dolga ostal pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, torej v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7), kljub temu, da je od leta 2001 stalno naraščal in je glede na Spomladansko napoved 2004 Komisije pričakovati, da bo leta 2004 presegel to vrednost. |
| --- | --- |

—

Glede na vrednosti, ki so bile sporočene v prvem uradnem obvestilu leta 2004 v okviru Postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, je delež javnega dolga ostal pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, torej v skladu s priporočilom Sveta iz člena 104(7), kljub temu, da je od leta 2001 stalno naraščal in je glede na Spomladansko napoved 2004 Komisije pričakovati, da bo leta 2004 presegel to vrednost.

| (6) | Odločbo 2002/923/ES je zato treba razveljaviti. Vendar je v luči tveganj glede proračunskega stanja, na katerega je opozorila Spomladanska napoved Komisije 2004, izredno pomembno, da portugalski organi ustrezno ukrepajo, da zagotovijo, da javnofinančni primanjkljaj v letu 2004 in naslednjih letih ostane pod 3 % BDP. Zaradi nadaljnje večje negativne vrzeli v proizvodnem rezultatu, ki se pričakuje do leta 2005, in z namenom ohraniti dinamiko proračunskega usklajevanja so kratkoročno dopustni nadaljnji začasni ukrepi. V tej zvezi bi portugalski organi morali javno potrditi načrtovane ukrepe z navedbo njihovih ustreznih vrednosti, dokler ukrepi strukturne narave ne povzročijo polnega razbremenilnega učinka na javne finance. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2002/923/ES je zato treba razveljaviti. Vendar je v luči tveganj glede proračunskega stanja, na katerega je opozorila Spomladanska napoved Komisije 2004, izredno pomembno, da portugalski organi ustrezno ukrepajo, da zagotovijo, da javnofinančni primanjkljaj v letu 2004 in naslednjih letih ostane pod 3 % BDP. Zaradi nadaljnje večje negativne vrzeli v proizvodnem rezultatu, ki se pričakuje do leta 2005, in z namenom ohraniti dinamiko proračunskega usklajevanja so kratkoročno dopustni nadaljnji začasni ukrepi. V tej zvezi bi portugalski organi morali javno potrditi načrtovane ukrepe z navedbo njihovih ustreznih vrednosti, dokler ukrepi strukturne narave ne povzročijo polnega razbremenilnega učinka na javne finance.

| (7) | Da bi bila uskladitev trajna in da bi v skladu s širšimi smernicami ekonomske politike nazadnje dosegli ravnovesje ali presežek proračunskega stanja, bi bilo treba vse enkratne ukrepe postopoma nadomestiti s stalnimi ukrepi, medtem ko bi se moralo ciklično popravljeno proračunsko stanje izboljšati letno vsaj za 0,5 odstotne točke BDP – |
| --- | --- |

(7)

Da bi bila uskladitev trajna in da bi v skladu s širšimi smernicami ekonomske politike nazadnje dosegli ravnovesje ali presežek proračunskega stanja, bi bilo treba vse enkratne ukrepe postopoma nadomestiti s stalnimi ukrepi, medtem ko bi se moralo ciklično popravljeno proračunsko stanje izboljšati letno vsaj za 0,5 odstotne točke BDP –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da se je položaj čezmernega primanjkljaja na Portugalskem zmanjšal, kar je bilo doseženo leta 2003, pod pogoji, ki jih določa priporočilo, naslovljeno na Portugalsko 5. novembra 2002, v skladu s členom 104(7) Pogodbe.

Člen 2

Odločba 2002/923/ES se razveljavi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Portugalsko republiko.

V Bruslju, 11. maja 2004

Za Svet

Predsednik

G. ZALM

---

(1)  UL L 322, 27.11.2002, str. 30.

1

(2)  Priporočilo Sveta z dne 5. novembra 2002.

2

(3)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

3

(4)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 351/2002 (UL L 55, 26.2.2002, str. 23).

4

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/26

---

ODLOČBA SVETA

z dne 2. junija 2004

o obstoju čezmernega primanjkljaja na Nizozemskem

(2005/136/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(6) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju pripomb Nizozemske,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 104 Pogodbe se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 104 Pogodbe se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

| (2) | Temeljni cilj Pakta za stabilnost in rast so zdrave javne finance kot sredstvo za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje novih delovnih mest. |
| --- | --- |

(2)

Temeljni cilj Pakta za stabilnost in rast so zdrave javne finance kot sredstvo za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje novih delovnih mest.

| (3) | Postopek v primeru čezmernega primanjkljaja iz člena 104 predvideva odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja; Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, priložen Pogodbi, določa nadaljnje predpise za izvajanje postopka v primeru čezmernega primanjkljaja. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (1), določa podrobna pravila in opredeljuje pojme v zvezi z uporabo določb navedenega protokola. |
| --- | --- |

(3)

Postopek v primeru čezmernega primanjkljaja iz člena 104 predvideva odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja; Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, priložen Pogodbi, določa nadaljnje predpise za izvajanje postopka v primeru čezmernega primanjkljaja. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novembra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (1), določa podrobna pravila in opredeljuje pojme v zvezi z uporabo določb navedenega protokola.

| (4) | Člen 104(5) Pogodbe od Komisije zahteva, da ta predloži svoje mnenje Svetu, če meni, da v neki državi članici obstaja čezmeren primanjkljaj ali da bi do njega lahko prišlo. Komisija je 19. maja 2004 predložila Svetu takšno mnenje glede Nizozemske. Po pregledu vseh pomembnih dejavnikov, ki jih je v skladu s členom 104(3) upoštevala v svojem poročilu, in ob upoštevanju mnenja Ekonomskega-finančnega odbora v skladu s členom 104(4) je Komisija v svojem mnenju z dne 19. maja 2004 prišla do zaključka, da na Nizozemskem obstaja čezmerni primanjkljaj. |
| --- | --- |

(4)

Člen 104(5) Pogodbe od Komisije zahteva, da ta predloži svoje mnenje Svetu, če meni, da v neki državi članici obstaja čezmeren primanjkljaj ali da bi do njega lahko prišlo. Komisija je 19. maja 2004 predložila Svetu takšno mnenje glede Nizozemske. Po pregledu vseh pomembnih dejavnikov, ki jih je v skladu s členom 104(3) upoštevala v svojem poročilu, in ob upoštevanju mnenja Ekonomskega-finančnega odbora v skladu s členom 104(4) je Komisija v svojem mnenju z dne 19. maja 2004 prišla do zaključka, da na Nizozemskem obstaja čezmerni primanjkljaj.

| (5) | Člen 104(6) Pogodbe določa, da mora Svet upoštevati morebitne pripombe zadevne države članice preden, po opravljeni celoviti oceni, odloči, ali čezmeren primanjkljaj obstaja. |
| --- | --- |

(5)

Člen 104(6) Pogodbe določa, da mora Svet upoštevati morebitne pripombe zadevne države članice preden, po opravljeni celoviti oceni, odloči, ali čezmeren primanjkljaj obstaja.

| (6) | Iz celovite ocene je mogoče sklepati, da je leta 2003 javnofinančni primanjkljaj na Nizozemskem znašal 3,2 % BDP, s čimer je bila, kljub obširnim varčevalnim ukrepom nizozemskih organov, prekoračena referenčna vrednost 3 % BDP, ki jo določa Pogodba. Po mnenju Komisije je do prekoračitve praga 3 % BDP v letu 2003 prišlo predvsem zaradi gospodarske upočasnitve. Vendar do prekoračitve javnofinančnega primanjkljaja nad referenčno vrednostjo 3 % BDP ni prišlo zaradi izrednega dogodka, na katerega nizozemski organi niso mogli vplivati, niti zaradi resnega gospodarskega upada, ki ga Pakt za stabilnost in rast opredeljuje kot letno zmanjšanje realnega BDP za vsaj 2 %. Četudi se upoštevajo dodatni ukrepi, ki so jih nizozemski organi sprejeli 16. aprila 2004 in niso bili upoštevani v Spomladanski napovedi Komisije za leto 2004, obstaja možnost, da bo javnofinančni primanjkljaj tudi leta 2004 presegel 3 % BDP. To kaže na možnost, da prekoračitev referenčne vrednosti 3 % BDP, ki jo za primanjkljaj določa Pogodba, morda ni začasna. Delež dolga, ki naj bi po Spomladanski napovedi Komisije leta 2004 dosegel 56,3 % BDP, bo tega leta ostal pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, ki jo določa Pogodba – |
| --- | --- |

(6)

Iz celovite ocene je mogoče sklepati, da je leta 2003 javnofinančni primanjkljaj na Nizozemskem znašal 3,2 % BDP, s čimer je bila, kljub obširnim varčevalnim ukrepom nizozemskih organov, prekoračena referenčna vrednost 3 % BDP, ki jo določa Pogodba. Po mnenju Komisije je do prekoračitve praga 3 % BDP v letu 2003 prišlo predvsem zaradi gospodarske upočasnitve. Vendar do prekoračitve javnofinančnega primanjkljaja nad referenčno vrednostjo 3 % BDP ni prišlo zaradi izrednega dogodka, na katerega nizozemski organi niso mogli vplivati, niti zaradi resnega gospodarskega upada, ki ga Pakt za stabilnost in rast opredeljuje kot letno zmanjšanje realnega BDP za vsaj 2 %. Četudi se upoštevajo dodatni ukrepi, ki so jih nizozemski organi sprejeli 16. aprila 2004 in niso bili upoštevani v Spomladanski napovedi Komisije za leto 2004, obstaja možnost, da bo javnofinančni primanjkljaj tudi leta 2004 presegel 3 % BDP. To kaže na možnost, da prekoračitev referenčne vrednosti 3 % BDP, ki jo za primanjkljaj določa Pogodba, morda ni začasna. Delež dolga, ki naj bi po Spomladanski napovedi Komisije leta 2004 dosegel 56,3 % BDP, bo tega leta ostal pod referenčno vrednostjo 60 % BDP, ki jo določa Pogodba –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Celovita ocena kaže, da na Nizozemskem obstaja čezmerni primanjkljaj.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Nizozemsko.

V Luxembourgu, 2. junija 2004

Za Svet

Predsednik

G. ZALM

---

(1)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 351/2002 (UL L 55, 26.2.2002, str. 23).

1

---

Komisija

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/28

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 15. oktobra 2003

o finančni udeležbi Valonske regije v podjetju Carsid SA

(notificirana pod dokumentarno številko K(2003) 3527)

(Besedili v francoskem in nizozemskem jeziku sta edini verodostojni)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/137/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o načinih uporabe člena 93 Pogodbe ES (1),

po povabilu zainteresiranih strank, da predložijo svoje pripombe (2) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | S pismom z dne 17. oktobra 2001 je Belgija Komisiji prijavila projekt posredovanja Valonske regije v kapitalu nove jeklarne, Carsid SA. Dopolnilne informacije je Komisiji sporočila s pismi z dne 20. novembra 2001 in 14. februarja 2002. |
| --- | --- |

(1)

S pismom z dne 17. oktobra 2001 je Belgija Komisiji prijavila projekt posredovanja Valonske regije v kapitalu nove jeklarne, Carsid SA. Dopolnilne informacije je Komisiji sporočila s pismi z dne 20. novembra 2001 in 14. februarja 2002.

| (2) | V pismu z dne 3. aprila 2002 je Komisija Belgijo seznanila s svojo odločitvijo o začetku postopka, predvidenega v členu 6(5) Odločbe Komisije št. 2496/96/ESPJ z dne 18. decembra 1996, ki uvaja predpise o pomoči jeklarski industriji (3). |
| --- | --- |

(2)

V pismu z dne 3. aprila 2002 je Komisija Belgijo seznanila s svojo odločitvijo o začetku postopka, predvidenega v členu 6(5) Odločbe Komisije št. 2496/96/ESPJ z dne 18. decembra 1996, ki uvaja predpise o pomoči jeklarski industriji (3).

| (3) | Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (4). Komisija je povabila zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o obravnavanem ukrepu. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (4). Komisija je povabila zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe o obravnavanem ukrepu.

| (4) | Komisija je od zainteresiranih strank prejela pripombe o tej zadevi. Posredovala jih je Belgiji in ji dala možnost, da jih komentira, ter prejela njene komentarje s pismi dne 17. junija, 6. septembra, 22. oktobra in 25. novembra 2002. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je od zainteresiranih strank prejela pripombe o tej zadevi. Posredovala jih je Belgiji in ji dala možnost, da jih komentira, ter prejela njene komentarje s pismi dne 17. junija, 6. septembra, 22. oktobra in 25. novembra 2002.

II.   PODJETJA, KI SO FINANČNO UDELEŽENA V PODJETJU CARSID

| (5) | Valonska družba za upravljanje in finančno udeležbo (Sogepa) je holding Valonske regije, ki je, med drugim, prevzela dejavnosti Valonske družbe za jeklarstvo (SWS). V jeklarskem sektorju ima ta družba v okviru splošne gospodarske valonske politike nalogo, da pospešuje ustanavljanje ali širitev podjetij, ter spodbuja nacionalno industrijo. Na dan obvestila je bila družba Sogepa udeležena v kapitalu belgijskega jeklarskega proizvajalca Cockerill Sambre v višini 25 %. V svoji lasti je imela tudi 25 % kapitala družbe Duferco Clabecq (glej uvodno izjavo (9) te odločbe), Duferco La Louvière (glej uvodno izjavo (11)) in Duferco Belgium (glej uvodno izjavo (12)). |
| --- | --- |

(5)

Valonska družba za upravljanje in finančno udeležbo (Sogepa) je holding Valonske regije, ki je, med drugim, prevzela dejavnosti Valonske družbe za jeklarstvo (SWS). V jeklarskem sektorju ima ta družba v okviru splošne gospodarske valonske politike nalogo, da pospešuje ustanavljanje ali širitev podjetij, ter spodbuja nacionalno industrijo. Na dan obvestila je bila družba Sogepa udeležena v kapitalu belgijskega jeklarskega proizvajalca Cockerill Sambre v višini 25 %. V svoji lasti je imela tudi 25 % kapitala družbe Duferco Clabecq (glej uvodno izjavo (9) te odločbe), Duferco La Louvière (glej uvodno izjavo (11)) in Duferco Belgium (glej uvodno izjavo (12)).

| (6) | Udeležba družbe Sogepa v družbi Cockerill Sambre je bila spremenjena 17. decembra 2001 v zameno za 8 % udeležbo v kapitalu družbe Usinor, ki pa se je v začetku leta 2002 spremenila v 4,25 % udeležbo v kapitalu družbe Arcelor (glej uvodno izjavo (7)). Udeležba družbe Sogepa v družbi Duferco Clabecq se je po zmanjšanju kapitala z absorpcijo izgub 8. avgusta 2002 zmanjšala na 5,91 %, temu pa je sledilo povečanje kapitala, ki ga je izvršila družba Duferco Investment. Prav tako je neposredna udeležba družbe Sogepa v Duferco La Louvière po zmanjšanju kapitala z absorpcijo izgub, ki so nastale 8. novembra 2001, praktično izginila,, sledilo pa ji je povečanje kapitala, ki ga je izvedla družba Duferco Belgium. |
| --- | --- |

