# Europeiska unionens L 21/25 j

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 21 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången25 januari 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 21

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången25 januari 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 108/2005 av den 24 januari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 109/2005 av den 24 januari 2005 om definitionen av varje medlemsstats ekonomiska territorium vid tillämpning av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 110/2005 av den 24 januari 2005 om beviljande av bidrag till producentorganisationer för tonfisk som levererades till beredningsindustrin under perioden 1 oktober–31 december 2003 | 5 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 108/2005 av den 24 januari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 109/2005 av den 24 januari 2005 om definitionen av varje medlemsstats ekonomiska territorium vid tillämpning av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 110/2005 av den 24 januari 2005 om beviljande av bidrag till producentorganisationer för tonfisk som levererades till beredningsindustrin under perioden 1 oktober–31 december 2003

5

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Europaparlamentet |
| | * | 2005/46/EG, Euratom:Europaparlamentets beslut av den 11 januari 2005 om utnämnande av Europeisk ombudsman | 8 |
| | | Rådet |
| | * | 2005/47/EG:Rådets beslut av den 22 december 2004 om ändring av beslut 2000/24/EG i syfte att beakta utvidgningen av Europeiska unionen och den europeiska grannskapspolitiken | 9 |
| | * | 2005/48/EG:Rådets beslut av den 22 december 2004 om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till vissa typer av projekt i Moldavien, Ryssland, Ukraina och Vitryssland | 11 |
| | * | 2005/49/EG, Euratom:Rådets beslut av den 18 januari 2005 om reglerna för arbetssättet för den kommitté som avses i artikel 3.3 i bilaga I till protokollet om domstolens stadga | 13 |
| | | Kommissionen |
| | * | 2005/50/EG:Kommissionens beslut av den 17 januari 2005 om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 24 GHz för den tidsbegränsade användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen
  (delgivet med nr K(2005) 34)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | 2005/51/EG:Kommissionens beslut av den 21 januari 2005 om bemyndigande för medlemsstaterna att medge tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG för import av jord som förorenats av bekämpningsmedel eller långlivade organiska föroreningar med avseende på dekontaminering
  (delgivet med nr K(2005) 92) | 21 |
| | | Dokument bifogade Europeiska unionens allmänna budget |
| | * | 2005/52/EG, Euratom:Europeiska läkemedelsmyndighetens (EMEA) andra ändringsbudget för 2004 | 25 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Europaparlamentet

*

2005/46/EG, Euratom:Europaparlamentets beslut av den 11 januari 2005 om utnämnande av Europeisk ombudsman

8

Rådet

*

2005/47/EG:Rådets beslut av den 22 december 2004 om ändring av beslut 2000/24/EG i syfte att beakta utvidgningen av Europeiska unionen och den europeiska grannskapspolitiken

9

*

2005/48/EG:Rådets beslut av den 22 december 2004 om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till vissa typer av projekt i Moldavien, Ryssland, Ukraina och Vitryssland

11

*

2005/49/EG, Euratom:Rådets beslut av den 18 januari 2005 om reglerna för arbetssättet för den kommitté som avses i artikel 3.3 i bilaga I till protokollet om domstolens stadga

13

Kommissionen

*

2005/50/EG:Kommissionens beslut av den 17 januari 2005 om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 24 GHz för den tidsbegränsade användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen
  (delgivet med nr K(2005) 34)

   (
  1
  )

(delgivet med nr K(2005) 34)

1

15

*

2005/51/EG:Kommissionens beslut av den 21 januari 2005 om bemyndigande för medlemsstaterna att medge tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG för import av jord som förorenats av bekämpningsmedel eller långlivade organiska föroreningar med avseende på dekontaminering
  (delgivet med nr K(2005) 92)

(delgivet med nr K(2005) 92)

21

Dokument bifogade Europeiska unionens allmänna budget

*

2005/52/EG, Euratom:Europeiska läkemedelsmyndighetens (EMEA) andra ändringsbudget för 2004

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 25.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 21/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 108/2005

av den 24 januari 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 januari 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 24 januari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 102,8 |
| 204 | 84,6 |
| 212 | 169,4 |
| 248 | 157,0 |
| 608 | 118,9 |
| 624 | 221,4 |
| 999 | 142,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 148,4 |
| 220 | 229,0 |
| 999 | 188,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 165,8 |
| 204 | 169,4 |
| 999 | 167,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,0 |
| 204 | 49,6 |
| 212 | 51,8 |
| 220 | 46,5 |
| 448 | 34,2 |
| 999 | 47,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 64,4 |
| 999 | 64,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,9 |
| 204 | 88,7 |
| 400 | 78,4 |
| 464 | 142,4 |
| 624 | 69,6 |
| 999 | 89,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 53,1 |
| 999 | 53,1 |
| 0808 10 80 | 400 | 110,5 |
| 404 | 91,2 |
| 720 | 77,6 |
| 999 | 93,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 94,4 |
| 400 | 85,6 |
| 720 | 59,5 |
| 999 | 79,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

102,8

204

84,6

212

169,4

248

157,0

608

118,9

624

221,4

999

142,4

0707 00 05

052

148,4

220

229,0

999

188,7

0709 90 70

052

165,8

204

169,4

999

167,6

0805 10 20

052

53,0

204

49,6

212

51,8

220

46,5

448

34,2

999

47,0

0805 20 10

204

64,4

999

64,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,9

204

88,7

400

78,4

464

142,4

624

69,6

999

89,4

0805 50 10

052

53,1

999

53,1

0808 10 80

400

110,5

404

91,2

720

77,6

999

93,1

0808 20 50

388

94,4

400

85,6

720

59,5

999

79,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 25.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 21/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 21/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 109/2005

av den 24 januari 2005

om definitionen av varje medlemsstats ekonomiska territorium vid tillämpning av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 av den 15 juli 2003 om harmonisering av bruttonationalinkomsten till marknadspris (”BNI-förordning”) (1), särskilt artikel 5.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 2.7 i rådets beslut 2000/597/EG, Euratom, av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (2) föreskrivs att bruttonationalinkomst enligt marknadspriser (BNI) vid tillämpningen av detta beslut skall utgöras av bruttonationalinkomsten enligt marknadspriser så som den beräknas av kommissionen i enlighet med europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS). 1995 års ENS (ENS 95), som ersatte de två tidigare systemen från 1970 och 1979, infördes genom rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (3), och fastställdes i bilagan till den förordningen. Från och med budgetåret 2002 används BNI, så som den beräknas i ENS 95, som kriterium för egna medel. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 2.7 i rådets beslut 2000/597/EG, Euratom, av den 29 september 2000 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (2) föreskrivs att bruttonationalinkomst enligt marknadspriser (BNI) vid tillämpningen av detta beslut skall utgöras av bruttonationalinkomsten enligt marknadspriser så som den beräknas av kommissionen i enlighet med europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS). 1995 års ENS (ENS 95), som ersatte de två tidigare systemen från 1970 och 1979, infördes genom rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (3), och fastställdes i bilagan till den förordningen. Från och med budgetåret 2002 används BNI, så som den beräknas i ENS 95, som kriterium för egna medel.

| (2) | I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 fastställs förfarandena för medlemsstaternas rapportering av BNI-uppgifter och förfarandena och kontrollerna vid beräkningen av BNI, och en BNI-kommitté inrättas. |
| --- | --- |

(2)

I rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 fastställs förfarandena för medlemsstaternas rapportering av BNI-uppgifter och förfarandena och kontrollerna vid beräkningen av BNI, och en BNI-kommitté inrättas.

| (3) | För definitionen av bruttonationalinkomst till marknadspriser (BNI) enligt artikel 1 i förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 är det nödvändigt att förtydliga definitionen i ENS 95 av ekonomiskt territorium. |
| --- | --- |

(3)

För definitionen av bruttonationalinkomst till marknadspriser (BNI) enligt artikel 1 i förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 är det nödvändigt att förtydliga definitionen i ENS 95 av ekonomiskt territorium.

| (4) | För genomförandet av artikel 1 i rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom om harmonisering av beräkning av bruttonationalinkomst till marknadspriser (4), definieras i kommissionens beslut 91/450/EEG, Euratom (5) varje medlemsstats ekonomiska territorium Motsvarande förtydligande bör göras med avseende på BNI. |
| --- | --- |

(4)

För genomförandet av artikel 1 i rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom om harmonisering av beräkning av bruttonationalinkomst till marknadspriser (4), definieras i kommissionens beslut 91/450/EEG, Euratom (5) varje medlemsstats ekonomiska territorium Motsvarande förtydligande bör göras med avseende på BNI.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från BNI-kommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från BNI-kommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För tillämpningen av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1287/2003 skall termen ”ekonomiskt territorium” ha samma betydelse som den som anges i punkterna 2.05 och 2.06 i bilaga A till förordning (EG) nr 2223/96, varvid termen ”geografiskt territorium”, så som den används i de punkterna, skall anses omfatta medlemsstaternas territorier, så som de förtecknas i bilagan till den förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel 24 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 181, 19.7.2003, s. 1.

1

(2)  EGT L 253, 7.10.2000, s. 42.

2

(3)  EGT L 310, 30.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1267/2003 (EUT L 180, 18.7.2003, s. 1).

3

(4)  EGT L 49, 21.2.1989, s. 26. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  EGT L 240, 29.8.1991, s. 36. Beslutet ändrat genom Anslutningsakten från 2003.

5

---

BILAGA

Medlemsstaternas territorium:

| — | Konungariket Belgiens territorium. |
| --- | --- |

—

Konungariket Belgiens territorium.

| — | Republiken Tjeckiens territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Tjeckiens territorium.

| — | Konungariket Danmarks territorium utom Färöarna och Grönland. |
| --- | --- |

—

Konungariket Danmarks territorium utom Färöarna och Grönland.

| — | Förbundsrepubliken Tysklands territorium. |
| --- | --- |

—

Förbundsrepubliken Tysklands territorium.

| — | Republiken Estlands territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Estlands territorium.

| — | Republiken Greklands territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Greklands territorium.

| — | Konungariket Spaniens territorium. |
| --- | --- |

—

Konungariket Spaniens territorium.

| — | Republiken Frankrikes territorium, med undantag för de utomeuropeiska länderna och territorierna under dess överhöghet, så som dessa anges i bilaga II till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

—

Republiken Frankrikes territorium, med undantag för de utomeuropeiska länderna och territorierna under dess överhöghet, så som dessa anges i bilaga II till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

| — | Republiken Irlands territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Irlands territorium.

| — | Republiken Italiens territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Italiens territorium.

| — | Republiken Cyperns territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Cyperns territorium.

| — | Republiken Lettlands territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Lettlands territorium.

| — | Republiken Litauens territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Litauens territorium.

| — | Storhertigdömet Luxemburgs territorium. |
| --- | --- |

—

Storhertigdömet Luxemburgs territorium.

| — | Republiken Ungerns territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Ungerns territorium.

| — | Republiken Maltas territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Maltas territorium.

| — | Konungariket Nederländernas territorium, med undantag för de utomeuropeiska länderna och territorierna under dess överhöghet, så som dessa anges i bilaga II till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

—

Konungariket Nederländernas territorium, med undantag för de utomeuropeiska länderna och territorierna under dess överhöghet, så som dessa anges i bilaga II till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

| — | Republiken Österrikes territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Österrikes territorium.

| — | Republiken Polens territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Polens territorium.

| — | Republiken Portugals territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Portugals territorium.

| — | Republiken Sloveniens territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Sloveniens territorium.

| — | Republiken Slovakiens territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Slovakiens territorium.

| — | Republiken Finlands territorium. |
| --- | --- |

—

Republiken Finlands territorium.

| — | Konungariket Sveriges territorium. |
| --- | --- |

—

Konungariket Sveriges territorium.

| — | Förenade kungariket Storbritannien och Nordirlands territorium. |
| --- | --- |

—

Förenade kungariket Storbritannien och Nordirlands territorium.

---

| 25.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 21/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 21/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 110/2005

av den 24 januari 2005

om beviljande av bidrag till producentorganisationer för tonfisk som levererades till beredningsindustrin under perioden 1 oktober–31 december 2003

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 av den 17 december 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter (1), särskilt artikel 27.6 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Det bidrag som avses i artikel 27 i förordning (EG) nr 104/2000 beviljas under vissa förhållanden till gemenskapens producentorganisationer (tonfisk) för de kvantiteter tonfisk som levererats till beredningsindustrin under det kalenderkvartal som prisnoteringarna avsåg, om det genomsnittliga försäljningspriset på gemenskapsmarknaden under kvartalet och importpriset, plus eventuellt tillämplig utjämningsavgift, samtidigt var lägre än 87 % av gemenskapens producentpris för den aktuella produkten. |
| --- | --- |

(1)

Det bidrag som avses i artikel 27 i förordning (EG) nr 104/2000 beviljas under vissa förhållanden till gemenskapens producentorganisationer (tonfisk) för de kvantiteter tonfisk som levererats till beredningsindustrin under det kalenderkvartal som prisnoteringarna avsåg, om det genomsnittliga försäljningspriset på gemenskapsmarknaden under kvartalet och importpriset, plus eventuellt tillämplig utjämningsavgift, samtidigt var lägre än 87 % av gemenskapens producentpris för den aktuella produkten.

| (2) | En analys av situationen på gemenskapsmarknaden har visat att både det genomsnittliga försäljningspriset under kvartalet och importpriset enligt artikel 27 i förordning (EG) nr 104/2000 för gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) med en vikt över 10 kg per styck, under perioden 1 oktober–31 december 2003 var lägre än 87 % av det gällande producentpriset i gemenskapen som fastställts genom rådets förordning (EG) nr 2346/2000 (2). |
| --- | --- |

(2)

En analys av situationen på gemenskapsmarknaden har visat att både det genomsnittliga försäljningspriset under kvartalet och importpriset enligt artikel 27 i förordning (EG) nr 104/2000 för gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) med en vikt över 10 kg per styck, under perioden 1 oktober–31 december 2003 var lägre än 87 % av det gällande producentpriset i gemenskapen som fastställts genom rådets förordning (EG) nr 2346/2000 (2).

| (3) | Fastställandet av rätten till bidrag bör göras på grundval av den försäljning som fakturerats under kvartalet i fråga och som har legat till grund för beräkningen av det genomsnittliga månatliga försäljningspris som avses i artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 2183/2001 (3). |
| --- | --- |

(3)

Fastställandet av rätten till bidrag bör göras på grundval av den försäljning som fakturerats under kvartalet i fråga och som har legat till grund för beräkningen av det genomsnittliga månatliga försäljningspris som avses i artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 2183/2001 (3).

| (4) | Det bidrag som avses i artikel 27.2 i förordning (EG) nr 104/2000 får aldrig överstiga skillnaden mellan det tröskelvärdet och det genomsnittliga försäljningspriset på gemenskapsmarknaden för produkten i fråga, eller ett fast belopp på 12 % av detta tröskelvärde. |
| --- | --- |

(4)

Det bidrag som avses i artikel 27.2 i förordning (EG) nr 104/2000 får aldrig överstiga skillnaden mellan det tröskelvärdet och det genomsnittliga försäljningspriset på gemenskapsmarknaden för produkten i fråga, eller ett fast belopp på 12 % av detta tröskelvärde.

| (5) | De kvantiteter som berättigar till bidraget i enlighet med artikel 27.1 i förordning (EG) nr 104/2000 får aldrig under det berörda kvartalet överstiga de gränser som anges i punkt 3 i samma artikel. |
| --- | --- |

(5)

De kvantiteter som berättigar till bidraget i enlighet med artikel 27.1 i förordning (EG) nr 104/2000 får aldrig under det berörda kvartalet överstiga de gränser som anges i punkt 3 i samma artikel.

| (6) | De kvantiteter gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) med en vikt över 10 kg per styck som såldes och levererades till beredningsindustrin inom gemenskapens tullområde under det berörda kvartalet, var större än de kvantiteter som såldes och levererades under samma kvartal de tre föregående fiskeåren. Eftersom dessa kvantiteter överstiger de gränser som fastställs i artikel 27.3 i förordning (EG) nr 104/2000, bör de totala kvantiteter för vilka bidraget kan beviljas begränsas för dessa produkter. |
| --- | --- |

(6)

De kvantiteter gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) med en vikt över 10 kg per styck som såldes och levererades till beredningsindustrin inom gemenskapens tullområde under det berörda kvartalet, var större än de kvantiteter som såldes och levererades under samma kvartal de tre föregående fiskeåren. Eftersom dessa kvantiteter överstiger de gränser som fastställs i artikel 27.3 i förordning (EG) nr 104/2000, bör de totala kvantiteter för vilka bidraget kan beviljas begränsas för dessa produkter.

| (7) | Med tillämpning av de tak som i artikel 27.4 föreskrivs för beräkningen av det bidrag som skall beviljas varje enskild producentorganisation, bör de bidragsberättigande kvantiteterna fördelas mellan de berörda producentorganisationerna i proportion till deras respektive produktion under motsvarande kvartal under fiskeåren 2000–2002. |
| --- | --- |

(7)

Med tillämpning av de tak som i artikel 27.4 föreskrivs för beräkningen av det bidrag som skall beviljas varje enskild producentorganisation, bör de bidragsberättigande kvantiteterna fördelas mellan de berörda producentorganisationerna i proportion till deras respektive produktion under motsvarande kvartal under fiskeåren 2000–2002.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för fiskeri- och vattenbruksprodukter. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för fiskeri- och vattenbruksprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bidraget som avses i artikel 27 i förordning (EG) nr 104/2000 skall för perioden 1 oktober–31 december 2003 beviljas för följande produkter:

| Produkt | Maximalt stödbelopp
  (euro per ton) |
| --- | --- |
| Gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) på mer än 10 kg styck | 24 |

Produkt

Maximalt stödbelopp

(euro per ton)

Gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) på mer än 10 kg styck

24

Artikel 2

1.   Den totala kvantiteten per art för vilka bidraget skall beviljas är följande:

| — | Gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) på mer än 10 kg styck: 11 433,536 ton |
| --- | --- |

—

Gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) på mer än 10 kg styck: 11 433,536 ton

2.   Fördelningen av den totala kvantiteten mellan de berörda producentorganisationerna anges i bilagan.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 17, 21.1.2000, s. 22.

1

(2)  EGT L 351, 28.12.2002, s. 3.

2

(3)  EGT L 293, 10.11.2001, s. 11.

3

---

BILAGA

Fördelning mellan producentorganisationerna av de kvantiteter tonfisk för vilka bidraget kan beviljas för perioden 1 oktober–31 december 2003 enligt artikel 27.4 i förordning (EG) nr 104/2000, med angivande av kvantiteter för en viss procentuell andel av bidraget

| (ton) |
| --- |
| Gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) på mer än 10 kg styck | Kvantiteter för vilka bidrag kan beviljas till 100 %
  (första strecksatsen i artikel 27.4) | Kvantiteter för vilka bidrag kan beviljas till 50 %
  (andra strecksatsen i artikel 27.4) | Kvantiteterför vilka bidrag kan beviljas (totalt)
  (första och andra strecksatsen i artikel 27.4) |
| OPAGAC | 1 880,530 | 0 | 1 880,530 |
| OPTUC | 3 837,843 | 445,778 | 4 283,621 |
| OP 42 (CAN.) | 0 | 0 | 0 |
| ORTHONGEL | 4 720,123 | 549,262 | 5 269,385 |
| APASA | 0 | 0 | 0 |
| MADEIRA | 0 | 0 | 0 |
| EU – Totalt | 10 438,496 | 995,040 | 11 433,536 |

(ton)

Gulfenad tonfisk (Thunnus albacares) på mer än 10 kg styck

Kvantiteter för vilka bidrag kan beviljas till 100 %

(första strecksatsen i artikel 27.4)

Kvantiteter för vilka bidrag kan beviljas till 50 %

(andra strecksatsen i artikel 27.4)

Kvantiteterför vilka bidrag kan beviljas (totalt)

(första och andra strecksatsen i artikel 27.4)

OPAGAC

1 880,530

0

1 880,530

OPTUC

3 837,843

445,778

4 283,621

OP 42 (CAN.)

0

0

0

ORTHONGEL

4 720,123

549,262

5 269,385

APASA

0

0

0

MADEIRA

0

0

0

EU – Totalt

10 438,496

995,040

11 433,536

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Europaparlamentet

| 25.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 21/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 21/8

---

EUROPAPARLAMENTETS BESLUT

av den 11 januari 2005

om utnämnande av Europeisk ombudsman

(2005/46/EG, Euratom)

EUROPAPARLAMENTET HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskaperna, särskilt artikel 21, andra stycket och artikel 195,

med beaktande av Fördraget om upprättande av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 107 d,

med beaktande av sitt beslut av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsprövning (1), ändrat genom beslut av den 14 mars 2002 (2),

med beaktande av artikel 194 i arbetsordningen,

med beaktande av ansökningsomgången avseende utnämningen (3),

med beaktande av omröstningen under sammanträdet den 11 januari 2005.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Europaparlamentet utser Nikiforos DIAMANDOUROS till Europeisk ombudsman.

Utfärdat i Strasbourg den 11 januari 2005.

På Europaparlamentets vägnar

Josep BORRELL FONTELLES

Ordförande

---

(1)  EGT L 113, 4.5.1994, s. 15.

1

(2)  EGT L 92, 9.4.2002, s. 13.