(6)

Udeležba družbe Sogepa v družbi Cockerill Sambre je bila spremenjena 17. decembra 2001 v zameno za 8 % udeležbo v kapitalu družbe Usinor, ki pa se je v začetku leta 2002 spremenila v 4,25 % udeležbo v kapitalu družbe Arcelor (glej uvodno izjavo (7)). Udeležba družbe Sogepa v družbi Duferco Clabecq se je po zmanjšanju kapitala z absorpcijo izgub 8. avgusta 2002 zmanjšala na 5,91 %, temu pa je sledilo povečanje kapitala, ki ga je izvršila družba Duferco Investment. Prav tako je neposredna udeležba družbe Sogepa v Duferco La Louvière po zmanjšanju kapitala z absorpcijo izgub, ki so nastale 8. novembra 2001, praktično izginila,, sledilo pa ji je povečanje kapitala, ki ga je izvedla družba Duferco Belgium.

| (7) | Usinor Belgium SA je holding združenja Usinor v Belgiji. Francosko združenje Usinor je bilo do konca 2001 eno glavnih evropskih jeklarskih združenj. Njegov promet se je leta 2001 s 14 523 milijoni eurov povzpel na svetovno raven. Na dan obvestila je Usinor imel 75 % v Cockerill Sambre. Na začetku leta 2002 se je združenje Usinor združilo z luksemburškim združenjem Arbed in španskim združenjem Aceralia, ter na ta način ustanovilo združenje Arcelor, ki je prvi svetovni proizvajalec jekla. |
| --- | --- |

(7)

Usinor Belgium SA je holding združenja Usinor v Belgiji. Francosko združenje Usinor je bilo do konca 2001 eno glavnih evropskih jeklarskih združenj. Njegov promet se je leta 2001 s 14 523 milijoni eurov povzpel na svetovno raven. Na dan obvestila je Usinor imel 75 % v Cockerill Sambre. Na začetku leta 2002 se je združenje Usinor združilo z luksemburškim združenjem Arbed in španskim združenjem Aceralia, ter na ta način ustanovilo združenje Arcelor, ki je prvi svetovni proizvajalec jekla.

| (8) | Duferco Investment SA (Duferco Investment) je holding združenja Duferco. Slednje je privatno italijansko švicarsko združenje, specializirano za dejavnosti trgovanja z jeklarskimi proizvodi (vključno s surovinami), ki pa je tudi proizvajalec dolgih in ploščatih karbonskih jekel. Leta 2001 je združenje realiziralo svetovni promet v višini 3,2 milijarde ameriških dolarjev. V Belgiji Duferco Investment vodi dve podjetji za proizvodnjo jekla, Duferco Clabecq in Duferco La Louvière. Ti dve družbi plačujeta Duferco Investment letno provizijo [...] (5) od njunega letnega prometa za storitve združenja belgijskim podjetjem, ki se sorazmerno deli na zastopniško provizijo ([...]) in provizijo za upravljanje ([...]). |
| --- | --- |

(8)

Duferco Investment SA (Duferco Investment) je holding združenja Duferco. Slednje je privatno italijansko švicarsko združenje, specializirano za dejavnosti trgovanja z jeklarskimi proizvodi (vključno s surovinami), ki pa je tudi proizvajalec dolgih in ploščatih karbonskih jekel. Leta 2001 je združenje realiziralo svetovni promet v višini 3,2 milijarde ameriških dolarjev. V Belgiji Duferco Investment vodi dve podjetji za proizvodnjo jekla, Duferco Clabecq in Duferco La Louvière. Ti dve družbi plačujeta Duferco Investment letno provizijo [...] (5) od njunega letnega prometa za storitve združenja belgijskim podjetjem, ki se sorazmerno deli na zastopniško provizijo ([...]) in provizijo za upravljanje ([...]).

| (9) | Duferco Clabecq je družba, ki so jo ustanovili združenje Duferco in valonski organi (preko družbe SWS) z namenom nakupa podjetja Forges de Clabecq (6), ki je bilo v stečaju od 3. januarja 1997. Družba SWS je za kapitalizacijo Duferco Clabecq prispevala delež okoli 8,6 milijonov eurov, kakor tudi pogojevano posojilo za okoli 13,6 milijonov eurov (z garancijo združenja Duferco do 75 %). Združenje Duferco je prispevalo delež v višini okoli 25,9 milijonov eurov. Komisija je v odločbi z dne 25. novembra 1997 menila, da ta intervencija družbe SWS ne predstavlja državne pomoči. V tej odločbi je Komisija ugotovila, da je poslovni načrt podjetja predvideval pozitivno obratovalno maržo od drugega leta obratovanja ter sprostitev dobičkov od petega leta dalje. |
| --- | --- |

(9)

Duferco Clabecq je družba, ki so jo ustanovili združenje Duferco in valonski organi (preko družbe SWS) z namenom nakupa podjetja Forges de Clabecq (6), ki je bilo v stečaju od 3. januarja 1997. Družba SWS je za kapitalizacijo Duferco Clabecq prispevala delež okoli 8,6 milijonov eurov, kakor tudi pogojevano posojilo za okoli 13,6 milijonov eurov (z garancijo združenja Duferco do 75 %). Združenje Duferco je prispevalo delež v višini okoli 25,9 milijonov eurov. Komisija je v odločbi z dne 25. novembra 1997 menila, da ta intervencija družbe SWS ne predstavlja državne pomoči. V tej odločbi je Komisija ugotovila, da je poslovni načrt podjetja predvideval pozitivno obratovalno maržo od drugega leta obratovanja ter sprostitev dobičkov od petega leta dalje.

| (10) | Spodnja tabela prikazuje nekatere finančne indikatorje družbe Duferco Clabecq do 30. septembra 2001:









  (v mio EUR) |
| --- | --- |
| | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| Kapital + rezerve | 34,7 | 34,7 | 34,7 | 34,7 |
| Promet | 229,7 | 171,3 | 309,7 | 292,7 |
| Rezultat obratovanja | 3,0 | – 7,0 | – 4,9 | – 6,0 |
| Rezultat pred davki | 1,3 | – 7,5 | – 6,7 | – 0,7 |
| Kumulirane izgube | | – 6,7 | – 14,3 | – 14,9 |
| Vir: Letni zaključki podjetja. Poslovno leto od 1.10. do 30.9. |

(10)

Spodnja tabela prikazuje nekatere finančne indikatorje družbe Duferco Clabecq do 30. septembra 2001:

(v mio EUR)

1998

1999

2000

2001

Kapital + rezerve

34,7

34,7

34,7

34,7

Promet

229,7

171,3

309,7

292,7

Rezultat obratovanja

3,0

– 7,0

– 4,9

– 6,0

Rezultat pred davki

1,3

– 7,5

– 6,7

– 0,7

Kumulirane izgube

– 6,7

– 14,3

– 14,9

Vir: Letni zaključki podjetja. Poslovno leto od 1.10. do 30.9.

| (11) | Duferco La Louvière je družba, ki so jo ustanovili Duferco Investment in valonski organi (preko družbe SWS) z namenom nakupa podjetja Hoogovens-Usines Gustave Boël (7), ki je bilo od oktobra 1998 v postopku prisilne poravnave. Družba SWS je za kapitalizacijo Duferco La Louvière prispevala delež v višini okoli 17,8 milijonov eurov, kot tudi pogojevan kredit za okoli 27,8 milijonov eurov (z garancijo združenja Duferco do 75 %). Združenje Duferco je prispevalo delež v višini okoli 53,5 milijonov eurov. Komisija je v odločbi z dne 1. julija 1999 menila, da ta intervencija družbe SWS ne predstavlja državne pomoči. V tej odločbi je Komisija ugotovila, da je poslovni načrt podjetja predvideval dobiček od leta 2000 dalje. |
| --- | --- |

(11)

Duferco La Louvière je družba, ki so jo ustanovili Duferco Investment in valonski organi (preko družbe SWS) z namenom nakupa podjetja Hoogovens-Usines Gustave Boël (7), ki je bilo od oktobra 1998 v postopku prisilne poravnave. Družba SWS je za kapitalizacijo Duferco La Louvière prispevala delež v višini okoli 17,8 milijonov eurov, kot tudi pogojevan kredit za okoli 27,8 milijonov eurov (z garancijo združenja Duferco do 75 %). Združenje Duferco je prispevalo delež v višini okoli 53,5 milijonov eurov. Komisija je v odločbi z dne 1. julija 1999 menila, da ta intervencija družbe SWS ne predstavlja državne pomoči. V tej odločbi je Komisija ugotovila, da je poslovni načrt podjetja predvideval dobiček od leta 2000 dalje.

| (12) | Poleg tega sta Duferco Investment in Sogepa z namenom, da bi prispevala k financiranju dodatnih investicij Duferco La Louvière, ustanovila holding Duferco Belgium, ki je moral prevzeti udeležbo v kapitalu Duferco La Louvière. Sogepa je prispevala za kapitalizacijo Duferco Belgium delež v višini okoli 15,6 milijonov eurov, kakor tudi pogojevano posojilo za okoli 24,3 milijonov eurov (z garancijo združenja Duferco do 75 %). Združenje Duferco je prispevalo delež v višini okoli 46,8 milijonov eurov. Do 30. septembra 2001, je bilo 25 % kapitala sproščenega (15,6 milijonov eurov) in Sogepa je poplačala posojilo v celoti. Do 20. septembra 2001 je Duferco Belgium odobril posojila v znesku za okoli 36 milijonov eurov za financiranje investicij Duferco La Louvière. V poslovnem letu, zaključenem 30. septembra 2001, je Duferco Belgium poročal o izgubi 31 209 eurov. |
| --- | --- |

(12)

Poleg tega sta Duferco Investment in Sogepa z namenom, da bi prispevala k financiranju dodatnih investicij Duferco La Louvière, ustanovila holding Duferco Belgium, ki je moral prevzeti udeležbo v kapitalu Duferco La Louvière. Sogepa je prispevala za kapitalizacijo Duferco Belgium delež v višini okoli 15,6 milijonov eurov, kakor tudi pogojevano posojilo za okoli 24,3 milijonov eurov (z garancijo združenja Duferco do 75 %). Združenje Duferco je prispevalo delež v višini okoli 46,8 milijonov eurov. Do 30. septembra 2001, je bilo 25 % kapitala sproščenega (15,6 milijonov eurov) in Sogepa je poplačala posojilo v celoti. Do 20. septembra 2001 je Duferco Belgium odobril posojila v znesku za okoli 36 milijonov eurov za financiranje investicij Duferco La Louvière. V poslovnem letu, zaključenem 30. septembra 2001, je Duferco Belgium poročal o izgubi 31 209 eurov.

| (13) | Spodnja tabela prikazuje nekatere finančne indikatorje Duferco La Louvière do 30. septembra 2001:








  (v mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 |
| Kapital + rezerve | 111,6 | 111,6 | 111,6 |
| Promet | 216,7 | 487,7 | 476,1 |
| Rezultat obratovanja | – 49,4 | – 7,8 | – 43,1 |
| Rezultat pred davki | 46,2 | – 1,0 | – 41,7 |
| Kumulirane izgube | – 35,9 | – 36,9 | – 79,1 |
| Vir: Letni poslovni zaključki podjetja. Poslovno leto od 1.10. do 30.9. |

(13)

Spodnja tabela prikazuje nekatere finančne indikatorje Duferco La Louvière do 30. septembra 2001:

(v mio. EUR)

1999

2000

2001

Kapital + rezerve

111,6

111,6

111,6

Promet

216,7

487,7

476,1

Rezultat obratovanja

– 49,4

– 7,8

– 43,1

Rezultat pred davki

46,2

– 1,0

– 41,7

Kumulirane izgube

– 35,9

– 36,9

– 79,1

Vir: Letni poslovni zaključki podjetja. Poslovno leto od 1.10. do 30.9.

III.   PODROBEN OPIS UKREPA

| (14) | Po objavi predsednika združenja Usinor Sacilor v mesecu februarju 2001 o svoji nameri, da ukine aktivnosti linije vročega valjanja družbe Cockerill Sambre v kraju Charleroi, so Usinor-Cockerill Sambre, združenje Duferco in Sogepa začeli z razpravami, katerih glavni predmet je bila ustanovitev skupne družbe za proizvodnjo bram, za katero bi kot industrijsko orodje uporabili obstoječa postrojenja v družbi Cockerill Sambre v kraju Charleroi, dopolnjena z opremo iz družbe Duferco Clabecq (kontinuirano vlivanje) (8). Te razprave so pripeljale do Sporazuma o ustanovitvi družbe Carsid, podpisanega dne 12. oktobra 2001. |
| --- | --- |

(14)

Po objavi predsednika združenja Usinor Sacilor v mesecu februarju 2001 o svoji nameri, da ukine aktivnosti linije vročega valjanja družbe Cockerill Sambre v kraju Charleroi, so Usinor-Cockerill Sambre, združenje Duferco in Sogepa začeli z razpravami, katerih glavni predmet je bila ustanovitev skupne družbe za proizvodnjo bram, za katero bi kot industrijsko orodje uporabili obstoječa postrojenja v družbi Cockerill Sambre v kraju Charleroi, dopolnjena z opremo iz družbe Duferco Clabecq (kontinuirano vlivanje) (8). Te razprave so pripeljale do Sporazuma o ustanovitvi družbe Carsid, podpisanega dne 12. oktobra 2001.

| (15) | Posredovanje valonske regije pomeni udeležbo družbe Sogepa v osnovnem kapitalu nove jeklarske družbe Carsid SA. Na začetku je bilo predvideno, da bo ta udeležba znašala 20 milijonov eurov. Vendar je Belgija s pismom z dne 14. maja 2002 obvestila Komisijo, da se bo zato, da se premostijo ugovori Komisije, in kljub temu, da se ne strinja z analizo, ki jo je pripravila Komisija v svojem odloku o začetku postopka, delež družbe Sogepa zmanjšal na 9 milijonov eurov, ostalih 11 milijonov eurov, predvidenih na začetku, pa mora prispevati (tudi v gotovini) Duferco Investment. |
| --- | --- |

(15)

Posredovanje valonske regije pomeni udeležbo družbe Sogepa v osnovnem kapitalu nove jeklarske družbe Carsid SA. Na začetku je bilo predvideno, da bo ta udeležba znašala 20 milijonov eurov. Vendar je Belgija s pismom z dne 14. maja 2002 obvestila Komisijo, da se bo zato, da se premostijo ugovori Komisije, in kljub temu, da se ne strinja z analizo, ki jo je pripravila Komisija v svojem odloku o začetku postopka, delež družbe Sogepa zmanjšal na 9 milijonov eurov, ostalih 11 milijonov eurov, predvidenih na začetku, pa mora prispevati (tudi v gotovini) Duferco Investment.