2

(3)  EUT C 213, 25.8.2004, s. 9.

3

---

Rådet

| 25.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 21/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 21/9

---

RÅDETS BESLUT

av den 22 december 2004

om ändring av beslut 2000/24/EG i syfte att beakta utvidgningen av Europeiska unionen och den europeiska grannskapspolitiken

(2005/47/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 181a i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Anslutningsfördragen som undertecknades den 16 april 2003 trädde i kraft den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

(1)

Anslutningsfördragen som undertecknades den 16 april 2003 trädde i kraft den 1 maj 2004.

| (2) | I den rapport (1) som har utarbetats av kommissionen i enlighet med artikel 1.1 tredje stycket i rådets beslut 2000/24/EG av den 22 december 1999 om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Republiken Sydafrika) (2) slås fast att det är lämpligt att införa några ändringar i det beslutet, särskilt inför utvidgningen av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(2)

I den rapport (1) som har utarbetats av kommissionen i enlighet med artikel 1.1 tredje stycket i rådets beslut 2000/24/EG av den 22 december 1999 om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Republiken Sydafrika) (2) slås fast att det är lämpligt att införa några ändringar i det beslutet, särskilt inför utvidgningen av Europeiska unionen.

| (3) | Vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 12 och 13 december 2002 drogs slutsatsen att föranslutningsstödet till Turkiet från och med 2004 kommer att finansieras med medel från budgetrubriken ”utgifter inför anslutningen”. |
| --- | --- |

(3)

Vid Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 12 och 13 december 2002 drogs slutsatsen att föranslutningsstödet till Turkiet från och med 2004 kommer att finansieras med medel från budgetrubriken ”utgifter inför anslutningen”.

| (4) | Sedan beslut 2000/24/EG antogs, har EIB:s erfarenheter av förändrade tillvägagångssätt inom området garantier för investeringsskydd visat att det är nödvändigt att se över definitionen av de politiska risker som omfattas av gemenskapsgarantin och av de kommersiella riskerna för EIB. |
| --- | --- |

(4)

Sedan beslut 2000/24/EG antogs, har EIB:s erfarenheter av förändrade tillvägagångssätt inom området garantier för investeringsskydd visat att det är nödvändigt att se över definitionen av de politiska risker som omfattas av gemenskapsgarantin och av de kommersiella riskerna för EIB.

| (5) | Enligt riskdelningssystemet bör budgetgarantin utöver politiska risker som härrör från hinder för valutaöverföringar, expropriering, krig och inre oroligheter även täcka sådana politiska risker som härrör från déni de justice (”rättsvägran”) efter det att regeringen eller andra myndigheter i ett tredjeland har brutit mot vissa typer av avtal. |
| --- | --- |

(5)

Enligt riskdelningssystemet bör budgetgarantin utöver politiska risker som härrör från hinder för valutaöverföringar, expropriering, krig och inre oroligheter även täcka sådana politiska risker som härrör från déni de justice (”rättsvägran”) efter det att regeringen eller andra myndigheter i ett tredjeland har brutit mot vissa typer av avtal.

| (6) | Enligt riskdelningssystemet bör EIB säkra sig mot kommersiella risker genom icke-statliga garantier från tredje part eller genom andra värdepapper eller säkerheter samt förlita sig på gäldenärens ekonomiska soliditet i enlighet med sina vanliga kriterier. |
| --- | --- |

(6)

Enligt riskdelningssystemet bör EIB säkra sig mot kommersiella risker genom icke-statliga garantier från tredje part eller genom andra värdepapper eller säkerheter samt förlita sig på gäldenärens ekonomiska soliditet i enlighet med sina vanliga kriterier.

| (7) | I budgetplanen för perioden 2000 till 2006 anges ett tak för reserven för lånegarantier i gemenskapsbudgeten på 200 miljoner euro (i 1999 års priser) per år i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3). |
| --- | --- |

(7)

I budgetplanen för perioden 2000 till 2006 anges ett tak för reserven för lånegarantier i gemenskapsbudgeten på 200 miljoner euro (i 1999 års priser) per år i enlighet med det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3).

| (8) | Nära samarbete mellan EIB och kommissionen bör garantera konsekvens och synergism med EU:s geografiska samarbetsprogram och garantera att EIB:s låneoperationer kompletterar och förstärker EU:s politik för dessa regioner. |
| --- | --- |

(8)

Nära samarbete mellan EIB och kommissionen bör garantera konsekvens och synergism med EU:s geografiska samarbetsprogram och garantera att EIB:s låneoperationer kompletterar och förstärker EU:s politik för dessa regioner.

| (9) | Beslut 2000/24/EG bör därför ändras i enlighet med ovanstående. |
| --- | --- |

(9)

Beslut 2000/24/EG bör därför ändras i enlighet med ovanstående.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2000/24/EG ändras enligt följande:

| 1. | Artikel 1 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ändras på följande sätt:






  i) | Första stycket skall ersättas med följande:
  ”Gemenskapen skall bevilja Europeiska investeringsbanken (EIB) en totalgaranti för alla betalningar som banken inte fått in för utestående krediter, i enlighet med bankens gängse kriterier och till stöd för gemenskapens relevanta utrikespolitiska mål, för investeringsprojekt som genomförs i de sydöstra grannländerna, Medelhavsländerna, Latinamerika och Asien samt Republiken Sydafrika.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ändras på följande sätt:

i)

Första stycket skall ersättas med följande:

”Gemenskapen skall bevilja Europeiska investeringsbanken (EIB) en totalgaranti för alla betalningar som banken inte fått in för utestående krediter, i enlighet med bankens gängse kriterier och till stöd för gemenskapens relevanta utrikespolitiska mål, för investeringsprojekt som genomförs i de sydöstra grannländerna, Medelhavsländerna, Latinamerika och Asien samt Republiken Sydafrika.”

| ii) | I andra stycket skall andra meningen ersättas med följande:
  ”Det övergripande taket för de öppnade krediterna skall vara 19 460 miljoner euro, fördelade på följande sätt:






  — | De sydöstra grannländerna:
  9 185 miljoner euro, |
| --- | --- | --- |

ii)

I andra stycket skall andra meningen ersättas med följande:

”Det övergripande taket för de öppnade krediterna skall vara 19 460 miljoner euro, fördelade på följande sätt:

—

De sydöstra grannländerna:

9 185 miljoner euro,

| — | Medelhavsområdet:
  6 520 miljoner euro, |
| --- | --- |

—

Medelhavsområdet:

6 520 miljoner euro,

| — | Latinamerika och Asien:
  2 480 miljoner euro, |
| --- | --- |

—

Latinamerika och Asien:

2 480 miljoner euro,

| — | Republiken Sydafrika:
  825 miljoner euro, |
| --- | --- |

—

Republiken Sydafrika:

825 miljoner euro,

| — | Särskild åtgärd till stöd för konsolidering och förstärkning av tullunionen mellan EG och Turkiet:
  450 miljoner euro, |
| --- | --- |

—

Särskild åtgärd till stöd för konsolidering och förstärkning av tullunionen mellan EG och Turkiet:

450 miljoner euro,

och detta får utnyttjas senast den 31 januari 2007. De krediter som redan har utanordnats skall beaktas som avdrag från de regionala taken.”

| b) | Punkt 2 skall ändras på följande sätt:






  i) | Första strecksatsen skall ersättas med följande:






  ”— | De sydöstra grannländerna: Albanien, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Rumänien, Serbien och Montenegro, Turkiet.” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 skall ändras på följande sätt:

i)

Första strecksatsen skall ersättas med följande:

”—

De sydöstra grannländerna: Albanien, Bosnien och Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Rumänien, Serbien och Montenegro, Turkiet.”

| ii) | I andra strecksatsen skall orden ”Cypern”, ”Malta” och ”Turkiet” utgå. |
| --- | --- |

ii)

I andra strecksatsen skall orden ”Cypern”, ”Malta” och ”Turkiet” utgå.

| 2. | I artikel 2 skall följande stycke läggas till:
  ”Kommissionen skall rapportera om tillämpningen av detta beslut senast den 31 juli 2006.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 2 skall följande stycke läggas till:

”Kommissionen skall rapportera om tillämpningen av detta beslut senast den 31 juli 2006.”

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 22 december 2004.

På rådets vägnar

C. VEERMAN

Ordförande

---

(1)  KOM(2003) 603.

1

(2)  EGT L 9, 13.1.2000, s. 24. Beslutet senast ändrat genom beslut 2001/778/EG (EGT L 292, 9.11.2001, s. 43).

2

(3)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1.

3

---

| 25.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 21/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 21/11

---

RÅDETS BESLUT

av den 22 december 2004

om beviljande av en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån till vissa typer av projekt i Moldavien, Ryssland, Ukraina och Vitryssland

(2005/48/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 181a i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | För att stödja EU:s europeiska grannskapspolitik vill rådet göra det möjligt för Europeiska investeringsbanken (EIB) att bevilja lån till vissa typer av projekt i Ryssland och de västra nya oberoende staterna (WNIS), nämligen Vitryssland, Moldavien och Ukraina. |
| --- | --- |

(1)

För att stödja EU:s europeiska grannskapspolitik vill rådet göra det möjligt för Europeiska investeringsbanken (EIB) att bevilja lån till vissa typer av projekt i Ryssland och de västra nya oberoende staterna (WNIS), nämligen Vitryssland, Moldavien och Ukraina.

| (2) | För att stödja det initiativ om en nordlig dimension som infördes vid Europeiska rådet i Helsingfors i december 1999 antogs rådets beslut 2001/777/EG av den 6 november 2001 om att bevilja en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken för att täcka förluster i samband med en särskild utlåningsinsats för utvalda miljöprojekt i den ryska delen av Östersjöns avrinningsområde inom ramen för den nordliga dimensionen (2). |
| --- | --- |

(2)

För att stödja det initiativ om en nordlig dimension som infördes vid Europeiska rådet i Helsingfors i december 1999 antogs rådets beslut 2001/777/EG av den 6 november 2001 om att bevilja en gemenskapsgaranti till Europeiska investeringsbanken för att täcka förluster i samband med en särskild utlåningsinsats för utvalda miljöprojekt i den ryska delen av Östersjöns avrinningsområde inom ramen för den nordliga dimensionen (2).

| (3) | EIB:s utlåning enligt beslut 2001/777/EG närmar sig nu sitt tak. |
| --- | --- |

(3)

EIB:s utlåning enligt beslut 2001/777/EG närmar sig nu sitt tak.

| (4) | I sina slutsatser godkände rådet (Ekofin) den 25 november 2003 ytterligare anslag till EIB för utlåning till Ryssland och de västra nya oberoende staterna, som en vidareutveckling av beslut 2001/777/EG för projekt inom områden på vilka EIB har en komparativ fördel och där det finns en kreditefterfrågan som inte är avhjälpt. De områden på vilka EIB anses ha en ”komparativ fördel” är: miljö och transport, telekommunikationer och energiinfrastrukturen för prioriterade kommunikationsaxlar inom de transeuropeiska näten (TEN) med en gränsöverskridande aspekt för en medlemsstat. |
| --- | --- |

(4)

I sina slutsatser godkände rådet (Ekofin) den 25 november 2003 ytterligare anslag till EIB för utlåning till Ryssland och de västra nya oberoende staterna, som en vidareutveckling av beslut 2001/777/EG för projekt inom områden på vilka EIB har en komparativ fördel och där det finns en kreditefterfrågan som inte är avhjälpt. De områden på vilka EIB anses ha en ”komparativ fördel” är: miljö och transport, telekommunikationer och energiinfrastrukturen för prioriterade kommunikationsaxlar inom de transeuropeiska näten (TEN) med en gränsöverskridande aspekt för en medlemsstat.

| (5) | Utlåningsmandatet skulle dels inkludera lämpliga projektvillkor som överensstämmer med EU:s avtal på hög nivå avseende politiska och makroekonomiska aspekter och med andra internationella fiansiella institutioner om sektorsvisa aspekter och projektaspekter, dels en lämplig arbetsfördelning mellan EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD). |
| --- | --- |

(5)

Utlåningsmandatet skulle dels inkludera lämpliga projektvillkor som överensstämmer med EU:s avtal på hög nivå avseende politiska och makroekonomiska aspekter och med andra internationella fiansiella institutioner om sektorsvisa aspekter och projektaspekter, dels en lämplig arbetsfördelning mellan EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD).

| (6) | EIB:s finansiering bör förvaltas i enlighet med EIB:s normala kriterier och förfaranden, inklusive lämpliga kontrollåtgärder, samt med revisionsrättens och OLAF:s relevanta regler och förfaranden, på ett sådant sätt att det stödjer gemenskapens politik. EIB och kommissionen samråder regelbundet för att se till att prioriteringar och verksamhet i dessa länder samordnas och för att bedöma framstegen mot uppfyllandet av gemenskapens relevanta politiska mål. |
| --- | --- |

(6)

EIB:s finansiering bör förvaltas i enlighet med EIB:s normala kriterier och förfaranden, inklusive lämpliga kontrollåtgärder, samt med revisionsrättens och OLAF:s relevanta regler och förfaranden, på ett sådant sätt att det stödjer gemenskapens politik. EIB och kommissionen samråder regelbundet för att se till att prioriteringar och verksamhet i dessa länder samordnas och för att bedöma framstegen mot uppfyllandet av gemenskapens relevanta politiska mål.

| (7) | Detta beslut kommer att beaktas vid den fullständiga utvärderingen i december 2006 av EIB:s utlåningsmandat för projekt utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(7)

Detta beslut kommer att beaktas vid den fullständiga utvärderingen i december 2006 av EIB:s utlåningsmandat för projekt utanför Europeiska unionen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mål

Gemenskapen skall bevilja Europeiska investeringsbanken (nedan kallad ”EIB”) en garanti avseende alla betalningar som banken inte fått in för utestående krediter, i enlighet med bankens gängse kriterier och till stöd för berörda mål inom gemenskapens utrikespolitik, för de investeringsprojekt som genomförs i Ryssland och de västra nya oberoende staterna, nämligen Moldavien, Ukraina och Vitryssland.

Artikel 2

Låneberättigade projekt

Projekt av betydande intresse för Europeiska unionen skall tillhöra följande sektorer:

| — | Miljö. |
| --- | --- |

—

Miljö.

| — | Transport, telekommunikationer och energiinfrastruktur för prioriterade TEN-kommunikationsaxlar (transeuropeiska nät) med gränsöverskridande verkan för en medlemsstat. |
| --- | --- |

—

Transport, telekommunikationer och energiinfrastruktur för prioriterade TEN-kommunikationsaxlar (transeuropeiska nät) med gränsöverskridande verkan för en medlemsstat.

Artikel 3

Tak och villkor

1.   Lånets maximibelopp får uppgå till högst 500 miljoner euro.

2.   EIB skall beviljas en exceptionell gemenskapsgaranti på 100 % som skall täcka det totala lånebeloppet enligt detta beslut och alla relaterade belopp.

3.   Projekt som finansieras genom lån som skall täckas av garantin måste uppfylla följande kriterier:

| a) | De kriterier som anges i artikel 2. |
| --- | --- |

a)

De kriterier som anges i artikel 2.

| b) | EIB skall bedriva samarbete och eventuellt samfinansiering med andra internationella finansiella institutioner för att säkerställa en rimlig riskdelning och lämpliga projektvillkor. |
| --- | --- |

b)

EIB skall bedriva samarbete och eventuellt samfinansiering med andra internationella finansiella institutioner för att säkerställa en rimlig riskdelning och lämpliga projektvillkor.

EIB skall fördela arbetet på lämpligt sätt med EBRD enligt inbördes överenskommelse och rapportera om detta i enlighet med artikel 5. EIB skall framför allt dra nytta av EBRD:s erfarenheter från Ryssland och WNIS.

Artikel 4

Enskilda länder som är låneberättigade

Enskilda länder skall bli berättigade under taket om och när de uppfyller lämpliga villkor som överensstämmer med EU:s avtal på hög nivå med landet i fråga avseende politiska och makroekonomiska aspekter. Kommissionen skall avgöra när ett enskilt land har uppfyllt de lämpliga villkoren och underrätta EIB om detta.

Artikel 5

Rapportering

Kommissionen skall årligen underrätta Europaparlamentet och rådet om lånetransaktionerna enligt detta beslut och skall samtidigt lägga fram en bedömning av hur genomförandet av detta beslut och samordningen mellan de internationella finansiella institut som är engagerade i projekten har fungerat.

Denna information skall innehålla en bedömning av hur låneverksamheten enligt detta beslut bidragit till att uppfylla berörda mål inom gemenskapens utrikespolitik.

För de ändamål som anges i det första och andra stycket skall EIB ställa de nödvändiga uppgifterna till kommissionens förfogande.

Artikel 6

Varaktighet

Garantin skall täcka de lån som utanordnats fram till den 31 januari 2007.

Om de lån banken har beviljat vid denna periods utgång inte har nått de totala belopp som anges i artikel 3.1 skall tiden automatiskt förlängas med sex månader.

Artikel 7

Slutbestämmelser

1.   Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

2.   EIB och kommissionen skall fastställa villkoren för beviljande av garantin.

Utfärdat i Bryssel den 22 december 2004.

På rådets vägnar

C. VEERMAN

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 14 december 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT L 292, 9.11.2001, s. 41.

2

---

| 25.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 21/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 21/13

---

RÅDETS BESLUT

av den 18 januari 2005

om reglerna för arbetssättet för den kommitté som avses i artikel 3.3 i bilaga I till protokollet om domstolens stadga

(2005/49/EG, Euratom)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av protokollet om domstolens stadga, ändrat genom rådets beslut 2004/752/EG, Euratom av den 2 november 2004 om upprättande av Europeiska unionens personaldomstol (1), särskilt artikel 3.3 i bilaga I,

med beaktande av rekommendationen från domstolens ordförande av den 2 december 2004, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 3.3 i bilaga I till protokollet om domstolens stadga skall det inrättas en kommitté bestående av sju personer utsedda bland före detta ledamöter av domstolen och förstainstansrätten och jurister med allmänt erkända kvalifikationer. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 3.3 i bilaga I till protokollet om domstolens stadga skall det inrättas en kommitté bestående av sju personer utsedda bland före detta ledamöter av domstolen och förstainstansrätten och jurister med allmänt erkända kvalifikationer.

| (2) | Enligt ovannämnda punkt 3 skall rådet fastställa reglerna för kommitténs arbetssätt genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag av domstolens ordförande. Denna bestämmelse bör genomföras. |
| --- | --- |

(2)

Enligt ovannämnda punkt 3 skall rådet fastställa reglerna för kommitténs arbetssätt genom beslut med kvalificerad majoritet på förslag av domstolens ordförande. Denna bestämmelse bör genomföras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Reglerna för arbetssättet för den kommitté som avses i artikel 3.3 i bilaga I till protokollet om domstolens stadga återges i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 18 januari 2005.

På rådets vägnar

J.-C. JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 333, 9.11.2004, s. 7.

1

---

BILAGA

Regler för arbetssättet för den kommitté som avses i artikel 3.3 i bilaga I till protokollet om domstolens stadga

| 1. | Kommittén skall bestå av sju personer utsedda bland före detta ledamöter av domstolen och förstainstansrätten och jurister med allmänt erkända kvalifikationer. |
| --- | --- |

1.

Kommittén skall bestå av sju personer utsedda bland före detta ledamöter av domstolen och förstainstansrätten och jurister med allmänt erkända kvalifikationer.

| 2. | Mandatperioden för ledamöterna är fyra år och kan förnyas. |
| --- | --- |

2.

Mandatperioden för ledamöterna är fyra år och kan förnyas.

| 3. | Rådet skall utse en av kommitténs ledamöter till ordförande för kommittén. |
| --- | --- |

3.

Rådet skall utse en av kommitténs ledamöter till ordförande för kommittén.

| 4. | Rådets generalsekreterare skall ansvara för kommitténs sekretariat och bistå med den administration som är nödvändig för kommitténs arbete, inklusive översättning av dokument. |
| --- | --- |

4.

Rådets generalsekreterare skall ansvara för kommitténs sekretariat och bistå med den administration som är nödvändig för kommitténs arbete, inklusive översättning av dokument.

| 5. | Kommittén är beslutför om minst fem av dess ledamöter är närvarande.
  Kommittén fattar beslut med enkel majoritet. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. |
| --- | --- |

5.

Kommittén är beslutför om minst fem av dess ledamöter är närvarande.

Kommittén fattar beslut med enkel majoritet. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst.

| 6. | Ledamöter som måste förflytta sig från bostadsorten för att utöva sina åligganden har rätt till ersättning för sina utgifter och arvode enligt de villkor som uppställs i artikel 6 i rådets förordning nr 422/67/EEG, 5/67/Euratom av den 25 juli 1967 om ersättning till kommissionens ordförande och ledamöter och till domstolens ordförande, domare, generaladvokater och justitiesekreterare och till förstainstansrättens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare (1).
  Härmed förknippade kostnader skall bäras av rådet. |
| --- | --- |

6.

Ledamöter som måste förflytta sig från bostadsorten för att utöva sina åligganden har rätt till ersättning för sina utgifter och arvode enligt de villkor som uppställs i artikel 6 i rådets förordning nr 422/67/EEG, 5/67/Euratom av den 25 juli 1967 om ersättning till kommissionens ordförande och ledamöter och till domstolens ordförande, domare, generaladvokater och justitiesekreterare och till förstainstansrättens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare (1).