| (16) | V pričakovanju ugodne odločitve Komisije je Cockerill Sambre dne 27. decembra 2001 prispeval vložek v naravi v neto vrednosti, določeni na 35 milijonov eurov, Duferco pa je prispeval vložek v gotovini v višini 25 milijonov eurov. Začetni kapital družbe Carsid je bil zato določen v višini 60 milijonov eurov. |
| --- | --- |

(16)

V pričakovanju ugodne odločitve Komisije je Cockerill Sambre dne 27. decembra 2001 prispeval vložek v naravi v neto vrednosti, določeni na 35 milijonov eurov, Duferco pa je prispeval vložek v gotovini v višini 25 milijonov eurov. Začetni kapital družbe Carsid je bil zato določen v višini 60 milijonov eurov.

| (17) | Vložek v naravi družbe Cockerill Sambre je predstavljala proizvodna panoga, ki grosso modo odgovarja zaključeni proizvodnji liniji lokacije Charleroi in liniji električne proizvodnje lokacije Marcinelle. O teh postrojenjih je oktobra 2001 izdelalo strokovno mnenje neodvisno podjetje, ki je uporabno vrednost ocenilo na [...] milijonov eurov. Cockerill je poleg tega prispeval zaloge v vrednosti [...] milijonov eurov ter pasivo, ki so jo sestavljali rezerve ([...] milijonov eurov), dolgovi iz naslova plač ([...] milijonov eurov), ter dolgovi dobaviteljem ([...] milijonov eurov). |
| --- | --- |

(17)

Vložek v naravi družbe Cockerill Sambre je predstavljala proizvodna panoga, ki grosso modo odgovarja zaključeni proizvodnji liniji lokacije Charleroi in liniji električne proizvodnje lokacije Marcinelle. O teh postrojenjih je oktobra 2001 izdelalo strokovno mnenje neodvisno podjetje, ki je uporabno vrednost ocenilo na [...] milijonov eurov. Cockerill je poleg tega prispeval zaloge v vrednosti [...] milijonov eurov ter pasivo, ki so jo sestavljali rezerve ([...] milijonov eurov), dolgovi iz naslova plač ([...] milijonov eurov), ter dolgovi dobaviteljem ([...] milijonov eurov).

| (18) | Doprinos združenja Duferco v gotovini je bil namenjen za takojšen nakup linije kontinuiranega vlivanja za široke trakove in za ostale pomožne naprave družbe Clabecq. Za ta postrojenja je novembra 2001 strokovno mnenje izdelalo neodvisno podjetje, ki je uporabno vrednost ocenilo na 25 milijonov eurov. |
| --- | --- |

(18)

Doprinos združenja Duferco v gotovini je bil namenjen za takojšen nakup linije kontinuiranega vlivanja za široke trakove in za ostale pomožne naprave družbe Clabecq. Za ta postrojenja je novembra 2001 strokovno mnenje izdelalo neodvisno podjetje, ki je uporabno vrednost ocenilo na 25 milijonov eurov.

| (19) | Takoj po ustanovitvi je Cockerill prepustil 40 % svoje udeležbe v družbi Carsid družbi Usinor Belgium in 18,33 % združenju Duferco (za ceno [...] milijonov eurov, ki jih je bilo treba plačati od [...]) dalje. Zaradi tega je kapital družbe Carsid zdaj razdeljen med Usinor Belgium (40 %) in Duferco (60 %). Po predvidenih doprinosih družbe Sogepa in Duferco Investment bo končna udeležba družbe Sogepa v družbi Carsid 11,25 %, ostali delničarji pa imajo 58,75 % (Duferco Investment) in 30 % (Usinor Belgium SA) kapitala družbe Carsid. |
| --- | --- |

(19)

Takoj po ustanovitvi je Cockerill prepustil 40 % svoje udeležbe v družbi Carsid družbi Usinor Belgium in 18,33 % združenju Duferco (za ceno [...] milijonov eurov, ki jih je bilo treba plačati od [...]) dalje. Zaradi tega je kapital družbe Carsid zdaj razdeljen med Usinor Belgium (40 %) in Duferco (60 %). Po predvidenih doprinosih družbe Sogepa in Duferco Investment bo končna udeležba družbe Sogepa v družbi Carsid 11,25 %, ostali delničarji pa imajo 58,75 % (Duferco Investment) in 30 % (Usinor Belgium SA) kapitala družbe Carsid.

IV.   NAČELA DELOVANJA DRUŽBE CARSID

| (20) | Družba Carsid bo razpolagala z dvema postrojenjema za vlečenje žice v proizvodnji bram, in to eno postrojenje za žico iz integralne litine, s proizvodnjo kapaciteto 1,8 milijonov ton na leto, ki bo namenjena družbi Duferco, ter električnim postrojenjem za vlečenje žice, katere proizvodnja bo razdeljena med družbo ([...]) in valonska podjetja združenja Duferco ([...]). Vendar pa bo v prehodnem času [...], večina proizvodnje družbe Carsid namenjena družbi Cockerill Sambre. |
| --- | --- |

(20)

Družba Carsid bo razpolagala z dvema postrojenjema za vlečenje žice v proizvodnji bram, in to eno postrojenje za žico iz integralne litine, s proizvodnjo kapaciteto 1,8 milijonov ton na leto, ki bo namenjena družbi Duferco, ter električnim postrojenjem za vlečenje žice, katere proizvodnja bo razdeljena med družbo ([...]) in valonska podjetja združenja Duferco ([...]). Vendar pa bo v prehodnem času [...], večina proizvodnje družbe Carsid namenjena družbi Cockerill Sambre.

| (21) | Rezultat operacije je dokončno zapiranje visoke peči družbe Clabecq, s proizvodno kapaciteto jekla okoli 1,5 milijonov ton na leto. |
| --- | --- |

(21)

Rezultat operacije je dokončno zapiranje visoke peči družbe Clabecq, s proizvodno kapaciteto jekla okoli 1,5 milijonov ton na leto.

| (22) | Družba Carsid bo proizvajala izključno za podjetja združenj Duferco in Arcelor in ne bo delovala na odprtem trgu. V ta namen sta družba Cockerill Sambre in združenje Duferco z družbo Carsid podpisala dolgoročne pogodbe o dobavah, veljavne do konca [...] (Cockerill Sambre) ali [...] (Duferco). Vendar pa bi jih Cockerill Sambre lahko prvič zaključil konec [...]. Tudi če družba Cockerill Sambre uporabi pravico izstopa iz delničarstva družbe Carsid, bosta lahko tako Cockerill Sambre kot Duferco zaključila pogodbi [...]. |
| --- | --- |

(22)

Družba Carsid bo proizvajala izključno za podjetja združenj Duferco in Arcelor in ne bo delovala na odprtem trgu. V ta namen sta družba Cockerill Sambre in združenje Duferco z družbo Carsid podpisala dolgoročne pogodbe o dobavah, veljavne do konca [...] (Cockerill Sambre) ali [...] (Duferco). Vendar pa bi jih Cockerill Sambre lahko prvič zaključil konec [...]. Tudi če družba Cockerill Sambre uporabi pravico izstopa iz delničarstva družbe Carsid, bosta lahko tako Cockerill Sambre kot Duferco zaključila pogodbi [...].

| (23) | Poleg že omenjenega proizvodnega orodja (glej uvodno izjavo (20)), namerava Carsid kupiti nova postrojenja [...] za izboljšanje kakovosti proizvodov, kakor tudi investirati v vzdrževanje ostalih postrojenj in v varovanje okolja. Strošek prevoza postrojenja kontinuiranega vlivanja družbe Duferco Clabecq na lokacijo Charleroi je ocenjen na [...] milijonov eurov. Usinor Belgium bo za potrebe posojila družbe Carsid prispeval posojilo v višini [...] in kreditno linijo v istem znesku z letno obrestno mero [...]. |
| --- | --- |

(23)

Poleg že omenjenega proizvodnega orodja (glej uvodno izjavo (20)), namerava Carsid kupiti nova postrojenja [...] za izboljšanje kakovosti proizvodov, kakor tudi investirati v vzdrževanje ostalih postrojenj in v varovanje okolja. Strošek prevoza postrojenja kontinuiranega vlivanja družbe Duferco Clabecq na lokacijo Charleroi je ocenjen na [...] milijonov eurov. Usinor Belgium bo za potrebe posojila družbe Carsid prispeval posojilo v višini [...] in kreditno linijo v istem znesku z letno obrestno mero [...].

| (24) | Oskrba s surovinami bo zaupana pristojnim službam združenj Arcelor in Duferco, proti povračilu. Na tak način bodo nakupi starega železa v pristojnosti združenja [...] in nakupi rudnin, premoga in koksa v pristojnosti združenja [...]. |
| --- | --- |

(24)

Oskrba s surovinami bo zaupana pristojnim službam združenj Arcelor in Duferco, proti povračilu. Na tak način bodo nakupi starega železa v pristojnosti združenja [...] in nakupi rudnin, premoga in koksa v pristojnosti združenja [...].

| (25) | Delničarji družbe Carsid so se dogovorili, da bodo podjetja, katerim je namenjena proizvodnja bram, pokrila izdatke proizvodnje žic. Brame bodo poleg tega vlivali po proizvodni ceni + 1 % in tako zagotavljali, da podjetje ne bo imelo izgub. Delničarji so se tudi dogovorili, da bodo od [...] leta dalje razdelili [...] dobička kot tudi dividend. |
| --- | --- |

(25)

Delničarji družbe Carsid so se dogovorili, da bodo podjetja, katerim je namenjena proizvodnja bram, pokrila izdatke proizvodnje žic. Brame bodo poleg tega vlivali po proizvodni ceni + 1 % in tako zagotavljali, da podjetje ne bo imelo izgub. Delničarji so se tudi dogovorili, da bodo od [...] leta dalje razdelili [...] dobička kot tudi dividend.

| (26) | Fiksne stroške proizvodnje žic iz litine bo nosil Duferco, in fiksne stroške električne proizvodnje žic bo nosil Cockerill Sambre do višine [...] ton. Ko bo kapaciteta električne proizvodnje žic znašala 1 milijon ton, bo samo [...] v breme družbe Cockerill, ostalo pa bo v breme združenja Duferco. Vendar pa partner, ki uporablja celotno kapaciteto ali del kapacitete, dodeljene drugi stranki, nosi fiksne stroške v sorazmerju s svojo uporabo. Variabilne stroške bosta nosili obe stranki v razmerju s proizvodnjo, ki jima je dodeljena. Pogodba določa, da je delovna sila električne proizvodnje žic v glavnem variabilna z ukrepi tehnoloških viškov, v proizvodnji žice iz litine pa z uporabo administrativnega kadra, v mejah možnosti. |
| --- | --- |

(26)

Fiksne stroške proizvodnje žic iz litine bo nosil Duferco, in fiksne stroške električne proizvodnje žic bo nosil Cockerill Sambre do višine [...] ton. Ko bo kapaciteta električne proizvodnje žic znašala 1 milijon ton, bo samo [...] v breme družbe Cockerill, ostalo pa bo v breme združenja Duferco. Vendar pa partner, ki uporablja celotno kapaciteto ali del kapacitete, dodeljene drugi stranki, nosi fiksne stroške v sorazmerju s svojo uporabo. Variabilne stroške bosta nosili obe stranki v razmerju s proizvodnjo, ki jima je dodeljena. Pogodba določa, da je delovna sila električne proizvodnje žic v glavnem variabilna z ukrepi tehnoloških viškov, v proizvodnji žice iz litine pa z uporabo administrativnega kadra, v mejah možnosti.

V.   POLOŽAJ JEKLARSKE INDUSTRIJE NA TRGU LETA 2001

| (27) | Po zelo uspešnem letu 2000 za jeklarski sektor Skupnosti z rekordno proizvodnjo 163,2 milijonov ton jekla, se je v začetku leta 2001 začela ugotavljati tendenca upadanja te proizvodnje, kar se je kasneje tudi potrdilo. Na splošno se je upočasnitvi rasti, ki je bila ugotovljena v vseh svetovnih regijah, pridružila negotovost v smislu gospodarskega razvoja po dogodku 11. septembra 2001 v Združenih državah. |
| --- | --- |

(27)

Po zelo uspešnem letu 2000 za jeklarski sektor Skupnosti z rekordno proizvodnjo 163,2 milijonov ton jekla, se je v začetku leta 2001 začela ugotavljati tendenca upadanja te proizvodnje, kar se je kasneje tudi potrdilo. Na splošno se je upočasnitvi rasti, ki je bila ugotovljena v vseh svetovnih regijah, pridružila negotovost v smislu gospodarskega razvoja po dogodku 11. septembra 2001 v Združenih državah.

| (28) | Kar zadeva ploščata karbonska jekla, ki so glavni proizvod družb Duferco Clabecq in Duferco La Louvière, je bil položaj na trgu Skupnosti v 2001 zelo zaskrbljujoč zlasti zaradi uvoza (o tem glej podatke za leto 2001, navedene v Uredbi Komisije (ES) št. 560/2002 z dne 27. marca 2002, ki uvaja začasne varovalne ukrepe v zvezi z uvozom določenih jeklarskih proizvodov (9). V svetovnem merilu položaj ni bil niti malo boljši, kot so ugotavljali vsi udeleženci sestanka na visoki ravni, ki je potekal v OECD 17.–18. septembra 2001. Poleg tega so preiskave o jeklu, ki so jih v januarju in juliju 2001 sprožile Združene države, še povečale negotovost glede perspektiv razvoja mednarodne trgovine z jeklarskimi proizvodi. |
| --- | --- |

(28)

Kar zadeva ploščata karbonska jekla, ki so glavni proizvod družb Duferco Clabecq in Duferco La Louvière, je bil položaj na trgu Skupnosti v 2001 zelo zaskrbljujoč zlasti zaradi uvoza (o tem glej podatke za leto 2001, navedene v Uredbi Komisije (ES) št. 560/2002 z dne 27. marca 2002, ki uvaja začasne varovalne ukrepe v zvezi z uvozom določenih jeklarskih proizvodov (9). V svetovnem merilu položaj ni bil niti malo boljši, kot so ugotavljali vsi udeleženci sestanka na visoki ravni, ki je potekal v OECD 17.–18. septembra 2001. Poleg tega so preiskave o jeklu, ki so jih v januarju in juliju 2001 sprožile Združene države, še povečale negotovost glede perspektiv razvoja mednarodne trgovine z jeklarskimi proizvodi.

| (29) | Belgija je neto izvoznik jeklarskih proizvodov. Leta 2001 je bilo več kot 70 % njene proizvodnje namenjenih v ostale države Skupnosti. |
| --- | --- |

(29)

Belgija je neto izvoznik jeklarskih proizvodov. Leta 2001 je bilo več kot 70 % njene proizvodnje namenjenih v ostale države Skupnosti.