Härmed förknippade kostnader skall bäras av rådet.

---

(1)  EGT 187, 8.8.1967, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1292/2004 (EUT L 243, 15.7.2004, s. 23).

---

Kommissionen

| 25.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 21/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 21/15

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 17 januari 2005

om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 24 GHz för den tidsbegränsade användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen

(delgivet med nr K(2005) 34)

(Text av betydelse för EES)

(2005/50/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslutet) (1), särskilt artikel 4.3 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 2 juni 2003 med titeln ”Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet – Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar” (2) innehåller en sammanhängande strategi för att förbättra trafiksäkerheten i Europeiska unionen. I sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 15 september 2003 med titeln ”Informations- och kommunikationsteknik för säkra och intelligenta fordon” (3) meddelade kommissionen dessutom sina planer på att förbättra trafiksäkerheten i Europa, det så kallade e-säkerhetsinitiativet, vilket skulle ske genom användandet av ny informations- och kommunikationsteknik samt intelligenta trafiksäkerhetssystem, exempelvis kortdistansradarutrustning. I sina slutsatser om trafiksäkerhet av den 5 december 2003 (4) efterlyste rådet även förbättrad fordonssäkerhet genom främjande av ny teknik, såsom elektronisk säkerhet. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 2 juni 2003 med titeln ”Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet – Att halvera antalet dödsoffer i trafiken i Europeiska unionen till år 2010: ett gemensamt ansvar” (2) innehåller en sammanhängande strategi för att förbättra trafiksäkerheten i Europeiska unionen. I sitt meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 15 september 2003 med titeln ”Informations- och kommunikationsteknik för säkra och intelligenta fordon” (3) meddelade kommissionen dessutom sina planer på att förbättra trafiksäkerheten i Europa, det så kallade e-säkerhetsinitiativet, vilket skulle ske genom användandet av ny informations- och kommunikationsteknik samt intelligenta trafiksäkerhetssystem, exempelvis kortdistansradarutrustning. I sina slutsatser om trafiksäkerhet av den 5 december 2003 (4) efterlyste rådet även förbättrad fordonssäkerhet genom främjande av ny teknik, såsom elektronisk säkerhet.

| (2) | För en snabb och samordnad utveckling och spridning av kortdistansradar för bilar inom Europeiska gemenskapen krävs det omgående harmoniserade radiofrekvensband som är stabila och bestående för att industrin skall våga investera. |
| --- | --- |

(2)

För en snabb och samordnad utveckling och spridning av kortdistansradar för bilar inom Europeiska gemenskapen krävs det omgående harmoniserade radiofrekvensband som är stabila och bestående för att industrin skall våga investera.

| (3) | Med en sådan harmonisering som mål, och i enlighet med artikel 4.2 i beslut 676/2002/EG, gav kommissionen den 5 augusti 2003 Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT) i uppdrag att harmonisera radiospektrumet och underlätta ett samordnat införande av kortdistansradarsystem för bilar. |
| --- | --- |

(3)

Med en sådan harmonisering som mål, och i enlighet med artikel 4.2 i beslut 676/2002/EG, gav kommissionen den 5 augusti 2003 Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT) i uppdrag att harmonisera radiospektrumet och underlätta ett samordnat införande av kortdistansradarsystem för bilar.

| (4) | Inom ramen för det uppdraget har CEPT angivit frekvensbandet 79 GHz som det lämpligaste bandet för långsiktig hållbar utveckling och spridning av kortdistansradar för bilar och angivit att åtgärden bör införas senast i januari 2005. Kommissionen antog därför beslut 2004/545/EG av den 8 juli 2004 om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 79 GHz för användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen (5). |
| --- | --- |

(4)

Inom ramen för det uppdraget har CEPT angivit frekvensbandet 79 GHz som det lämpligaste bandet för långsiktig hållbar utveckling och spridning av kortdistansradar för bilar och angivit att åtgärden bör införas senast i januari 2005. Kommissionen antog därför beslut 2004/545/EG av den 8 juli 2004 om harmonisering av radiospektrumet i frekvensbandet 79 GHz för användningen av kortdistansradarutrustning för bilar i gemenskapen (5).

| (5) | Kortdistansradartekniken i frekvensbandet 79 GHz kan för närvarande inte användas i bilar på ett kostnadseffektivt sätt, men mycket tyder på att industrin kommer att stödja utvecklingen av den tekniken så att den kan marknadsintroduceras så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(5)

Kortdistansradartekniken i frekvensbandet 79 GHz kan för närvarande inte användas i bilar på ett kostnadseffektivt sätt, men mycket tyder på att industrin kommer att stödja utvecklingen av den tekniken så att den kan marknadsintroduceras så snart som möjligt.

| (6) | I sin rapport till kommissionen av den 9 juli 2004, som författades inom ramen för uppdraget av den 5 augusti 2003, skrev CEPT att frekvensbandet 24 GHz var en tillfällig lösning som skulle möjliggöra ett tidigt införande av kortdistansradar för bilar i gemenskapen i syfte att uppnå målen för e-säkerhetsinitiativet, eftersom tekniken anses vara tillräckligt utvecklad för att klara drift inom det bandet. Medlemsstaterna bör därför vidta nödvändiga åtgärder mot bakgrund av förhållandena på radiospektrumområdet i respektive land för att på ett harmoniserat sätt göra tillräckligt radiospektrum tillgängligt i 24 GHz-bandet (21,65–26,65 GHz), samtidigt som befintliga tjänster i det bandet skyddas från skadliga störningar. |
| --- | --- |

(6)

I sin rapport till kommissionen av den 9 juli 2004, som författades inom ramen för uppdraget av den 5 augusti 2003, skrev CEPT att frekvensbandet 24 GHz var en tillfällig lösning som skulle möjliggöra ett tidigt införande av kortdistansradar för bilar i gemenskapen i syfte att uppnå målen för e-säkerhetsinitiativet, eftersom tekniken anses vara tillräckligt utvecklad för att klara drift inom det bandet. Medlemsstaterna bör därför vidta nödvändiga åtgärder mot bakgrund av förhållandena på radiospektrumområdet i respektive land för att på ett harmoniserat sätt göra tillräckligt radiospektrum tillgängligt i 24 GHz-bandet (21,65–26,65 GHz), samtidigt som befintliga tjänster i det bandet skyddas från skadliga störningar.

| (7) | Enligt fotnot 5.340 i ITU:s radioreglemente är alla sändningar förbjudna i frekvensbandet 23,6–24,0 GHz för att skydda bandets primära användning som är radioastronomi, satellitbaserade tjänster för jordobservationer och passiva rymdforskningstjänster. Förbudet är motiverat eftersom man inte kan tolerera att dessa tjänster utsätts för skadliga störningar i form av sändningar i bandet. |
| --- | --- |

(7)

Enligt fotnot 5.340 i ITU:s radioreglemente är alla sändningar förbjudna i frekvensbandet 23,6–24,0 GHz för att skydda bandets primära användning som är radioastronomi, satellitbaserade tjänster för jordobservationer och passiva rymdforskningstjänster. Förbudet är motiverat eftersom man inte kan tolerera att dessa tjänster utsätts för skadliga störningar i form av sändningar i bandet.

| (8) | Fotnot 5.340 skall tillämpas nationellt och får tillämpas tillsammans med artikel 4.4 i radioreglementet som förbjuder att någon frekvens tilldelas en station, vilket skulle vara ett undantag från reglerna i radioreglementet. En station kan dock tilldelas en frekvens om det uttryckligen fastställs att en sådan station, när den använder en sådan tilldelad frekvens, inte får förorsaka skadliga störningar för en station som drivs i enlighet med ITU-reglerna. I sin rapport till kommissionen påpekade följaktligen CEPT att fotnot 5.340 inte innebär ett strikt förbud för administrationer att använda frekvensband som omfattas av reglerna i fotnoten, under förutsättning att de varken påverkar tjänster från andra administrationer eller försöker få dem internationellt godkända enligt ITU för sådan användning. |
| --- | --- |

(8)

Fotnot 5.340 skall tillämpas nationellt och får tillämpas tillsammans med artikel 4.4 i radioreglementet som förbjuder att någon frekvens tilldelas en station, vilket skulle vara ett undantag från reglerna i radioreglementet. En station kan dock tilldelas en frekvens om det uttryckligen fastställs att en sådan station, när den använder en sådan tilldelad frekvens, inte får förorsaka skadliga störningar för en station som drivs i enlighet med ITU-reglerna. I sin rapport till kommissionen påpekade följaktligen CEPT att fotnot 5.340 inte innebär ett strikt förbud för administrationer att använda frekvensband som omfattas av reglerna i fotnoten, under förutsättning att de varken påverkar tjänster från andra administrationer eller försöker få dem internationellt godkända enligt ITU för sådan användning.

| (9) | Frekvensbandet 23,6–24,0 GHz är av grundläggande intresse för forskare och meteorologer vid mätning av halten av vattenånga, vilken behövs för temperaturmätningar som i sin tur används för satellitbaserade tjänster för jordobservationer. Frekvensen spelar i första hand en viktig roll i GMES-initiativet (Global Monitoring for Environment and Security) vars mål är att det skall upprättas ett fungerande europeiskt varningssystem. Frekvensbandet 22,21–24,00 GHz behövs också för att mäta spektrallinjer hos ammoniak och vatten samt för oavbrutna observationer inom radioastronomi. |
| --- | --- |

(9)

Frekvensbandet 23,6–24,0 GHz är av grundläggande intresse för forskare och meteorologer vid mätning av halten av vattenånga, vilken behövs för temperaturmätningar som i sin tur används för satellitbaserade tjänster för jordobservationer. Frekvensen spelar i första hand en viktig roll i GMES-initiativet (Global Monitoring for Environment and Security) vars mål är att det skall upprättas ett fungerande europeiskt varningssystem. Frekvensbandet 22,21–24,00 GHz behövs också för att mäta spektrallinjer hos ammoniak och vatten samt för oavbrutna observationer inom radioastronomi.

| (10) | Frekvensbanden 21,2–23,6 GHz och 24,5–26,5 GHz har i ITU:s radioreglemente på primär basis tilldelats den fasta tjänsten och används i stor utsträckning av fasta tjänster för att uppfylla infrastrukturkraven för befintliga mobila 2G- och 3G-nät och för att utveckla fasta, trådlösa bredbandsnät. |
| --- | --- |

(10)

Frekvensbanden 21,2–23,6 GHz och 24,5–26,5 GHz har i ITU:s radioreglemente på primär basis tilldelats den fasta tjänsten och används i stor utsträckning av fasta tjänster för att uppfylla infrastrukturkraven för befintliga mobila 2G- och 3G-nät och för att utveckla fasta, trådlösa bredbandsnät.