VI.   DVOMI KOMISIJE OB ZAČETKU POSTOPKA

| (30) | Komisija je izrazila dvome glede dejstva, da obnašanje družbe Sogepa, ki je bilo analizirano tudi v globalnem kontekstu njenih preteklih investicij, odgovarja delovanju zasebnega investitorja, in to iz dveh razlogov:






  — | hipotetični zasebni delničar družbe Carsid ne bi bil pripravljen sprejeti tega, da bi moral sam prispevati celoten delež v gotovini, da bi se soočil z novimi potrebami podjetja, ker v tem primeru tveganja, ki jih sprejemajo zasebni delničarji, in tveganja državnega delničarja družbe Carsid ne bi bili enakovredni. Partnerji-zasebniki bi s svojim prispevkom le premestili proizvodna postrojenja znotraj podjetij združenja. Nasprotno pa država za to daje svež denar, se pravi, z novim tveganjem; |
| --- | --- | --- |

(30)

Komisija je izrazila dvome glede dejstva, da obnašanje družbe Sogepa, ki je bilo analizirano tudi v globalnem kontekstu njenih preteklih investicij, odgovarja delovanju zasebnega investitorja, in to iz dveh razlogov:

—

hipotetični zasebni delničar družbe Carsid ne bi bil pripravljen sprejeti tega, da bi moral sam prispevati celoten delež v gotovini, da bi se soočil z novimi potrebami podjetja, ker v tem primeru tveganja, ki jih sprejemajo zasebni delničarji, in tveganja državnega delničarja družbe Carsid ne bi bili enakovredni. Partnerji-zasebniki bi s svojim prispevkom le premestili proizvodna postrojenja znotraj podjetij združenja. Nasprotno pa država za to daje svež denar, se pravi, z novim tveganjem;

| — | pričakovano povračilo iz kapitala, ki ga je investirala država v Carsid, se ni moglo smatrati kot enako pričakovanjem zasebnega investitorja, ker je donosnost te investicije odvisna, na eni strani, od specifične situacije podjetij, ki jih ta projekt zadeva, in na drugi strani od razvoja jeklarskega sektorja tako na svetovni, evropski in regionalni ravni. |
| --- | --- |

—

pričakovano povračilo iz kapitala, ki ga je investirala država v Carsid, se ni moglo smatrati kot enako pričakovanjem zasebnega investitorja, ker je donosnost te investicije odvisna, na eni strani, od specifične situacije podjetij, ki jih ta projekt zadeva, in na drugi strani od razvoja jeklarskega sektorja tako na svetovni, evropski in regionalni ravni.

VII.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

A.   Corus

| (31) | Proizvajalec jekla Corus ocenjuje, da investiranje, ki ga je izvedla valonska regija v družbi Carsid preko družbe Sogepa, predstavlja državno pomoč. To podjetje svoje mnenje podpira z dejstvom, da zasebni investitor, ki želi izpeljati donosno investicijo, iz udeležbe v družbi Carsid pod pogoji, ki jih je sprejela družba Sogepa, ne bi ničesar pridobil. |
| --- | --- |

(31)

Proizvajalec jekla Corus ocenjuje, da investiranje, ki ga je izvedla valonska regija v družbi Carsid preko družbe Sogepa, predstavlja državno pomoč. To podjetje svoje mnenje podpira z dejstvom, da zasebni investitor, ki želi izpeljati donosno investicijo, iz udeležbe v družbi Carsid pod pogoji, ki jih je sprejela družba Sogepa, ne bi ničesar pridobil.

| (32) | Prvič, Corus ocenjuje da Carsid ni in ne bo konkurenčen. Kot pravi Corus, Carsid zaradi svoje notranje lokalizacije predstavlja določene konkurenčne neugodnosti v zvezi z izdatki „proizvodnih sredstev“: delovna sila, premog in železova ruda, staro železo; elektrika. Sicer pa je premajhen, da bi bil upravičen do ugodnosti ekonomije obsega (10). Nasprotno pa družba Carsid nima specifičnih prednosti: prodajala bo banalne polproizvode, za katere je dovolj presežnih kapacitet, medtem ko imajo ostali proizvajalci boljši položaj za izvoz. Proizvodni stroški na lokaciji Charleroi so trenutno višji za 15 % od stroškov povprečnega konkurenta. Charleroi je s stroškom 219 USD po toni proizvajalec z najvišjimi stroški v Evropi (z izjemo majhnega grškega proizvajalca Halyvourgiki). Uvrščen je na 207. mesto med 300 proizvajalci, ki jih je analiziral World Steel Dynamics. |
| --- | --- |

(32)

Prvič, Corus ocenjuje da Carsid ni in ne bo konkurenčen. Kot pravi Corus, Carsid zaradi svoje notranje lokalizacije predstavlja določene konkurenčne neugodnosti v zvezi z izdatki „proizvodnih sredstev“: delovna sila, premog in železova ruda, staro železo; elektrika. Sicer pa je premajhen, da bi bil upravičen do ugodnosti ekonomije obsega (10). Nasprotno pa družba Carsid nima specifičnih prednosti: prodajala bo banalne polproizvode, za katere je dovolj presežnih kapacitet, medtem ko imajo ostali proizvajalci boljši položaj za izvoz. Proizvodni stroški na lokaciji Charleroi so trenutno višji za 15 % od stroškov povprečnega konkurenta. Charleroi je s stroškom 219 USD po toni proizvajalec z najvišjimi stroški v Evropi (z izjemo majhnega grškega proizvajalca Halyvourgiki). Uvrščen je na 207. mesto med 300 proizvajalci, ki jih je analiziral World Steel Dynamics.

| (33) | Če temu dodamo še dejstvo, da bo družba Carsid prodajala svoje brame po ceni, ki je enaka stroški plus 1 %, bosta Duferco in Arcelor uvrščena v konkurenčno neugoden položaj pri prodaji končnih proizvodov, izdelanih iz teh bram. Zasebni investitor, ki predvideva prevzem udeležbe v delnicah v družbi Carsid, bi se zaradi tega bal, da nadaljevanje takega položaja ne bi povzročilo bodisi pomembnega zmanjšanja nakupov združenj Duferco in Arcelor pri družbi Carsid bodisi ponovnega pogajanja o ceni prevoza. Ta bojazen bi zasebnega investitorja pripeljala do povišanja premije tveganja, ki je vključena v njegovo odločitev o investiranju, ter do zahteve po višji stopnji donosnosti od normalne. |
| --- | --- |

(33)

Če temu dodamo še dejstvo, da bo družba Carsid prodajala svoje brame po ceni, ki je enaka stroški plus 1 %, bosta Duferco in Arcelor uvrščena v konkurenčno neugoden položaj pri prodaji končnih proizvodov, izdelanih iz teh bram. Zasebni investitor, ki predvideva prevzem udeležbe v delnicah v družbi Carsid, bi se zaradi tega bal, da nadaljevanje takega položaja ne bi povzročilo bodisi pomembnega zmanjšanja nakupov združenj Duferco in Arcelor pri družbi Carsid bodisi ponovnega pogajanja o ceni prevoza. Ta bojazen bi zasebnega investitorja pripeljala do povišanja premije tveganja, ki je vključena v njegovo odločitev o investiranju, ter do zahteve po višji stopnji donosnosti od normalne.

| (34) | Corus meni, da ni veliko upanja, da bi družba Carsid dosegla raven trajnega dobička. To je pravzaprav razlog, zaradi katerega je Usinor februarja javno objavil, da proizvodnja jekla na lokaciji Charleroi nima nobene prihodnosti. Zaradi tega se investiranje, ki ga je izvedla družba Sogepa, ne more šteti kot dejanje običajnega investitorja. Ostali delničarji imajo drugačne motive – Usinor želi zapustiti Charleroi brez ponovnih pogajanj o obveznostih, ki jih je sklenil ob nakupu družbe Cockerill, in ta operacija mu nudi možnost, da to stori z manjšimi stroški, ali celo brez stroškov; Duferco bo verjetno lahko izterjal več kot izgube, nastale s tem, da je družbi Carsid zaupal dobavo bram svojim belgijskim obratom, zahvaljujoč dobičkom, realiziranim s prodajo končnih proizvodov. Za Duferco ta operacija predstavlja sredstvo, s katerim se lahko izogne popravilu visoke peči v družbi Clabecq in prenese proizvodnjo v Charleroi, kjer lahko upa, da bo izgubil manj denarja kot na lokaciji Clabecq. Vendar ta operacija ne bo prinesla dobička. Družba Sogepa torej investira le zato, da bi ohranila delovna mesta. |
| --- | --- |

(34)

Corus meni, da ni veliko upanja, da bi družba Carsid dosegla raven trajnega dobička. To je pravzaprav razlog, zaradi katerega je Usinor februarja javno objavil, da proizvodnja jekla na lokaciji Charleroi nima nobene prihodnosti. Zaradi tega se investiranje, ki ga je izvedla družba Sogepa, ne more šteti kot dejanje običajnega investitorja. Ostali delničarji imajo drugačne motive – Usinor želi zapustiti Charleroi brez ponovnih pogajanj o obveznostih, ki jih je sklenil ob nakupu družbe Cockerill, in ta operacija mu nudi možnost, da to stori z manjšimi stroški, ali celo brez stroškov; Duferco bo verjetno lahko izterjal več kot izgube, nastale s tem, da je družbi Carsid zaupal dobavo bram svojim belgijskim obratom, zahvaljujoč dobičkom, realiziranim s prodajo končnih proizvodov. Za Duferco ta operacija predstavlja sredstvo, s katerim se lahko izogne popravilu visoke peči v družbi Clabecq in prenese proizvodnjo v Charleroi, kjer lahko upa, da bo izgubil manj denarja kot na lokaciji Clabecq. Vendar ta operacija ne bo prinesla dobička. Družba Sogepa torej investira le zato, da bi ohranila delovna mesta.

| (35) | Drugič, Corus meni, da je donosnost, pričakovana od investiranja, ni tolikšna, da bi ga upravičila. Corus je izračunal neto aktualizirano vrednost donosnosti, ki bi jo družba Sogepa lahko realizirala s svojim investiranjem. Corus v najbolj optimističnih hipotezah meni, da družba Sogepa lahko pričakuje stopnjo notranje donosnosti (TRI) v višini največ 4,9 %. Jasno se vidi, da je ta veliko nižja od stopnje, ki jo bi zahteval investitor iz zasebnega sektorja. Praktično v vseh ostalih hipotezah je donosnost negativna. |
| --- | --- |

(35)

Drugič, Corus meni, da je donosnost, pričakovana od investiranja, ni tolikšna, da bi ga upravičila. Corus je izračunal neto aktualizirano vrednost donosnosti, ki bi jo družba Sogepa lahko realizirala s svojim investiranjem. Corus v najbolj optimističnih hipotezah meni, da družba Sogepa lahko pričakuje stopnjo notranje donosnosti (TRI) v višini največ 4,9 %. Jasno se vidi, da je ta veliko nižja od stopnje, ki jo bi zahteval investitor iz zasebnega sektorja. Praktično v vseh ostalih hipotezah je donosnost negativna.

| (36) | Tretjič, Corus ocenjuje, da je vrednost vložene opreme pretirana. Ta transakcija pravzaprav družbi Cockerill v glavnem omogoča, da zapusti lokacijo Charleroi brez plačila stroškov zapiranja. Ker ni mogoče pričakovati, da bo oprema v tej situaciji prinesla kakršenkoli dobiček, je njena resnična vrednost nič. V vsakem primeru rezultat od prodaje ne bi presegel vrednosti starega železa, če bi bila oprema, ki jo obravnavamo, prodana na javni dražbi. Izkušnje družbe Corus na tem področju so pokazale, da vrednost starega železa v najboljšem primeru pokrije stroške varovanja okolja, vezane na čiščenje zemljišča. |
| --- | --- |

(36)

Tretjič, Corus ocenjuje, da je vrednost vložene opreme pretirana. Ta transakcija pravzaprav družbi Cockerill v glavnem omogoča, da zapusti lokacijo Charleroi brez plačila stroškov zapiranja. Ker ni mogoče pričakovati, da bo oprema v tej situaciji prinesla kakršenkoli dobiček, je njena resnična vrednost nič. V vsakem primeru rezultat od prodaje ne bi presegel vrednosti starega železa, če bi bila oprema, ki jo obravnavamo, prodana na javni dražbi. Izkušnje družbe Corus na tem področju so pokazale, da vrednost starega železa v najboljšem primeru pokrije stroške varovanja okolja, vezane na čiščenje zemljišča.

| (37) | Četrtič, Corus ocenjuje, da bi družba Sogepa prevzela večje gospodarsko tveganje od tveganja zasebnih delničarjev družbe Carsid, četudi bi bila vrednost opreme pravilno ocenjena, ker je edini delničar, ki vlaga svež kapital v več kot negotov projekt. Ker je doprinos dveh zasebnih delničarjev družbe Carsid doprinos v naravi, ali neposreden, ali pa zato, ker se njun prispevek uporabi za nakup tovarne družb združenja, Corus dvomi, da bi bil kakšen zasebni delničar pripravljen ostati edini za dobavo celotnih likvidnih sredstev, potrebnih za nove potrebe družbe. |
| --- | --- |

(37)

Četrtič, Corus ocenjuje, da bi družba Sogepa prevzela večje gospodarsko tveganje od tveganja zasebnih delničarjev družbe Carsid, četudi bi bila vrednost opreme pravilno ocenjena, ker je edini delničar, ki vlaga svež kapital v več kot negotov projekt. Ker je doprinos dveh zasebnih delničarjev družbe Carsid doprinos v naravi, ali neposreden, ali pa zato, ker se njun prispevek uporabi za nakup tovarne družb združenja, Corus dvomi, da bi bil kakšen zasebni delničar pripravljen ostati edini za dobavo celotnih likvidnih sredstev, potrebnih za nove potrebe družbe.

| (38) | Petič, Corus trdi, da zaradi dejstva, da je za jeklarski sektor značilna strukturalna presežna kapaciteta, obstaja domneva državne pomoči, ker gre za javno udeležbo v podjetju, ki deluje v tem sektorju. |
| --- | --- |

(38)

Petič, Corus trdi, da zaradi dejstva, da je za jeklarski sektor značilna strukturalna presežna kapaciteta, obstaja domneva državne pomoči, ker gre za javno udeležbo v podjetju, ki deluje v tem sektorju.

| (39) | Šestič, po mnenju družbe Corus bi bila operacija Carsid izvedljiva izključno zahvaljujoč posebnemu programu predčasnih upokojitev za Charleroi in Clabecq. Po mnenju družbe Corus odstopanje od minimalne zakonske starosti za upokojitev (58 let), zahteva administrativno diskrecijsko odločitev, zaradi česar mora Carsid prevzeti vse delavce, ki delajo na lokaciji Charleroi, ali pa mora njihov delodajalec nositi celotne stroške njihovega predčasnega upokojevanja. Po mnenju družbe Corus udeležba državnih organov v programu predčasnega upokojevanja predstavlja državno pomoč. |
| --- | --- |

(39)

Šestič, po mnenju družbe Corus bi bila operacija Carsid izvedljiva izključno zahvaljujoč posebnemu programu predčasnih upokojitev za Charleroi in Clabecq. Po mnenju družbe Corus odstopanje od minimalne zakonske starosti za upokojitev (58 let), zahteva administrativno diskrecijsko odločitev, zaradi česar mora Carsid prevzeti vse delavce, ki delajo na lokaciji Charleroi, ali pa mora njihov delodajalec nositi celotne stroške njihovega predčasnega upokojevanja. Po mnenju družbe Corus udeležba državnih organov v programu predčasnega upokojevanja predstavlja državno pomoč.

| (40) | Sedmič, Corus ocenjuje, da splošni okvir ne opravičuje investiranja družbe Sogepa. Glede na pretekle izvedbe predhodno odobrenih intervencij s strani družbe Sogepa, ne bi noben zasebni investitor pristal na dodatno investiranje. Zasebni investitor, ki bi se znašel v položaju družbe Sogepa, bi prej pretrgal vse vezi z podjetji Duferco/Cockerill, kot pa investiral svež kapital v Carsid. |
| --- | --- |

(40)

Sedmič, Corus ocenjuje, da splošni okvir ne opravičuje investiranja družbe Sogepa. Glede na pretekle izvedbe predhodno odobrenih intervencij s strani družbe Sogepa, ne bi noben zasebni investitor pristal na dodatno investiranje. Zasebni investitor, ki bi se znašel v položaju družbe Sogepa, bi prej pretrgal vse vezi z podjetji Duferco/Cockerill, kot pa investiral svež kapital v Carsid.