| (11) | CEPT har, med kompatibilitetsundersökningar mellan kortdistansradar och fasta tjänster, satellitbaserade tjänster för jordobservationer och radioastronomitjänster som underlag, kommit fram till att en obegränsad användning av kortdistansradarsystem för bilar i frekvensbandet 24 GHz skulle leda till oacceptabla, skadliga störningar på befintliga radiotillämpningar inom samma band. Med beaktande av ITU:s radioreglemente och av hur pass viktiga dessa tjänster är, kan kortdistansradartjänster för bilar i frekvensbandet 24 GHz bara införas om de tjänsterna skyddas tillräckligt väl i det frekvensbandet. Även om signalen från kortdistansradarutrustning för bilar är extremt låg i de flesta delar av frekvensbandet 24 GHz, är det viktigt att beakta den sammanlagda effekt som uppstår vid användningen av många enheter, trots att dessa var för sig inte förorsakar några skadliga störningar. |
| --- | --- |

(11)

CEPT har, med kompatibilitetsundersökningar mellan kortdistansradar och fasta tjänster, satellitbaserade tjänster för jordobservationer och radioastronomitjänster som underlag, kommit fram till att en obegränsad användning av kortdistansradarsystem för bilar i frekvensbandet 24 GHz skulle leda till oacceptabla, skadliga störningar på befintliga radiotillämpningar inom samma band. Med beaktande av ITU:s radioreglemente och av hur pass viktiga dessa tjänster är, kan kortdistansradartjänster för bilar i frekvensbandet 24 GHz bara införas om de tjänsterna skyddas tillräckligt väl i det frekvensbandet. Även om signalen från kortdistansradarutrustning för bilar är extremt låg i de flesta delar av frekvensbandet 24 GHz, är det viktigt att beakta den sammanlagda effekt som uppstår vid användningen av många enheter, trots att dessa var för sig inte förorsakar några skadliga störningar.

| (12) | Enligt CEPT skulle befintliga tillämpningar som används i, eller i närheten av frekvensbandet 24 GHz, i allt högre utsträckning utsättas för svåra störningar om andelen fordon som använder frekvensbandet 24 GHz för kortdistansradar för bilar överskred en viss nivå. CEPT underströk i synnerhet att delning mellan satellitbaserade tjänster för jordobservationer och kortdistansradar för bilar är temporärt möjligt bara om andelen fordon som utrustas med kortdistansradar i frekvensbandet 24 GHz begränsas till 7 % på de nationella marknaderna. Denna andel har räknats fram med EESS-pixlar som underlag, men nationella marknader används som referens för beräkningen av andelen, eftersom det är det effektivaste sättet att utföra övervakningen. |
| --- | --- |

(12)

Enligt CEPT skulle befintliga tillämpningar som används i, eller i närheten av frekvensbandet 24 GHz, i allt högre utsträckning utsättas för svåra störningar om andelen fordon som använder frekvensbandet 24 GHz för kortdistansradar för bilar överskred en viss nivå. CEPT underströk i synnerhet att delning mellan satellitbaserade tjänster för jordobservationer och kortdistansradar för bilar är temporärt möjligt bara om andelen fordon som utrustas med kortdistansradar i frekvensbandet 24 GHz begränsas till 7 % på de nationella marknaderna. Denna andel har räknats fram med EESS-pixlar som underlag, men nationella marknader används som referens för beräkningen av andelen, eftersom det är det effektivaste sättet att utföra övervakningen.

| (13) | I CEPT-rapporten sägs vidare att för att bibehålla skyddskraven för fasta tjänster, är delning med kortdistansradar för bilar temporärt möjligt bara om andelen fordon som utrustas med kortdistansradar inom räckvidden för en mottagare av fasta tjänster begränsas till mindre än 10 %. |
| --- | --- |

(13)

I CEPT-rapporten sägs vidare att för att bibehålla skyddskraven för fasta tjänster, är delning med kortdistansradar för bilar temporärt möjligt bara om andelen fordon som utrustas med kortdistansradar inom räckvidden för en mottagare av fasta tjänster begränsas till mindre än 10 %.

| (14) | Med CEPT:s undersökningar som underlag kan man dra slutsatsen att skadliga störningar inte borde drabba andra användare av frekvensbandet, om det totala antalet fordon som registrerats, släppts ut på marknaden eller tagits i drift och som utrustats med 24 GHz-kortdistansradar för bilar inte överskrider 7 % av det totala antalet fordon som är i trafik i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

(14)

Med CEPT:s undersökningar som underlag kan man dra slutsatsen att skadliga störningar inte borde drabba andra användare av frekvensbandet, om det totala antalet fordon som registrerats, släppts ut på marknaden eller tagits i drift och som utrustats med 24 GHz-kortdistansradar för bilar inte överskrider 7 % av det totala antalet fordon som är i trafik i varje medlemsstat.

| (15) | För närvarande förväntas inte den nivån uppnås före referensdatumet (den 30 juni 2013). |
| --- | --- |

(15)

För närvarande förväntas inte den nivån uppnås före referensdatumet (den 30 juni 2013).

| (16) | I flera medlemsstater används också frekvensbandet 24 GHz för radarkontroller för hastighetsövervakning, vilket bidrar till trafiksäkerheten. Efter jämförande studier av ett antal av dessa system i Europa med bilburna kortdistansradarsystem, har CEPT dragit slutsatsen att kompatibilitet kan uppnås under vissa villkor, huvudsakligen genom att särskilja de centrala frekvenserna hos de båda systemen med åtminstone 25 MHz, samt att risken för skadliga störningar är liten och inte kommer att orsaka felaktiga hastighetsmätningar. Tillverkarna av fordon som använder fordonsmonterad kortdistansradar har också åtagit sig att fortsätta att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att risken för störningar av radar för hastighetsövervakning minimeras. Tillförlitligheten av hastighetsradarutrustning kommer därför inte att påverkas på ett signifikant sätt av användningen av fordonsmonterad kortdistansradar. |
| --- | --- |

(16)

I flera medlemsstater används också frekvensbandet 24 GHz för radarkontroller för hastighetsövervakning, vilket bidrar till trafiksäkerheten. Efter jämförande studier av ett antal av dessa system i Europa med bilburna kortdistansradarsystem, har CEPT dragit slutsatsen att kompatibilitet kan uppnås under vissa villkor, huvudsakligen genom att särskilja de centrala frekvenserna hos de båda systemen med åtminstone 25 MHz, samt att risken för skadliga störningar är liten och inte kommer att orsaka felaktiga hastighetsmätningar. Tillverkarna av fordon som använder fordonsmonterad kortdistansradar har också åtagit sig att fortsätta att vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att risken för störningar av radar för hastighetsövervakning minimeras. Tillförlitligheten av hastighetsradarutrustning kommer därför inte att påverkas på ett signifikant sätt av användningen av fordonsmonterad kortdistansradar.

| (17) | I en del medlemsstater kommer man i framtiden att använda frekvensbandet 21,4–22,0 för satellittjänster i riktningen från rymden till jorden. Med kompatibilitetsundersökningar som underlag har berörda nationella administrationer kommit fram till att det inte uppstår några samexistensproblem om sändningarna från kortdistansradar begränsas till högst -61,3 dBm/MHz för frekvenser under 22 GHz. |
| --- | --- |

(17)

I en del medlemsstater kommer man i framtiden att använda frekvensbandet 21,4–22,0 för satellittjänster i riktningen från rymden till jorden. Med kompatibilitetsundersökningar som underlag har berörda nationella administrationer kommit fram till att det inte uppstår några samexistensproblem om sändningarna från kortdistansradar begränsas till högst -61,3 dBm/MHz för frekvenser under 22 GHz.

| (18) | Ovanstående antaganden och försiktighetsåtgärder måste på ett objektivt och väl avvägt sätt gås igenom av kommissionen med hjälp av medlemsstaterna så att man med ett gediget underlag kan bedöma om andelen på 7 % överskrids i någon medlemsstat före referensdatumet, om skadliga störningar har uppstått för andra användare av frekvensbandet beroende på att andelen på 7 % överskrids i någon medlemsstat eller om sådana störningar är troliga inom en snar framtid, eller om skadliga störningar har drabbat andra användare av frekvensbandet trots att sjuprocentsgränsen inte uppnåtts. |
| --- | --- |

(18)

Ovanstående antaganden och försiktighetsåtgärder måste på ett objektivt och väl avvägt sätt gås igenom av kommissionen med hjälp av medlemsstaterna så att man med ett gediget underlag kan bedöma om andelen på 7 % överskrids i någon medlemsstat före referensdatumet, om skadliga störningar har uppstått för andra användare av frekvensbandet beroende på att andelen på 7 % överskrids i någon medlemsstat eller om sådana störningar är troliga inom en snar framtid, eller om skadliga störningar har drabbat andra användare av frekvensbandet trots att sjuprocentsgränsen inte uppnåtts.

| (19) | Den information som blir resultatet av genomgången kan leda till att det visar sig nödvändigt att ändra det nuvarande beslutet, i första hand för att se till att andra användare av frekvensbandet inte drabbas av skadliga störningar. |
| --- | --- |

(19)

Den information som blir resultatet av genomgången kan leda till att det visar sig nödvändigt att ändra det nuvarande beslutet, i första hand för att se till att andra användare av frekvensbandet inte drabbas av skadliga störningar.

| (20) | Följaktligen kan man inte förvänta sig att frekvensbandet 24 GHz kommer att vara tillgängligt för kortdistansradar för bilar fram till referensdatumet, om någon av ovanstående förutsättningar vid någon tidpunkt inte varit uppfyllda. |
| --- | --- |

(20)

Följaktligen kan man inte förvänta sig att frekvensbandet 24 GHz kommer att vara tillgängligt för kortdistansradar för bilar fram till referensdatumet, om någon av ovanstående förutsättningar vid någon tidpunkt inte varit uppfyllda.

| (21) | För att underlätta och effektivisera genomgången och övervakningen av användningen av frekvensbandet 24 GHz, kan medlemsstaterna välja att vända sig direkt till tillverkare och importörer för nödvändig information. |
| --- | --- |

(21)

För att underlätta och effektivisera genomgången och övervakningen av användningen av frekvensbandet 24 GHz, kan medlemsstaterna välja att vända sig direkt till tillverkare och importörer för nödvändig information.

| (22) | Enligt CEPT:s rapporter kan delning mellan kortdistansradar för bilar och radioastronomitjänster inom frekvensbandet 22,21–24,00 GHz leda till skadlig störning för den sistnämnda användningen om fordon utrustade med kortdistansradarutrustning tillåts använda utrustningen inom ett visst avstånd från varje radioastronomistation. Av den anledningen, och med tanke på att direktiv 1999/5/EG innehåller krav på att radioutrustning måste vara utformad så att skadliga störningar undviks, bör kortdistansradarsystem för bilar i bandet 22,21–24,00 GHz, som används av radioastronomitjänster, avaktiveras när de rör sig i dessa områden. De nationella administrationerna bör kunna definiera och motivera relevanta radioastronomistationer med tillhörande undantagszoner. |
| --- | --- |