B.   Združeno Kraljestvo

| (41) | Po mnenju Združenega kraljestva je zaradi dejstva, da družba ne izvaja dejavnosti na prostem trgu, čeprav je neodvisna, malo verjetno, da bi zasebni investitor, ki želi donosno investicijo, vložil sredstva v družbo Carsid pod pogoji, kakršni veljajo za udeležbo. |
| --- | --- |

(41)

Po mnenju Združenega kraljestva je zaradi dejstva, da družba ne izvaja dejavnosti na prostem trgu, čeprav je neodvisna, malo verjetno, da bi zasebni investitor, ki želi donosno investicijo, vložil sredstva v družbo Carsid pod pogoji, kakršni veljajo za udeležbo.

VIII.   PRIPOMBE BELGIJE

| (42) | Za začetek belgijski organi trdijo, da so valonski organi že desetletja vodili politiko investiranja v valonski jeklarski sektor, zaradi česar se družbe Sogepa ne more šteti za neodvisnega zasebnega investitorja, ker je udeležena s kapitalom v družbah Duferco Clabecq, Duferco La Louvière in Arcelor. Menijo tudi, da je delovanje družbe Sogepa delovanje zasebnega holdinga ali zasebnega združenja podjetij, ki vodi sektorsko politiko in išče perspektive dolgoročne donosnosti, ker izvaja svoje investiranje tako v vlogi delničarja v industrijskem projektu obeh združenj, v katerih ima finančno udeležbo (posredni dobiček), in katerega donosnost je zagotovljena (neposredni dobiček). |
| --- | --- |

(42)

Za začetek belgijski organi trdijo, da so valonski organi že desetletja vodili politiko investiranja v valonski jeklarski sektor, zaradi česar se družbe Sogepa ne more šteti za neodvisnega zasebnega investitorja, ker je udeležena s kapitalom v družbah Duferco Clabecq, Duferco La Louvière in Arcelor. Menijo tudi, da je delovanje družbe Sogepa delovanje zasebnega holdinga ali zasebnega združenja podjetij, ki vodi sektorsko politiko in išče perspektive dolgoročne donosnosti, ker izvaja svoje investiranje tako v vlogi delničarja v industrijskem projektu obeh združenj, v katerih ima finančno udeležbo (posredni dobiček), in katerega donosnost je zagotovljena (neposredni dobiček).

| (43) | Po drugi strani belgijski organi ugovarjajo trditvi Komisije, da je družba Sogepa edini delničar, ki mora vložiti svež denar, ker je 27. decembra 2001 Duferco Investment povečal kapital družbe Carsid na 25 milijonov eurov. V kolikor je res, da je bila prodaja postrojenja kontinuiranega vlivanja družbe Duferco Clabecq zaključena v podaljševanju izvedenih vložkov s strani obeh zasebnih partnerjev družbe Carsid, ta odstop opravičuje dejstvo, da je morala družba Carsid proizvajati za združenje Duferco brame specifičnih dimenzij, kar je torej narekovalo nakup postrojenja kontinuiranega vlivanja, ki je izpolnjevalo enake kriterije kot postrojenje na lokaciji Clabecq. |
| --- | --- |

(43)

Po drugi strani belgijski organi ugovarjajo trditvi Komisije, da je družba Sogepa edini delničar, ki mora vložiti svež denar, ker je 27. decembra 2001 Duferco Investment povečal kapital družbe Carsid na 25 milijonov eurov. V kolikor je res, da je bila prodaja postrojenja kontinuiranega vlivanja družbe Duferco Clabecq zaključena v podaljševanju izvedenih vložkov s strani obeh zasebnih partnerjev družbe Carsid, ta odstop opravičuje dejstvo, da je morala družba Carsid proizvajati za združenje Duferco brame specifičnih dimenzij, kar je torej narekovalo nakup postrojenja kontinuiranega vlivanja, ki je izpolnjevalo enake kriterije kot postrojenje na lokaciji Clabecq.

| (44) | V zvezi z enakovrednostjo tveganj, ki jim je izpostavljena družba Sogepa, belgijski organi menijo, da družba nosi tveganje s svojim finančnim vložkom. Vsi delničarji družbe Carsid, ki vlagajo opremo ali svež denar, so po belgijski zakonodaji podvrženi enakemu tveganju. Komisija družbe Sogepa ne more prisiliti, da prispeva vložek v naravi, partnerjev-zasebnikov pa ne, da ponovno povečajo kapital z gotovino, kljub njihovim že realiziranim vložkom v višini 60 milijonov eurov. |
| --- | --- |

(44)

V zvezi z enakovrednostjo tveganj, ki jim je izpostavljena družba Sogepa, belgijski organi menijo, da družba nosi tveganje s svojim finančnim vložkom. Vsi delničarji družbe Carsid, ki vlagajo opremo ali svež denar, so po belgijski zakonodaji podvrženi enakemu tveganju. Komisija družbe Sogepa ne more prisiliti, da prispeva vložek v naravi, partnerjev-zasebnikov pa ne, da ponovno povečajo kapital z gotovino, kljub njihovim že realiziranim vložkom v višini 60 milijonov eurov.

| (45) | V zvezi z vrednostjo vložene opreme, belgijski organi smatrajo, da je bila oprema predmet neodvisnih strokovnih mnenj. Še zlasti v primeru vložka družbe Cockerill Sambre člen 444 Zakona o belgijskih družbah zahteva imenovanje komisarja-revizorja. Kar zadeva vrednost opreme, kupljene v družbi Duferco Clabecq, poleg dejstva, da je Arcelor sprejel v strokovnem mnenju opredeljeno vrednost, bi novo postrojenje kontinuiranega vlivanja, podobno tistemu v družbi Duferco Clabecq, trenutno stalo 60 milijonov eurov, montaža pa bi trajala od 18 do 24 mesecev, medtem ko bi bila oprema v družbi Duferco Clabecq lahko dobavljena in montirana v 12 mesecih. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi z vrednostjo vložene opreme, belgijski organi smatrajo, da je bila oprema predmet neodvisnih strokovnih mnenj. Še zlasti v primeru vložka družbe Cockerill Sambre člen 444 Zakona o belgijskih družbah zahteva imenovanje komisarja-revizorja. Kar zadeva vrednost opreme, kupljene v družbi Duferco Clabecq, poleg dejstva, da je Arcelor sprejel v strokovnem mnenju opredeljeno vrednost, bi novo postrojenje kontinuiranega vlivanja, podobno tistemu v družbi Duferco Clabecq, trenutno stalo 60 milijonov eurov, montaža pa bi trajala od 18 do 24 mesecev, medtem ko bi bila oprema v družbi Duferco Clabecq lahko dobavljena in montirana v 12 mesecih.

| (46) | Glede konkurenčnosti družbe Carsid belgijski organi menijo, da Carsid predstavlja številne prednosti, med njimi znižanje stroškov (11), fleksibilnost prenosa proizvodnje med obratoma žičarn iz litine in električne žičarne, kar omogoča hitro prilagajanje povpraševanju, ustvarjanje zaprtega regionalnega trga, ki omogoča oskrbovanje valjarn združenj Duferco in Arcelor. Kljub prednostim obmorske lokacije, kot jo ima Corus, družba Carsid, ki se nahaja v bližini svojih industrijskih partnerjev, proizvaja brame po ceni [...] eurov po toni, kar je veliko manj od številke 219 USD, kot trdi Corus. |
| --- | --- |

(46)

Glede konkurenčnosti družbe Carsid belgijski organi menijo, da Carsid predstavlja številne prednosti, med njimi znižanje stroškov (11), fleksibilnost prenosa proizvodnje med obratoma žičarn iz litine in električne žičarne, kar omogoča hitro prilagajanje povpraševanju, ustvarjanje zaprtega regionalnega trga, ki omogoča oskrbovanje valjarn združenj Duferco in Arcelor. Kljub prednostim obmorske lokacije, kot jo ima Corus, družba Carsid, ki se nahaja v bližini svojih industrijskih partnerjev, proizvaja brame po ceni [...] eurov po toni, kar je veliko manj od številke 219 USD, kot trdi Corus.

| (47) | Kar zadeva proizvodne stroške družbe Carsid, so po študiji CRU International Limited stroški Marcinelle v letu 2000 znašali 176,6 USD, kar je pomenilo, da so bili višji za samo 3 % od evropskega povprečja, in nižji za 4 % od svetnega povprečja. Ta študija se je opirala na proizvodnjo 1 650 kt, medtem ko sedanja proizvodnja družbe Carsid dosega 1 800 kt. Povečanje proizvodnje, kakor tudi izboljšanje produktivnosti sta razlaga za zmanjšanje stroškov proizvodnje bram, ki danes znaša okoli [...] eurov po toni, kar je veliko manjši strošek od tržne cene brame, ki v Evropi v glavnem znaša 225 eurov po toni (transport vključen). |
| --- | --- |

(47)

Kar zadeva proizvodne stroške družbe Carsid, so po študiji CRU International Limited stroški Marcinelle v letu 2000 znašali 176,6 USD, kar je pomenilo, da so bili višji za samo 3 % od evropskega povprečja, in nižji za 4 % od svetnega povprečja. Ta študija se je opirala na proizvodnjo 1 650 kt, medtem ko sedanja proizvodnja družbe Carsid dosega 1 800 kt. Povečanje proizvodnje, kakor tudi izboljšanje produktivnosti sta razlaga za zmanjšanje stroškov proizvodnje bram, ki danes znaša okoli [...] eurov po toni, kar je veliko manjši strošek od tržne cene brame, ki v Evropi v glavnem znaša 225 eurov po toni (transport vključen).

| (48) | Zahvaljujoč oskrbi z bramami, Duferco Clabecq in Duferco La Louvière proizvajajo kolute in pločevino po konkurenčnejših cenah, ki se uvrščajo v evropsko povprečje. Uporaba bram, ki jih proizvede družba Carsid, bi pomenila izboljšanje bruto dobička za okoli [...] milijonov eurov na leto za Duferco la Louvière in okoli [...] milijonov eurov na leto za Duferco Clabecq. |
| --- | --- |

(48)

Zahvaljujoč oskrbi z bramami, Duferco Clabecq in Duferco La Louvière proizvajajo kolute in pločevino po konkurenčnejših cenah, ki se uvrščajo v evropsko povprečje. Uporaba bram, ki jih proizvede družba Carsid, bi pomenila izboljšanje bruto dobička za okoli [...] milijonov eurov na leto za Duferco la Louvière in okoli [...] milijonov eurov na leto za Duferco Clabecq.

| (49) | Po drugi strani pa se po mnenju belgijskih organov ni bati, da oprema družbe Carsid ne bo polno izkoriščena, ker sta tako Arcelor kot Duferco podpisala dolgoročni pogodbi o dobavah do leta [...]. Ti pogodbi predvidevata, da mora stranka, ki ne izkoristi svojih pravic, nositi fiksne stroške, ki zadevajo opremo, ki jim je dodeljena. |
| --- | --- |

(49)

Po drugi strani pa se po mnenju belgijskih organov ni bati, da oprema družbe Carsid ne bo polno izkoriščena, ker sta tako Arcelor kot Duferco podpisala dolgoročni pogodbi o dobavah do leta [...]. Ti pogodbi predvidevata, da mora stranka, ki ne izkoristi svojih pravic, nositi fiksne stroške, ki zadevajo opremo, ki jim je dodeljena.

| (50) | Kar zadeva donosnost investicije, so belgijski organi v pismu z dne 7. maja 2002 ocenili donosnost lastnih sredstev, vloženih v družbo Carsid za dobo [...] na povprečje [...] ne leto po plačilu davkov ([...] na leto pred plačilom davkov). |
| --- | --- |

(50)

Kar zadeva donosnost investicije, so belgijski organi v pismu z dne 7. maja 2002 ocenili donosnost lastnih sredstev, vloženih v družbo Carsid za dobo [...] na povprečje [...] ne leto po plačilu davkov ([...] na leto pred plačilom davkov).

| (51) | Kot odgovor na izračun, ki ga je naredila družba Corus (glej uvodno izjavo (35) te odločbe) o neto aktualizirani vrednosti pričakovanih prihodkov družbe Carsid, so belgijski organi uporabili enako metodologijo kot Corus, vendar z nekaterimi popravki, zlasti kar zadeva preostalo vrednost opreme družbe Carsid in hipotezo nadaljevanja operacij. TRI družbe bo [...] (12), kar bo po mnenju belgijskih organov sprejemljivo za investicijo take vrste (z upoštevanjem dolgoročne obrestne mere 5 %, ki jo je potrebno povečati za 3 % za tveganja, značilna za jeklarsko industrijo). Po ostalih izračunih, ki so bili predloženi kasneje, bo TRI družbe Carsid [...], z upoštevanjem normalne hipoteze o kontinuiteti tovarne preko [...] (13), ali [...], z upoštevanjem hipoteze o likvidnosti podjetja (14). |
| --- | --- |

(51)

Kot odgovor na izračun, ki ga je naredila družba Corus (glej uvodno izjavo (35) te odločbe) o neto aktualizirani vrednosti pričakovanih prihodkov družbe Carsid, so belgijski organi uporabili enako metodologijo kot Corus, vendar z nekaterimi popravki, zlasti kar zadeva preostalo vrednost opreme družbe Carsid in hipotezo nadaljevanja operacij. TRI družbe bo [...] (12), kar bo po mnenju belgijskih organov sprejemljivo za investicijo take vrste (z upoštevanjem dolgoročne obrestne mere 5 %, ki jo je potrebno povečati za 3 % za tveganja, značilna za jeklarsko industrijo). Po ostalih izračunih, ki so bili predloženi kasneje, bo TRI družbe Carsid [...], z upoštevanjem normalne hipoteze o kontinuiteti tovarne preko [...] (13), ali [...], z upoštevanjem hipoteze o likvidnosti podjetja (14).

| (52) | Belgijski organi v vsakem primeru menijo, da je prikaz donosnosti precenjen, ker državne intervencije potekajo istočasno s pomembnimi privatnimi intervencijami, ter, da se Komisija ne bo znala opredeliti glede presoje investitorja, ampak mora z razumno gotovostjo določiti, da bo program, ki ga financira država, sprejemljiv za investitorja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(52)

Belgijski organi v vsakem primeru menijo, da je prikaz donosnosti precenjen, ker državne intervencije potekajo istočasno s pomembnimi privatnimi intervencijami, ter, da se Komisija ne bo znala opredeliti glede presoje investitorja, ampak mora z razumno gotovostjo določiti, da bo program, ki ga financira država, sprejemljiv za investitorja v tržnem gospodarstvu.

| (53) | Glede situacije v jeklarskem sektorju belgijski organi menijo, da je v primeru, da je v letu 2001 ta sektor prebrodil zelo težko konjukturno krizo, slednja del cikla, ki je značilen za jeklarstvo, toda po ukrepih, ki so jih sprejele Združene države, so se začele cene v Evropi in Aziji močno dvigovati, kar se zdi, da je trajno, navkljub gospodarski konjukturi in šibkejšemu povpraševanju. Sicer pa trg bram v Evropi ni trg, ki bi imel strukturalno višek kapacitet. Nasprotno, Evropa je neto uvoznica bram, in ta situacija se v prihodnjih letih ne bi smela drugače razvijati. |
| --- | --- |

(53)

Glede situacije v jeklarskem sektorju belgijski organi menijo, da je v primeru, da je v letu 2001 ta sektor prebrodil zelo težko konjukturno krizo, slednja del cikla, ki je značilen za jeklarstvo, toda po ukrepih, ki so jih sprejele Združene države, so se začele cene v Evropi in Aziji močno dvigovati, kar se zdi, da je trajno, navkljub gospodarski konjukturi in šibkejšemu povpraševanju. Sicer pa trg bram v Evropi ni trg, ki bi imel strukturalno višek kapacitet. Nasprotno, Evropa je neto uvoznica bram, in ta situacija se v prihodnjih letih ne bi smela drugače razvijati.

| (54) | V zvezi s preteklimi rezultati združenj Duferco Clabecq in Duferco La Louvière, belgijski organi trdijo, da so zunanji vzroki za združenje Duferco (trg surovin, menjalni tečaj in trg proizvodov), učinki zmanjšanja proizvodnje ter potreba po prestrukturiranju tisti, ki so pomembno vplivali na njihove rezultate in tem družbam niso omogočali doseganja začetnih predvidenih poslovnih načrtov. |
| --- | --- |

(54)

V zvezi s preteklimi rezultati združenj Duferco Clabecq in Duferco La Louvière, belgijski organi trdijo, da so zunanji vzroki za združenje Duferco (trg surovin, menjalni tečaj in trg proizvodov), učinki zmanjšanja proizvodnje ter potreba po prestrukturiranju tisti, ki so pomembno vplivali na njihove rezultate in tem družbam niso omogočali doseganja začetnih predvidenih poslovnih načrtov.

| (55) | Končno, v zvezi s programom predčasnega upokojevanja belgijski organi trdijo, da ta režim ne vsebuje nobenega prenosa državnih sredstev v korist delodajalca, poleg tega pa belgijski organi nimajo pooblastila za presojo priznavanja ugodnosti tega režima delavcem nekega podjetja, ker se v primeru izpolnjevanja meril, ki jih predpisuje zakonodaja, podjetje, ki vlaga zahtevek, šteje za podjetje v težavah ali v prestrukturiranju, zaradi česar so delavci upravičeni do ugodnosti tega režima. |
| --- | --- |

(55)

Končno, v zvezi s programom predčasnega upokojevanja belgijski organi trdijo, da ta režim ne vsebuje nobenega prenosa državnih sredstev v korist delodajalca, poleg tega pa belgijski organi nimajo pooblastila za presojo priznavanja ugodnosti tega režima delavcem nekega podjetja, ker se v primeru izpolnjevanja meril, ki jih predpisuje zakonodaja, podjetje, ki vlaga zahtevek, šteje za podjetje v težavah ali v prestrukturiranju, zaradi česar so delavci upravičeni do ugodnosti tega režima.

IX.   PRESOJA UKREPA

| (56) | Čeprav je bil postopek odprt v smislu Pogodbe ESPJ, in glede na to, da v praksi ni mogoče sprejeti končne odločbe pred 23. julijem 2002 (pripombe Belgije na stališča tretjih so prispele šele 17. junija 2002, dodatne informacije pa so bile posredovane po tem glej uvodno izjavo (4) te odločbe), je Komisija v svojem sporočilu o določenih vidikih obravnave konkurenčnosti, ki izhaja iz prenehanja veljavnosti pogodbe ESPJ (15), navedla, da bi v podobnem primeru zavrnila končno odločbo v smislu člena 88(2) Pogodbe ES (točka 43 Sporočila). |
| --- | --- |

(56)

Čeprav je bil postopek odprt v smislu Pogodbe ESPJ, in glede na to, da v praksi ni mogoče sprejeti končne odločbe pred 23. julijem 2002 (pripombe Belgije na stališča tretjih so prispele šele 17. junija 2002, dodatne informacije pa so bile posredovane po tem glej uvodno izjavo (4) te odločbe), je Komisija v svojem sporočilu o določenih vidikih obravnave konkurenčnosti, ki izhaja iz prenehanja veljavnosti pogodbe ESPJ (15), navedla, da bi v podobnem primeru zavrnila končno odločbo v smislu člena 88(2) Pogodbe ES (točka 43 Sporočila).

| (57) | V vsakem primeru pa dvomi, ki jih je izrazila Komisija ob začetku postopka, zadevajo obravnavanje ukrepa, ki ga je predvidela Belgija, kot državno pomoč. Kot jo tolmači sodna praksa, so podrobnosti, ki jih je sodnik Skupnosti navedel o pojmu državne pomoči, navedene v členu 87 Pogodbe ES, umestne za uporabo odgovarjajočih določil Pogodbe ESPJ, v kolikor niso v neskladju z njo (16). |
| --- | --- |

(57)

V vsakem primeru pa dvomi, ki jih je izrazila Komisija ob začetku postopka, zadevajo obravnavanje ukrepa, ki ga je predvidela Belgija, kot državno pomoč. Kot jo tolmači sodna praksa, so podrobnosti, ki jih je sodnik Skupnosti navedel o pojmu državne pomoči, navedene v členu 87 Pogodbe ES, umestne za uporabo odgovarjajočih določil Pogodbe ESPJ, v kolikor niso v neskladju z njo (16).

| (58) | V smislu člena 87(1) Pogodbe ES so pomoči, ki jih odobrijo države ali ki se financirajo s pomočjo državnih virov v kateri koli obliki, ki škodijo ali grozijo, da bodo škodovale konkurenci s favoriziranjem določenih podjetij ali določenih proizvodenj, neskladne s skupnim trgom, v kolikor vplivajo na menjavo med državami članicami. |
| --- | --- |

(58)

V smislu člena 87(1) Pogodbe ES so pomoči, ki jih odobrijo države ali ki se financirajo s pomočjo državnih virov v kateri koli obliki, ki škodijo ali grozijo, da bodo škodovale konkurenci s favoriziranjem določenih podjetij ali določenih proizvodenj, neskladne s skupnim trgom, v kolikor vplivajo na menjavo med državami članicami.

A.   Obstoj državne pomoči

| (59) | Ni sporno, da sredstva, ki jih je vložila družba Sogepa predstavljajo državne vire, niti, da so delnice družbe Sogepa zaradi njene vloge v breme valonski regiji. |
| --- | --- |

(59)

Ni sporno, da sredstva, ki jih je vložila družba Sogepa predstavljajo državne vire, niti, da so delnice družbe Sogepa zaradi njene vloge v breme valonski regiji.

| (60) | Ker gre potemtakem za obstoj elementov pomoči, je potrebno opredeliti, ali državni viri, ki jih je dala na razpolago družba Carsid, lahko štejejo za resničen vložek kapitala s tveganjem, kot je to običajno za investitorja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(60)

Ker gre potemtakem za obstoj elementov pomoči, je potrebno opredeliti, ali državni viri, ki jih je dala na razpolago družba Carsid, lahko štejejo za resničen vložek kapitala s tveganjem, kot je to običajno za investitorja v tržnem gospodarstvu.

| (61) | V svojem sklepu o začetku postopka in ob upoštevanju dejstva, da sta investicijo realizirala dva zasebna delničarja družbe Carsid v naravi, bodisi neposredno bodisi z neposredno dodelitvijo svojega prispevka v nakup opreme s poreklom iz podjetij združenja, je Komisija izrazila dvome, da bi bil hipotetični zasebni delničar družbe Carsid pripravljen sprejeti, da za potrebe novega podjetja sam priskrbi celoten vložek v gotovini. |
| --- | --- |

(61)

V svojem sklepu o začetku postopka in ob upoštevanju dejstva, da sta investicijo realizirala dva zasebna delničarja družbe Carsid v naravi, bodisi neposredno bodisi z neposredno dodelitvijo svojega prispevka v nakup opreme s poreklom iz podjetij združenja, je Komisija izrazila dvome, da bi bil hipotetični zasebni delničar družbe Carsid pripravljen sprejeti, da za potrebe novega podjetja sam priskrbi celoten vložek v gotovini.

| (62) | Komisija poudarja, da je v računovodskih terminih in v smislu belgijske zakonodaje, vrednost vložka v kapital v obliki opreme ekvivalentna vložku v kapital v gotovini. Vendar pa to ne vpliva na analizo, ki jo je naredila ob začetku postopka, po katerem Duferco Investment in Usinor ne bi bila izpostavljena novim tveganjem. |
| --- | --- |

(62)

Komisija poudarja, da je v računovodskih terminih in v smislu belgijske zakonodaje, vrednost vložka v kapital v obliki opreme ekvivalentna vložku v kapital v gotovini. Vendar pa to ne vpliva na analizo, ki jo je naredila ob začetku postopka, po katerem Duferco Investment in Usinor ne bi bila izpostavljena novim tveganjem.

| (63) | V zvezi z vložkom 25 milijonov eurov družbe Duferco Investment Komisija poudarja, da so bili takoj preneseni v družbo Duferco Clabecq za nakup postrojenja za kontinuirano vlivanje (Carsid bo moral porabiti še [...] milijonov eurov za svoj prevoz iz lokacije Clabecq) in pomožnih naprav. Čeprav gre v formalnem smislu za dve ločeni družbi z različnimi delničarji, Komisija meni, da, z gospodarskega stališča družbi tvorita del združenja Duferco, ki zaradi tega ne prevzema novega tveganja. To je še toliko bolj res, ker ima od 8. avgusta 2002 Duferco Investment v lasti 94,09 % kapitala družbe Duferco Clabecq (glej uvodno izjavo (6)). |
| --- | --- |

(63)

V zvezi z vložkom 25 milijonov eurov družbe Duferco Investment Komisija poudarja, da so bili takoj preneseni v družbo Duferco Clabecq za nakup postrojenja za kontinuirano vlivanje (Carsid bo moral porabiti še [...] milijonov eurov za svoj prevoz iz lokacije Clabecq) in pomožnih naprav. Čeprav gre v formalnem smislu za dve ločeni družbi z različnimi delničarji, Komisija meni, da, z gospodarskega stališča družbi tvorita del združenja Duferco, ki zaradi tega ne prevzema novega tveganja. To je še toliko bolj res, ker ima od 8. avgusta 2002 Duferco Investment v lasti 94,09 % kapitala družbe Duferco Clabecq (glej uvodno izjavo (6)).

| (64) | V zvezi z vložkom združenja Usinor, Komisija ugotavlja, da zlasti na podlagi svoje objavljene odločitve o ustavitvi strojev, vloženih v družbo Carsid, Usinor ne prevzema novih tveganj. Nasprotno, Usinor bo od družbe Duferco Investment prejel [...] milijonov eurov kot ceno za odstop dela svoje udeležbe (glej uvodno izjavo (19)). Pogoji ustanovnega sporazuma družbe Carsid (glej zlasti uvodno izjavo (26)) za Usinor zmanjšajo možnost odpravljanja izgub, tudi če bi se to podjetje odločilo, da ne bo več uporabljalo žičarne. |
| --- | --- |

(64)

V zvezi z vložkom združenja Usinor, Komisija ugotavlja, da zlasti na podlagi svoje objavljene odločitve o ustavitvi strojev, vloženih v družbo Carsid, Usinor ne prevzema novih tveganj. Nasprotno, Usinor bo od družbe Duferco Investment prejel [...] milijonov eurov kot ceno za odstop dela svoje udeležbe (glej uvodno izjavo (19)). Pogoji ustanovnega sporazuma družbe Carsid (glej zlasti uvodno izjavo (26)) za Usinor zmanjšajo možnost odpravljanja izgub, tudi če bi se to podjetje odločilo, da ne bo več uporabljalo žičarne.

| (65) | Vendar v zvezi z zmanjšanjem vložka družbe Sogepa in povečanjem vložka družbe Duferco Investment za ohranitev 20 milijonov eurov v gotovini, predvidenih na začetku (glej uvodno izjavo (15)), Komisija ugotavlja, da eden od partnerjev prevzema novo tveganje. |
| --- | --- |

(65)

Vendar v zvezi z zmanjšanjem vložka družbe Sogepa in povečanjem vložka družbe Duferco Investment za ohranitev 20 milijonov eurov v gotovini, predvidenih na začetku (glej uvodno izjavo (15)), Komisija ugotavlja, da eden od partnerjev prevzema novo tveganje.

| (66) | V zvezi s pričakovanim povračilom od kapitala, ki ga je investirala družba Sogepa, je Komisija v svojem sklepu o začetku postopka izrazila dvome o skladnosti tega vložka z načelom zasebnega investitorja v tržnem gospodarstvu, zlasti zaradi stanja na jeklarskem trgu kot tudi zaradi situacije podjetij združenja Duferco in Cockerill Sambre. |
| --- | --- |

(66)

V zvezi s pričakovanim povračilom od kapitala, ki ga je investirala družba Sogepa, je Komisija v svojem sklepu o začetku postopka izrazila dvome o skladnosti tega vložka z načelom zasebnega investitorja v tržnem gospodarstvu, zlasti zaradi stanja na jeklarskem trgu kot tudi zaradi situacije podjetij združenja Duferco in Cockerill Sambre.

| (67) | Argument belgijskih organov, v katerem je prikaz donosnosti precenjen, ko državno intervencijo spremljajo istočasne večje zasebne intervencije, ne more biti upoštevan. Pravzaprav je zaradi razlogov, navedenih v točki (64) te odločbe, očitno, da odločitev združenja Usinor, da vlaga v družbo Carsid, ni neposredno vezana na donosnost družbe Carsid (lahko bi celo sklenili, da vloženi stroji niso bili dovolj donosni za Usinor). S to operacijo se Usinor med drugim izogne rezu na socialnem področju. |
| --- | --- |