(22)

Enligt CEPT:s rapporter kan delning mellan kortdistansradar för bilar och radioastronomitjänster inom frekvensbandet 22,21–24,00 GHz leda till skadlig störning för den sistnämnda användningen om fordon utrustade med kortdistansradarutrustning tillåts använda utrustningen inom ett visst avstånd från varje radioastronomistation. Av den anledningen, och med tanke på att direktiv 1999/5/EG innehåller krav på att radioutrustning måste vara utformad så att skadliga störningar undviks, bör kortdistansradarsystem för bilar i bandet 22,21–24,00 GHz, som används av radioastronomitjänster, avaktiveras när de rör sig i dessa områden. De nationella administrationerna bör kunna definiera och motivera relevanta radioastronomistationer med tillhörande undantagszoner.

| (23) | För att avaktiveringen skall vara effektiv och pålitlig, bör den ske automatiskt. För att möjliggöra ett tidigt införande av 24 GHz-kortdistansradar i bilar, skulle ett begränsat antal sändare med manuell avaktivering kunna tillåtas eftersom en sådan begränsad spridning väntas medföra en mycket liten risk för skadliga störningar på radioastronomitjänsterna. |
| --- | --- |

(23)

För att avaktiveringen skall vara effektiv och pålitlig, bör den ske automatiskt. För att möjliggöra ett tidigt införande av 24 GHz-kortdistansradar i bilar, skulle ett begränsat antal sändare med manuell avaktivering kunna tillåtas eftersom en sådan begränsad spridning väntas medföra en mycket liten risk för skadliga störningar på radioastronomitjänsterna.

| (24) | Ett tillfälligt införande av 24 GHz-kortdistansradar för bilar utgör ett enstaka undantag och får inte skapa ett prejudikat för ett eventuellt tillfälligt eller permanent införande av andra tillämpningar i de frekvensband för vilka fotnot 5.340 i ITU:s radioreglemente gäller. Kortdistansradarsystem för bilar får inte uppfattas som en ”Safety of Life-tjänst” enligt definitionen i ITU:s radioreglemente och måste kunna användas icke-störande och oskyddat. Kortdistansradarsystem för bilar får inte heller hindra den framtida utvecklingen av användningen av tillämpningar inom frekvensbandet 24 GHz som skyddas av fotnot 5.340. |
| --- | --- |

(24)

Ett tillfälligt införande av 24 GHz-kortdistansradar för bilar utgör ett enstaka undantag och får inte skapa ett prejudikat för ett eventuellt tillfälligt eller permanent införande av andra tillämpningar i de frekvensband för vilka fotnot 5.340 i ITU:s radioreglemente gäller. Kortdistansradarsystem för bilar får inte uppfattas som en ”Safety of Life-tjänst” enligt definitionen i ITU:s radioreglemente och måste kunna användas icke-störande och oskyddat. Kortdistansradarsystem för bilar får inte heller hindra den framtida utvecklingen av användningen av tillämpningar inom frekvensbandet 24 GHz som skyddas av fotnot 5.340.

| (25) | Utsläppandet på marknaden och driften av 24 GHz-kortdistansradarsystem för bilar som separata enheter eller som eftermonterade i fordon som redan är i drift skulle strida mot målet att undvika skadliga störningar för befintliga radiotillämpningar inom det frekvensbandet, eftersom det skulle leda till en okontrollerad spridning av sådan utrustning. Tvärtom borde det vara enklare att kontrollera användningen av 24 GHz-kortdistansradarsystem i bilar om de uteslutande ingick som del i den komplexa integreringen av ett fordons elsystem, design och programvara och var fabriksmonterade i ett nytt fordon, eller ersatte originalmonterad kortdistansradarutrustning i bilar. |
| --- | --- |

(25)

Utsläppandet på marknaden och driften av 24 GHz-kortdistansradarsystem för bilar som separata enheter eller som eftermonterade i fordon som redan är i drift skulle strida mot målet att undvika skadliga störningar för befintliga radiotillämpningar inom det frekvensbandet, eftersom det skulle leda till en okontrollerad spridning av sådan utrustning. Tvärtom borde det vara enklare att kontrollera användningen av 24 GHz-kortdistansradarsystem i bilar om de uteslutande ingick som del i den komplexa integreringen av ett fordons elsystem, design och programvara och var fabriksmonterade i ett nytt fordon, eller ersatte originalmonterad kortdistansradarutrustning i bilar.

| (26) | Det här beslutet kommer att tillämpas med beaktande av och utan att påverka tillämpningen av rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (6), och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (7). |
| --- | --- |

(26)

Det här beslutet kommer att tillämpas med beaktande av och utan att påverka tillämpningen av rådets direktiv 70/156/EEG av den 6 februari 1970 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar till dessa fordon (6), och Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (7).

| (27) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Radiospektrumkommittén. |
| --- | --- |

(27)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Radiospektrumkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syftet med detta beslut är att harmonisera villkoren för tillgängligheten och för den effektiva användningen av radiofrekvensbandet 24 GHz för kortdistansradarutrustning för bilar.

Artikel 2

I detta beslut används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

1)   radiofrekvensbandet 24 GHz: frekvensbandet 24,15 +/- 2,50 GHz.

2)   kortdistansradarutrustning för bilar: utrustning som erbjuder fordonsbaserade radarfunktioner för förebyggande av kollisioner och för trafiksäkerhetsanordningar.

3)   kortdistansradarutrustning för bilar som tagits i drift i gemenskapen: kortdistansradarutrustning för bilar som är originalmonterad eller som ersätter originalmonterad utrustning i ett fordon som har varit eller kommer att registreras, släppas ut på marknaden eller tas i drift i gemenskapen.

4)   icke-störande och oskyddat: inga skadliga störningar får orsakas andra användare av frekvensbandet och inget skydd för skadlig störning från andra användare av frekvensbandet kan krävas.

5)   referensdatum: 30 juni 2013.

6)   övergångsdatum: 30 juni 2007.

7)   fordon: varje fordon enligt definitionen i artikel 2 i direktiv 70/156/EEG.

8)   avaktivering: avstängning av sändningen från kortdistansradarutrustning för bilar.

9)   undantagszon: det område runt en radioastronomistation som avgränsas av en radie som motsvarar ett specifikt avstånd från stationen.

10)   driftsperiod: den andel av en period av en timme som utrustningen sänder aktivt.

Artikel 3

Radiospektrumet i frekvensbandet 24 GHz skall avsättas och göras tillgängligt så snart som möjligt, och senast den 1 juli 2005, på ett icke-störande och oskyddat sätt, för radarutrustning för bilar som tagits i drift i gemenskapen och som uppfyller kraven i artiklarna 4 och 6.

Radiospektrumet i frekvensbandet 24 GHz skall finnas tillgängligt på det sättet till referensdatumet, förutsatt att bestämmelserna i artikel 5 uppfylls.

Efter det datumet skall frekvensbandet 24 GHz inte längre vara tillgängligt för fordonsmonterad kortdistansradarutrustning för bilar, förutom om det rör sig om originalmonterad utrustning, eller ersättningsutrustning, i ett fordon som är registrerat, taget i drift eller som släppts ut på marknaden i gemenskapen före det datumet.

Artikel 4

Radiofrekvensbandet 24 GHz skall göras tillgängligt för ultrabredband i kortdistansradarutrustningen för bilar med en högsta genomsnittlig effekttäthet på -41,3 dBm/MHz ekvivalent isotropiskt utstrålad effekt (e.i.r.p.) med en övre gräns på 0 dBm/50MHz e.i.r.p., utom för frekvenser under 22 GHz, där den högsta genomsnittliga effekttätheten inte får överstiga -61,3 dBm/MHz e.i.r.p.

Frekvensbandet 24,05–24,25 är utformat för smalbandssändning med tillhörande komponent, som kan bestå av en omodulerad bärvåg, med en maximal effekt på 20 dBm e.i.r.p och en driftsperiod begränsad till 10 % för maximal sändningseffekt högre än -10 dBm e.i.r.p.

Sändningar inom frekvensbandet 23,6–24,0 GHz som har en strålningsvinkel på 30o eller mer över horisontalplanet skall dämpas med minst 25 dB för kortdistansradarutrustning för bilar som släppts ut på marknaden före 2010 och därefter med minst 30 dB.

Artikel 5

1.   Den framtida tillgängligheten på frekvensbandet 24 GHz för kortdistansradar för bilar måste bevakas noggrant så att grundförutsättningen för bandets tillgängliggörande säkerställs, nämligen att inga andra användare av frekvensbandet utsätts för skadliga störningar. Bevakningen skall främst inriktas på följande:

| a) | Det totala antalet fordon som registrerats, släppts ut på marknaden eller tagits i drift i varje medlemsstat och som är utrustade med 24 GHz-kortdistansradarutrustning för bilar, i syfte att verifiera att andelen inte överstiger 7 % av det totala antal fordon som är i drift i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Det totala antalet fordon som registrerats, släppts ut på marknaden eller tagits i drift i varje medlemsstat och som är utrustade med 24 GHz-kortdistansradarutrustning för bilar, i syfte att verifiera att andelen inte överstiger 7 % av det totala antal fordon som är i drift i varje medlemsstat.

| b) | Huruvida medlemsstaterna eller tillverkarna och importörerna sammanställt adekvat information om antalet fordon som är utrustade med 24 GHz-kortdistansradarutrustning i syfte att övervaka i vilken utsträckning frekvensbandet 24 GHz används av sådan utrustning. |
| --- | --- |

b)

Huruvida medlemsstaterna eller tillverkarna och importörerna sammanställt adekvat information om antalet fordon som är utrustade med 24 GHz-kortdistansradarutrustning i syfte att övervaka i vilken utsträckning frekvensbandet 24 GHz används av sådan utrustning.

| c) | Huruvida den enskilda eller sammanlagda användningen av 24 GHz-kortdistansradar för bilar inom en kortare period förorsakar, eller troligen kommer att förorsaka, skadliga störningar för andra användare av frekvensbandet 24 GHz eller i närliggande frekvensband i minst en medlemsstat, oavsett om den andel som anges i a uppnåtts eller inte. |
| --- | --- |

c)

Huruvida den enskilda eller sammanlagda användningen av 24 GHz-kortdistansradar för bilar inom en kortare period förorsakar, eller troligen kommer att förorsaka, skadliga störningar för andra användare av frekvensbandet 24 GHz eller i närliggande frekvensband i minst en medlemsstat, oavsett om den andel som anges i a uppnåtts eller inte.

| d) | Huruvida referensdatumet är lämpligt. |
| --- | --- |

d)

Huruvida referensdatumet är lämpligt.