(67)

Argument belgijskih organov, v katerem je prikaz donosnosti precenjen, ko državno intervencijo spremljajo istočasne večje zasebne intervencije, ne more biti upoštevan. Pravzaprav je zaradi razlogov, navedenih v točki (64) te odločbe, očitno, da odločitev združenja Usinor, da vlaga v družbo Carsid, ni neposredno vezana na donosnost družbe Carsid (lahko bi celo sklenili, da vloženi stroji niso bili dovolj donosni za Usinor). S to operacijo se Usinor med drugim izogne rezu na socialnem področju.

| (68) | Po drugi strani pa dejstvo, da je združenje Duferco pripravljeno prevzeti tveganje do višine 11 milijonov eurov, ni več odločujoče za oceno, ali je družba Sogepa iz spodaj navedenih razlogov delovala kot navaden investitor v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(68)

Po drugi strani pa dejstvo, da je združenje Duferco pripravljeno prevzeti tveganje do višine 11 milijonov eurov, ni več odločujoče za oceno, ali je družba Sogepa iz spodaj navedenih razlogov delovala kot navaden investitor v tržnem gospodarstvu.

| (69) | Prvič, Duferco bo od družbe Carsid imel neposredni dobiček, ki ga družba Sogepa ne bo imela, zlasti provizijo za nakupe surovin, ki se uporabljajo v celotni žičarni. S tega vidika je neposredna donosnost vlaganja za Duferco višja od donosnosti družbe Sogepa. |
| --- | --- |

(69)

Prvič, Duferco bo od družbe Carsid imel neposredni dobiček, ki ga družba Sogepa ne bo imela, zlasti provizijo za nakupe surovin, ki se uporabljajo v celotni žičarni. S tega vidika je neposredna donosnost vlaganja za Duferco višja od donosnosti družbe Sogepa.

| (70) | Drugič, zaradi zastopniških provizij in provizij za upravljanje, ki jih Duferco dobiva od družb Duferco Clabecq in Duferco La Louvière ([...] od prometa), je posredna donosnost investicije še naprej višja za Duferco kot za družbo Sogepa. Tudi če bi te provizije bile v skladu s tržno prakso, kot so trdili belgijski organi (17), ima Duferco od teh podjetij dobiček, ki pa ga Sogepa ne prejme. |
| --- | --- |

(70)

Drugič, zaradi zastopniških provizij in provizij za upravljanje, ki jih Duferco dobiva od družb Duferco Clabecq in Duferco La Louvière ([...] od prometa), je posredna donosnost investicije še naprej višja za Duferco kot za družbo Sogepa. Tudi če bi te provizije bile v skladu s tržno prakso, kot so trdili belgijski organi (17), ima Duferco od teh podjetij dobiček, ki pa ga Sogepa ne prejme.

| (71) | V zvezi s povračilom kapitala, vloženega v družbo Carsid, Komisija meni, da ne odgovarja povračilu, ki bi ga investitor, ki deluje v normalnih pogojih trga, lahko pričakoval. Po ocenah Komisije na osnovi predvidenega denarnega toka družbe Carsid, z najbolj optimistično in najugodnejšo predpostavko za Carsid (uporaba do 100 % kapacitete, stalni stroški od [...], kontinuiteta obratovanja po [...]), TRI investicije je [...], kar je veliko manj od minimalne zahtevane stopnje, upoštevajoč tveganje in, v vsakem primeru, od stopnje, ki jo belgijski organi navajajo za investicije v jeklarskem sektorju [...]. Še več, ta stopnja bo še nižja, če se upošteva odvisnost rezultatov družbe Carsid od proizvedenih količin, ki pa so odvisne od tržnih razmer. |
| --- | --- |

(71)

V zvezi s povračilom kapitala, vloženega v družbo Carsid, Komisija meni, da ne odgovarja povračilu, ki bi ga investitor, ki deluje v normalnih pogojih trga, lahko pričakoval. Po ocenah Komisije na osnovi predvidenega denarnega toka družbe Carsid, z najbolj optimistično in najugodnejšo predpostavko za Carsid (uporaba do 100 % kapacitete, stalni stroški od [...], kontinuiteta obratovanja po [...]), TRI investicije je [...], kar je veliko manj od minimalne zahtevane stopnje, upoštevajoč tveganje in, v vsakem primeru, od stopnje, ki jo belgijski organi navajajo za investicije v jeklarskem sektorju [...]. Še več, ta stopnja bo še nižja, če se upošteva odvisnost rezultatov družbe Carsid od proizvedenih količin, ki pa so odvisne od tržnih razmer.

| (72) | Pravzaprav je stopnja [...], omenjena v točki 71, višja od stopnje, ki izhaja iz izračuna, ki so ga naredili belgijski organi v svojem pismu z dne 7. maja 2002 (glej uvodno izjavo (50)) z uporabo druge metodologije. Komisija ne more sprejeti izračunov, ki so jih naknadno naredili belgijski organi (glej uvodno izjavo (51)), v kolikor ti izračuni znatno precenjujejo končno vrednost investicije. Pravzaprav so končne vrednosti, ki so jih uporabili belgijski organi, da so prišli do TRI [...], dobljene z dvojnim knjiženjem pri postavkah amortizacij, zalog, investicije, kot tudi preostalih vrednosti aktive, vključno z zalogami; kajti, te postavke so že knjižene v predvidenem denarnem toku. Izračun belgijskih organov prav tako ne upošteva tega, da s predpostavko likvidacije podjetja oprema ne bi mogla biti realizirana v višini [...] začetne knjigovodske vrednosti, kot to ocenjujejo belgijski organi. V resnici je končna vrednost investicije s predpostavko kontinuitete obratovanja na splošno merjena s kapaciteto donosa (earning-power) podjetja in torej izračunana z diskontiranjem, z ustrezno stopnjo, ko je zadnji predvideni denarni tok podjetja ustaljen. |
| --- | --- |

(72)

Pravzaprav je stopnja [...], omenjena v točki 71, višja od stopnje, ki izhaja iz izračuna, ki so ga naredili belgijski organi v svojem pismu z dne 7. maja 2002 (glej uvodno izjavo (50)) z uporabo druge metodologije. Komisija ne more sprejeti izračunov, ki so jih naknadno naredili belgijski organi (glej uvodno izjavo (51)), v kolikor ti izračuni znatno precenjujejo končno vrednost investicije. Pravzaprav so končne vrednosti, ki so jih uporabili belgijski organi, da so prišli do TRI [...], dobljene z dvojnim knjiženjem pri postavkah amortizacij, zalog, investicije, kot tudi preostalih vrednosti aktive, vključno z zalogami; kajti, te postavke so že knjižene v predvidenem denarnem toku. Izračun belgijskih organov prav tako ne upošteva tega, da s predpostavko likvidacije podjetja oprema ne bi mogla biti realizirana v višini [...] začetne knjigovodske vrednosti, kot to ocenjujejo belgijski organi. V resnici je končna vrednost investicije s predpostavko kontinuitete obratovanja na splošno merjena s kapaciteto donosa (earning-power) podjetja in torej izračunana z diskontiranjem, z ustrezno stopnjo, ko je zadnji predvideni denarni tok podjetja ustaljen.

| (73) | V zvezi s tem, da je družba Sogepa upoštevala posredne dobičke družbe Carsid za podjetja, ki bodo uporabljala tu proizvedene brame, Komisija meni, da položaj družbe Sogepa v vlogi manjšinskega delničarja v teh podjetjih ne utemeljuje najema novega kapitala. |
| --- | --- |

(73)

V zvezi s tem, da je družba Sogepa upoštevala posredne dobičke družbe Carsid za podjetja, ki bodo uporabljala tu proizvedene brame, Komisija meni, da položaj družbe Sogepa v vlogi manjšinskega delničarja v teh podjetjih ne utemeljuje najema novega kapitala.

| (74) | Prvič, proizvodnja družbe Carsid, ki bi jo združenje Arcelor uporabljalo, predstavlja zelo majhen odstotek v skupni proizvodnji združenja Arcelor. Zaradi tega dejstva bi ustanovitev družbe Carsid imela le zanemarljiv vpliv na konkurenčnost združenja Arcelor in s tem na dobiček družbe Sogepa. |
| --- | --- |

(74)

Prvič, proizvodnja družbe Carsid, ki bi jo združenje Arcelor uporabljalo, predstavlja zelo majhen odstotek v skupni proizvodnji združenja Arcelor. Zaradi tega dejstva bi ustanovitev družbe Carsid imela le zanemarljiv vpliv na konkurenčnost združenja Arcelor in s tem na dobiček družbe Sogepa.

| (75) | Drugič, kar zadeva družbi Duferco Clabecq in Duferco La Louvière, napovedani poslovni rezultati s ciljem izboljšanja bruto dobička teh podjetij (glej uvodno izjavo (48)) še zdaleč niso doseženi. Pravzaprav se ti prihodki opirajo na predpostavke maksimalne uporabe kapacitet tako družb Duferco Clabecq in Duferco La Louvière ter družbe Carsid. Sicer pa se na trgih, za katere je značilna strukturalna presežna kapaciteta na svetovni ravni, kot so na primer trgi ploščatih jekel, kapacitete uporabljajo v maksimalni meri le izjemoma. |
| --- | --- |

(75)

Drugič, kar zadeva družbi Duferco Clabecq in Duferco La Louvière, napovedani poslovni rezultati s ciljem izboljšanja bruto dobička teh podjetij (glej uvodno izjavo (48)) še zdaleč niso doseženi. Pravzaprav se ti prihodki opirajo na predpostavke maksimalne uporabe kapacitet tako družb Duferco Clabecq in Duferco La Louvière ter družbe Carsid. Sicer pa se na trgih, za katere je značilna strukturalna presežna kapaciteta na svetovni ravni, kot so na primer trgi ploščatih jekel, kapacitete uporabljajo v maksimalni meri le izjemoma.

| (76) | Poleg tega ima družba Sogepa le manjšinsko udeležbo v družbah Duferco Clabecq in Duferco La Louvière, v podjetjih, ki sta v času ustanaljanja družbe Carsid imeli kumulirane izgube v višini 94 milijonov eurov in ki glede na stanje na jeklarskem trgu (glej uvodno izjavo (28)) kratkoročno nista mogli pričakovati znatnega izboljšanja svojega položaja. Komisija sicer ugotavlja, da je bila družba Duferco Clabecq kvalificirana kot podjetje v težavah ali v prestrukturiranju v smislu belgijske zakonodaje o predčasnem upokojevanju (18). V teh okoliščinah Komisija meni, da manjšinski investitor, ki je izgubil velik del vrednosti svoje začetne vloge, ne da bi dobil podobne ugodnosti, kot jih imajo ostali partnerji, in to v položaju tržne krize, ne bo pripravljen na nova vlaganja. |
| --- | --- |

(76)

Poleg tega ima družba Sogepa le manjšinsko udeležbo v družbah Duferco Clabecq in Duferco La Louvière, v podjetjih, ki sta v času ustanaljanja družbe Carsid imeli kumulirane izgube v višini 94 milijonov eurov in ki glede na stanje na jeklarskem trgu (glej uvodno izjavo (28)) kratkoročno nista mogli pričakovati znatnega izboljšanja svojega položaja. Komisija sicer ugotavlja, da je bila družba Duferco Clabecq kvalificirana kot podjetje v težavah ali v prestrukturiranju v smislu belgijske zakonodaje o predčasnem upokojevanju (18). V teh okoliščinah Komisija meni, da manjšinski investitor, ki je izgubil velik del vrednosti svoje začetne vloge, ne da bi dobil podobne ugodnosti, kot jih imajo ostali partnerji, in to v položaju tržne krize, ne bo pripravljen na nova vlaganja.

| (77) | Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da manjšinski investitor, ki deluje v običajnih tržnih pogojih, ne bo pripravljen vložiti sredstev za operacijo, za katero ni možno diskontirati ustrezne donosnosti in pri kateri bi bili ostali partnerji glavni prejemniki. Udeležba valonske regije v družbi Carsid pod pogoji, navedenimi v tem odloku, bi družbi Carsid podelila prednost. Glede na to, da je za jeklarski sektor značilna živahna konkurenca in da so menjave jeklarskih proizvodov znotraj skupnosti precejšne, bi bila ta pomoč lahko škodljiva za konkurenco ter bi vplivala na menjavo v Skupnosti. Gre torej za državno pomoč v smislu člena 87 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(77)

Glede na zgoraj navedeno Komisija meni, da manjšinski investitor, ki deluje v običajnih tržnih pogojih, ne bo pripravljen vložiti sredstev za operacijo, za katero ni možno diskontirati ustrezne donosnosti in pri kateri bi bili ostali partnerji glavni prejemniki. Udeležba valonske regije v družbi Carsid pod pogoji, navedenimi v tem odloku, bi družbi Carsid podelila prednost. Glede na to, da je za jeklarski sektor značilna živahna konkurenca in da so menjave jeklarskih proizvodov znotraj skupnosti precejšne, bi bila ta pomoč lahko škodljiva za konkurenco ter bi vplivala na menjavo v Skupnosti. Gre torej za državno pomoč v smislu člena 87 Pogodbe ES.

X.   SKLADNOST S SKUPNIM TRGOM

| (78) | Ta pomoč ni v skladu s skupnim trgom ustrezno z odstopanji, predvidenimi v členu 87(2) Pogodbe ES, ker ne predstavlja pomoči družbenega značaja, dodeljene posameznim porabnikom, ter ni namenjena za sanacijo škode, ki so jo povzročile naravne katastrofe ali drugi izredni dogodki. Prav tako se ne šteje za skladno s skupnim trgom na osnovi določb iz točk (b) in (d) člena 87(3). Pomoč pravzaprav ni namenjena spodbujanju izvedbe projekta skupnega evropskega interesa ali sanaciji težje gospodarske motnje države članice niti spodbujanju kulture in ohranjanja dediščine. Zato mora Komisija preučiti skladnost pomoči v smislu odstopanja, predvidenega v točkah (a) in (c) člena 87(3). |
| --- | --- |

(78)

Ta pomoč ni v skladu s skupnim trgom ustrezno z odstopanji, predvidenimi v členu 87(2) Pogodbe ES, ker ne predstavlja pomoči družbenega značaja, dodeljene posameznim porabnikom, ter ni namenjena za sanacijo škode, ki so jo povzročile naravne katastrofe ali drugi izredni dogodki. Prav tako se ne šteje za skladno s skupnim trgom na osnovi določb iz točk (b) in (d) člena 87(3). Pomoč pravzaprav ni namenjena spodbujanju izvedbe projekta skupnega evropskega interesa ali sanaciji težje gospodarske motnje države članice niti spodbujanju kulture in ohranjanja dediščine. Zato mora Komisija preučiti skladnost pomoči v smislu odstopanja, predvidenega v točkah (a) in (c) člena 87(3).

| (79) | Carsid, Arcelor, Duferco Clabecq in Duferco La Louvière tvorijo del jeklarskega sektorja, kot je opredeljen v prilogi B multisektorskega okvira pomoči za regionalne namene v korist velikih investicijskih projektov (19). Glede na točko 27 tega okvira regionalne pomoči jeklarski industriji niso v skladu s skupnim trgom. V kolikor bi belgijski organi vztrajali, da gre za pomoč pri prestrukturiranju, iz točke 1 sporočila Komisije, ki zadeva pomoč pri reševanju in prestrukturiranju, ter pomoč pri zapiranju v jeklarski industriji (20), izhaja, da pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah v jeklarskem sektorju ni v skladu s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(79)

Carsid, Arcelor, Duferco Clabecq in Duferco La Louvière tvorijo del jeklarskega sektorja, kot je opredeljen v prilogi B multisektorskega okvira pomoči za regionalne namene v korist velikih investicijskih projektov (19). Glede na točko 27 tega okvira regionalne pomoči jeklarski industriji niso v skladu s skupnim trgom. V kolikor bi belgijski organi vztrajali, da gre za pomoč pri prestrukturiranju, iz točke 1 sporočila Komisije, ki zadeva pomoč pri reševanju in prestrukturiranju, ter pomoč pri zapiranju v jeklarski industriji (20), izhaja, da pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah v jeklarskem sektorju ni v skladu s skupnim trgom.

| (80) | Komisija poudarja, da prenehanje veljavnosti Pogodbe ESPJ ne vpliva na oceno skladnosti objavljenega ukrepa s skupnim trgom, v kolikor spremembe materialnega prava, ki je vstopilo posledično s prenehanjem veljavnosti Pogodbe (glej zlasti točko 19 Sporočila, navedenega v uvodni izjavi (56)), niso vplivale na prepoved regionalnih pomoči za investiranje. |
| --- | --- |

(80)

Komisija poudarja, da prenehanje veljavnosti Pogodbe ESPJ ne vpliva na oceno skladnosti objavljenega ukrepa s skupnim trgom, v kolikor spremembe materialnega prava, ki je vstopilo posledično s prenehanjem veljavnosti Pogodbe (glej zlasti točko 19 Sporočila, navedenega v uvodni izjavi (56)), niso vplivale na prepoved regionalnih pomoči za investiranje.

XI.   SKLEP

| (81) | V sklepu Komisija meni, da finančna udeležba družbe Sogepa v kapitalu družbe Carsid predstavlja državno pomoč, ki ni v skladu s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(81)

V sklepu Komisija meni, da finančna udeležba družbe Sogepa v kapitalu družbe Carsid predstavlja državno pomoč, ki ni v skladu s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Finančna udeležba valonske družbe za upravljanje in finančno udeležbo (Sogepa) v znesku devet milijonov eurov v podjetju Carsid SA, ki jo je predvidela Belgija, predstavlja državno pomoč, ki ni v skladu s skupnim trgom. Iz tega razloga se ta ukrep ne more izvesti.

Člen 2

Belgija Komisijo v roku dveh mesecev od datuma objave te odločbe obvesti o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev z odločbo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 15. oktobra 2003

Za Komisijo

Mario MONTI

Član Komisije

---

(1)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL C 95, 19.4.2002, str. 2.

2

(3)  UL L 338, 28.12.1996, str. 42.

3

(4)  Glej opombo 2.

4

(5)  Zaupne informacije.

5

(6)  V začetku leta 1996 je podjetje zašlo v zelo težko gospodarsko in finančno situacijo, ki je valonske organe s posredovanjem družbe SWS napeljala, da so prevzeli 100 % nadzor in se odločili, da sprejmejo vrsto ukrepov za rešitev podjetja, med njimi tudi ukrep povečanja kapitala za 1,5 milijarde belgijskih frankov. 18. decembra 1996 je Komisija sprejela končno negativno odločbo proti takšnim intervencijam in odredila izterjavo že plačanih pomoči (Odločba Komisije 97/271/ESPJ z dne 18. decembra 1996 – Jeklo ESPJ – Topilnica Clabecq, UL L 106, 24.4.1997, str. 30). Po tej odločbi je pristojno belgijsko sodišče 3. januarja 1997 razglasilo stečaj podjetja.

6

(7)  Združenje Hoogovens Staal je aprila 1997 pridobilo nadzor nad podjetjem, ki je bilo v težavah. Narejen je bil načrt sanacije, vendar se je situacija podjetja še slabšala.

7

(8)  Pismo belgijskih organov z dne 31. maja 2001 v okviru zadeve NN 121/2000 Duferco Belgium.

8

(9)  UL L 85, 28.3.2002, str. 1.

9

(10)  V primeru družbe Carsid morajo biti surovine preložene iz prekooceanskih ladij v plitve čolne, nato pa, preden so raztovorjene v tovarnah, prepeljane po rečnih mrežah in kanalih. To narekuje dvojno rokovanje in dodatne transportne stroške. Ker je za proizvodnjo ene tone bram potrebnih okoli 550 kilogramov premoga in 1 550 kilogramov železove rude, dodaten izdatek od 5 do 10 eurov po toni opreme poveča strošek bram z 10 na 20 eurov po toni, ali s 6 % na 12 %. Poleg tega so stroški dela v Belgiji višji kot v večini regij Skupnosti, produktivnost pa slaba, delno zaradi obsega obratovanja, kar poveča stroške za 20 eurov po toni.

10

(11)  Ena sama ekipa za vzdrževanje za dvoje postrojenj za vlečenje žice, eno samo skladišče rezervnih delov, varčevanje na področju raziskav in razvoja, poenostavitev urejanja „procesa“ in logističnih sinergij.

11

(12)  Belgijski organi oblasti so uporabili predvideni cash-flows družbe Carsid in so na koncu [...] smatrali končno vrednost [...] milijonov eurov, ki je rezultanta preostanka vrednosti opreme [...] za začetno računovodsko vrednost, se pravi [...] milijonov eurov, ki so jim dodali vrednost trimesečnih zalog.

12

(13)  Podjetje je uporabilo del predvidenih cash-flow-ov družbe Carsid in je na koncu [...] štelo za končno vrednost [...] milijonov eurov, kar je rezultanta seštevka podpisanega kapitala, nerazdeljenih dobičkov, amortizacij in zalog, višjih od potreb investicije in [...] začetne računovodske vrednosti opreme.

13

(14)  Od končne vrednosti, kot je določena v opombi 12, so odšteti stroški odpuščanj.

14

(15)  UL C 152, 26.6.2002, str. 5.

15

(16)  Sodba Sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti z dne 21. januarja 1999 v skupnih zadevah T-129/95, T-2/96 in T-97/96, točka 100, Zbirka 1999, str. II-17.

16

(17)  Kot navajajo belgijski organi, so se provizije, predvidene v zastopniških pogodbah, ki sta jih sklenila sklenjenih tako Clabecq kot La Louvière pred prihodom združenja, gibale med [...]. V zvezi s provizijo za upravljanje študije, ki so jih izdelale priznane mednarodne svetovalne družbe in poslovne banke, kažejo, da se je provizija za upravljanje gibala med 2,5 % in 5 % poslovnega rezultata v obdobju od 5 do 10 let od prevzema družb, ki se sanirajo.

17

(18)  V sedanji odločbi Komisija ne zavzema stališča o tem režimu.

18

(19)  UL C 70, 19.3.2002, str. 8.

19

(20)  UL C 70, 19.3.2002, str. 21.

20

---

| 18.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 47/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 47/38

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. februarja 2005

o spremembi Odločbe 2003/828/ES glede premikov živali z območja z omejitvami in znotraj njega na Portugalskem v zvezi z izbruhom bolezni modrikastega jezika v navedeni državi članici

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 335)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/138/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/75/ES z dne 20. novembra 2000 o določitvi posebnih določb za boj zoper in izkoreninjenje bolezni modrikastega jezika (1) ter zlasti členov 8(2)(d) in 9(1)(c) ter člena 12 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2003/828/ES z dne 25. novembra 2003 o okuženih in ogroženih območjih v zvezi z boleznijo modrikastega jezika (2) je bila sprejeta glede na stanje bolezni modrikastega jezika v prizadetih regijah Skupnosti. Navedena odločba razmejuje okužena in ogrožena območja („območja z omejitvami“) glede na posebne epidemiološke razmere in določa pogoje, pod katerimi veljajo izjeme od prepovedi premikov iz Direktive 2000/75/ES za nekatere premike živali, njihovega semena, jajčec in zarodkov s teh območij in skozi ta območja. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2003/828/ES z dne 25. novembra 2003 o okuženih in ogroženih območjih v zvezi z boleznijo modrikastega jezika (2) je bila sprejeta glede na stanje bolezni modrikastega jezika v prizadetih regijah Skupnosti. Navedena odločba razmejuje okužena in ogrožena območja („območja z omejitvami“) glede na posebne epidemiološke razmere in določa pogoje, pod katerimi veljajo izjeme od prepovedi premikov iz Direktive 2000/75/ES za nekatere premike živali, njihovega semena, jajčec in zarodkov s teh območij in skozi ta območja.

| (2) | Odločba 2003/828/ES, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2004/898/ES, je vzpostavila območje z omejitvami („območje F“) glede na stanje bolezni modrikastega jezika v Španiji in na Portugalskem v času sprejetja Odločbe 2004/898/ES. |
| --- | --- |

(2)

Odločba 2003/828/ES, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2004/898/ES, je vzpostavila območje z omejitvami („območje F“) glede na stanje bolezni modrikastega jezika v Španiji in na Portugalskem v času sprejetja Odločbe 2004/898/ES.

| (3) | Portugalska je sedaj obvestila Komisijo o izbruhu bolezni modrikastega jezika v concelho Idanha-a-Nova. |
| --- | --- |

(3)

Portugalska je sedaj obvestila Komisijo o izbruhu bolezni modrikastega jezika v concelho Idanha-a-Nova.

| (4) | Izjeme od prepovedi premikov z območij z omejitvami, kakor je določeno v Odločbi 2003/828/ES, naj se uporabljajo za prizadete regije na Portugalskem. |
| --- | --- |

(4)

Izjeme od prepovedi premikov z območij z omejitvami, kakor je določeno v Odločbi 2003/828/ES, naj se uporabljajo za prizadete regije na Portugalskem.

| (5) | Poleg tega je treba območje F razširiti in opredeliti, da bi se upoštevali geografski, ekološki in epizootiološki dejavniki, povezani z boleznijo modrikastega jezika v prizadetih regijah Portugalske. |
| --- | --- |

(5)

Poleg tega je treba območje F razširiti in opredeliti, da bi se upoštevali geografski, ekološki in epizootiološki dejavniki, povezani z boleznijo modrikastega jezika v prizadetih regijah Portugalske.

| (6) | Odločbo 2003/828/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2003/828/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2003/828/ES se spremeni:

| 1. | Odstavek 1 člena 3 in uvodni stavek odstavka 2 se nadomestita z naslednjim besedilom:
  „1.   Notranje odpreme živali, njihovega semena, jajčec in zarodkov z območja z omejitvami, določenega v Prilogi I, so izvzete od prepovedi premikov, če so živali, njihovo seme, jajčeca in zarodki v skladu s pogoji, določenimi v Prilogi II, ali če so, v primeru Španije, Francije, Italije in Portugalske, v skladu z odstavkom 2 ali, v primeru Grčije, v skladu z odstavkom 3.
  2.   V Španiji, Italiji in na Portugalskem pristojni organi notranje odpreme, kakor so predvidene v odstavku 1, izvzamejo od prepovedi premikov, če:“. |
| --- | --- |

1.

Odstavek 1 člena 3 in uvodni stavek odstavka 2 se nadomestita z naslednjim besedilom:

„1.   Notranje odpreme živali, njihovega semena, jajčec in zarodkov z območja z omejitvami, določenega v Prilogi I, so izvzete od prepovedi premikov, če so živali, njihovo seme, jajčeca in zarodki v skladu s pogoji, določenimi v Prilogi II, ali če so, v primeru Španije, Francije, Italije in Portugalske, v skladu z odstavkom 2 ali, v primeru Grčije, v skladu z odstavkom 3.

2.   V Španiji, Italiji in na Portugalskem pristojni organi notranje odpreme, kakor so predvidene v odstavku 1, izvzamejo od prepovedi premikov, če:“.

| 2. | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba se uporablja od 21. februarja 2005.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 16. februarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 327, 22.12.2000, str. 74. Odločba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 311, 27.11.2003, str. 41. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2004/898/ES (UL L 379, 24.12.2004, str. 105).

2

---

PRILOGA

V Prilogi I k Odločbi 2003/828/ES se območje z omejitvami F nadomesti z naslednjim:

„Območje F

ŠPANIJA:

| — | Province Cádiz, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceres, Badajoz, |
| --- | --- |

—

Province Cádiz, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceres, Badajoz,

| — | Provinca Jaen (comarcas Jaen in Andujar), |
| --- | --- |

—

Provinca Jaen (comarcas Jaen in Andujar),

| — | Provinca Toledo (comarcas Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara in Los Navalmorales), |
| --- | --- |

—

Provinca Toledo (comarcas Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara in Los Navalmorales),

| — | Provinca Ciudad Real (comarcas Horcajo de los Montes, Piedrabuena, Almadén in Almodóvar del Campo). |
| --- | --- |

—

Provinca Ciudad Real (comarcas Horcajo de los Montes, Piedrabuena, Almadén in Almodóvar del Campo).

PORTUGALSKA:

| — | Regionalna direkcija za kmetijstvo Alentejo: concelhos Niza, Castelo de Vide, Marvão, Ponte de Sôr, Crato, Portalegre, Alter-do-Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viçosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourão, Moura, Barrancos; Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcácer do Sal (vzhodno od A2, freguesias Santa Susana, Santiago in Torrão) in Gavião, |
| --- | --- |

—

Regionalna direkcija za kmetijstvo Alentejo: concelhos Niza, Castelo de Vide, Marvão, Ponte de Sôr, Crato, Portalegre, Alter-do-Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viçosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourão, Moura, Barrancos; Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcácer do Sal (vzhodno od A2, freguesias Santa Susana, Santiago in Torrão) in Gavião,

| — | Regionalna direkcija za kmetijstvo Ribatejo in Oeste: concelhos Montijo (freguesias Canha, S. Isidoro de Pegões in Pegões), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, Constância, Abrantes in Sardoal, |
| --- | --- |

—

Regionalna direkcija za kmetijstvo Ribatejo in Oeste: concelhos Montijo (freguesias Canha, S. Isidoro de Pegões in Pegões), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, Constância, Abrantes in Sardoal,

| — | Regionalna direkcija za kmetijstvo Beira Interior: concelhos Idanha-a-Nova, Penamacor, Fundão, Castelo Branco, Oleiros, Sertã, Proença-a-Nova, Vila Velha de Ródão, Vila de Rei in Mação.“ |
| --- | --- |

—

Regionalna direkcija za kmetijstvo Beira Interior: concelhos Idanha-a-Nova, Penamacor, Fundão, Castelo Branco, Oleiros, Sertã, Proença-a-Nova, Vila Velha de Ródão, Vila de Rei in Mação.“

---