2.   Som komplement till den genomgång som nämns i punkt 1, skall en genomgripande genomgång ske senast före den 31 december 2009 i syfte att verifiera om de ursprungliga antagandena om driften av kortdistansradar för bilar i frekvensbandet 24 GHz fortfarande gäller, samt för att verifiera om utvecklingen av kortdistansradarteknik för bilar i frekvensbandet 79 GHz går i sådan riktning att kortdistansradartillämpningar för bilar i det frekvensbandet kommer att vara tillgängliga till den 1 juli 2013.

3.   Den genomgripande genomgången kan inledas efter en motiverad begäran från en medlem i radiospektrumkommittén eller på kommissionens initiativ.

4.   Medlemsstaterna skall bistå kommissionen vid de genomgångar som nämns i punkterna 1 och 2 genom att samla in nödvändig information och skicka den till kommissionen i god tid. Detta gäller i synnerhet den information som anges i bilagan.

Artikel 6

1.   Kortdistansradarutrustning för bilar som är monterad i fordon skall bara vara i drift när fordonet används.

2.   Kortdistansradarutrustning för bilar som tagits i drift i gemenskapen skall vara utformad så att radioastronomistationer som använder frekvensbandet 22,21–24,00 GHz (som definieras i artikel 7) skyddas genom automatisk avaktivering i en definierad undantagszon eller genom annan metod som erbjuder motsvarande skydd för dessa stationer utan att föraren behöver ingripa.

3.   Genom avvikelse från punkt 2 kan manuell avaktivering godtas för kortdistansradarutrustning för bilar som använder frekvensbandet 24 GHz och som tagits i drift i gemenskapen före övergångsdatumet.

Artikel 7

Varje medlemsstat skall fastställa vilka nationella radioastronomistationer som skall skyddas i enlighet med artikel 6.2 inom medlemsstatens territorium och hur de undantagszoner som hör till varje station skall utformas. Denna information, tillsammans med lämpliga motiveringar, skall meddelas kommissionen inom sex månader efter antagandet av det här beslutet, och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 8

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Viviane REDING

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  KOM(2003) 311.

2

(3)  KOM(2003) 542.

3

(4)  Slutsatser om trafiksäkerhet från Europeiska unionens råd, 15058/03 TRANS 307.

4

(5)  EUT L 241, 13.7.2004, s. 66.

5

(6)  EGT L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/104/EG (EUT L 337, 13.11.2004, s. 13).

6

(7)  EGT L 91, 7.4.1999, s. 10. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

---

BILAGA

Information som krävs för övervakning av användningen av frekvensbandet 24 GHz av kortdistansradar för bilar

I den här bilagan fastställs de uppgifter som krävs för att verifiera andelen fordon som är utrustade med kortdistansradar i varje medlemsstat i Europeiska unionen i enlighet med artikel 5. Uppgifterna skall användas för att beräkna andelen fordon som är utrustade med kortdistansradar som använder frekvensbandet 24 GHz av totalantalet fordon som används i varje medlemsstat.

Följande uppgifter skall samlas in en gång per år:

| 1. | Antalet fordon utrustade med kortdistansradar som använder frekvensbandet 24 GHz och som tillverkats och/eller släppts ut på marknaden och/eller registrerats för första gången i gemenskapen under referensåret. |
| --- | --- |

1.

Antalet fordon utrustade med kortdistansradar som använder frekvensbandet 24 GHz och som tillverkats och/eller släppts ut på marknaden och/eller registrerats för första gången i gemenskapen under referensåret.

| 2. | Antalet fordon utrustade med kortdistansradar som använder frekvensbandet 24 GHz och som importerats från tredjeland under referensåret. |
| --- | --- |

2.

Antalet fordon utrustade med kortdistansradar som använder frekvensbandet 24 GHz och som importerats från tredjeland under referensåret.

| 3. | Det totala antalet fordon som är i drift under referensåret. |
| --- | --- |

3.

Det totala antalet fordon som är i drift under referensåret.

Alla uppgifter skall åtföljas av en bedömning av hur osäker informationen är.

Förutom ovanstående uppgifter skall annan relevant information, som kan vara värdefull för kommissionen i fråga om att på ett adekvat sätt övervaka hur kortdistansradarutrustning för bilar använder frekvensbandet 24 GHz, göras tillgänglig i god tid. Informationen skall bland annat omfatta:

| — | Aktuella och framtida marknadstrender, både inom och utanför gemenskapen. |
| --- | --- |

—

Aktuella och framtida marknadstrender, både inom och utanför gemenskapen.

| — | Försäljning på eftermarknaden och eftermontering av utrustning. |
| --- | --- |

—

Försäljning på eftermarknaden och eftermontering av utrustning.

| — | Situationen på området för alternativa teknikslag och tillämpningar, främst kortdistansradar för bilar som använder frekvensbandet 79 GHz i enlighet med beslut 2004/545/EG. |
| --- | --- |

—

Situationen på området för alternativa teknikslag och tillämpningar, främst kortdistansradar för bilar som använder frekvensbandet 79 GHz i enlighet med beslut 2004/545/EG.

---

| 25.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 21/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 21/21

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 januari 2005

om bemyndigande för medlemsstaterna att medge tillfälliga undantag från vissa bestämmelser i rådets direktiv 2000/29/EG för import av jord som förorenats av bekämpningsmedel eller långlivade organiska föroreningar med avseende på dekontaminering

(delgivet med nr K(2005) 92)

(2005/51/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2000/29/EG av den 8 maj 2000 om skyddsåtgärder mot att skadegörare på växter eller växtprodukter förs in till gemenskapen och mot att de sprids inom gemenskapen (1), särskilt artikel 15.1 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2000/29/EG får jord med ursprung i vissa tredjeländer i princip inte införas i gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2000/29/EG får jord med ursprung i vissa tredjeländer i princip inte införas i gemenskapen.

| (2) | FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) administrerar ett program för att begränsa och eliminera föråldrade och oönskade bekämpningsmedel i syfte att bistå utvecklingsländer när det gäller att identifiera och eliminera gamla lager av bekämpningsmedel samt jord som förorenats av dessa produkter på grund av läckage. Dessutom omfattas framställning, användning och utsläppande på marknaden av långlivade organiska föroreningar samt säker hantering av avfall som innehåller sådana ämnen av två internationellt rättsligt bindande instrument, i syfte att skydda människors hälsa och miljön mot dessa ämnen. Eftersom utvecklingsländer och länder med övergångsekonomi inte alltid har tillfredsställande möjligheter att på ett säkert sätt förstöra eller återvinna dessa lager eller förorenad jord, kan enligt internationella avtal och program sådan jord skeppas till en anläggning för återvinning eller destruktion. |
| --- | --- |

(2)

FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) administrerar ett program för att begränsa och eliminera föråldrade och oönskade bekämpningsmedel i syfte att bistå utvecklingsländer när det gäller att identifiera och eliminera gamla lager av bekämpningsmedel samt jord som förorenats av dessa produkter på grund av läckage. Dessutom omfattas framställning, användning och utsläppande på marknaden av långlivade organiska föroreningar samt säker hantering av avfall som innehåller sådana ämnen av två internationellt rättsligt bindande instrument, i syfte att skydda människors hälsa och miljön mot dessa ämnen. Eftersom utvecklingsländer och länder med övergångsekonomi inte alltid har tillfredsställande möjligheter att på ett säkert sätt förstöra eller återvinna dessa lager eller förorenad jord, kan enligt internationella avtal och program sådan jord skeppas till en anläggning för återvinning eller destruktion.

| (3) | Enligt det ovannämnda programmet bör jord packas och märkas enligt Internationella regler för transport av farligt gods på sjön (IMDG-koden), med användning av behållare som godkänts av FN. Skeppningen bör ske i enlighet med IMDG-koden och rådets förordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(3)

Enligt det ovannämnda programmet bör jord packas och märkas enligt Internationella regler för transport av farligt gods på sjön (IMDG-koden), med användning av behållare som godkänts av FN. Skeppningen bör ske i enlighet med IMDG-koden och rådets förordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 om övervakning och kontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiska gemenskapen (2).

| (4) | Kommissionen anser att det inte finns någon risk för att sprida organismer som kan vara skadliga för växter eller växtprodukter när jorden behandlas i förbränningsugnar avsedda för farligt avfall som uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådet direktiv 2000/76/EG av den 4 december 2000 om förbränning av avfall (3), på ett sådant sätt att det kan garanteras att bekämpningsmedelsinnehållet eller den långlivade organiska föroreningen förstörs eller omvandlas på ett irreversibelt sätt. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen anser att det inte finns någon risk för att sprida organismer som kan vara skadliga för växter eller växtprodukter när jorden behandlas i förbränningsugnar avsedda för farligt avfall som uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådet direktiv 2000/76/EG av den 4 december 2000 om förbränning av avfall (3), på ett sådant sätt att det kan garanteras att bekämpningsmedelsinnehållet eller den långlivade organiska föroreningen förstörs eller omvandlas på ett irreversibelt sätt.

| (5) | Medlemsstaterna bör därför få tillstånd att för en begränsad period och på vissa villkor medge undantag för att tillåta import av sådan förorenad jord. |
| --- | --- |

(5)

Medlemsstaterna bör därför få tillstånd att för en begränsad period och på vissa villkor medge undantag för att tillåta import av sådan förorenad jord.

| (6) | Tillståndet att medge undantag bör upphävas om det konstateras att de särskilda villkor som anges i detta beslut inte är tillräckliga för att förhindra att skadliga organismer förs in till gemenskapen eller om villkoren inte iakttas. |
| --- | --- |

(6)

Tillståndet att medge undantag bör upphävas om det konstateras att de särskilda villkor som anges i detta beslut inte är tillräckliga för att förhindra att skadliga organismer förs in till gemenskapen eller om villkoren inte iakttas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för växtskydd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna tillåts att för jord med ursprung i vissa tredjeländer medge undantag från bestämmelserna i artikel 4.1 i direktiv 2000/29/EG, när det gäller de förbud som avses i del A punkt 14 i bilaga III till det direktivet, och från artikel 5.1 i direktiv 2000/29/EG, när det gäller de särskilda krav som avses i del A avsnitt I punkt 34 i bilaga IV till det direktivet.

För att omfattas av de undantag som anges i första stycket skall jorden också uppfylla de särskilda villkor som fastställs i bilagan och skall endast gälla för jord som förs in till gemenskapen mellan den 1 mars 2005 och den 28 februari 2007 och som är avsedd att tas omhand i därför avsedda förbränningsugnar för farligt avfall.

Bemyndigandet påverkar inte tillämpningen av andra bemyndiganden eller förfaranden som kan krävas enligt annan lagstiftning.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall före den 31 december under varje importår till kommissionen och de övriga medlemsstaterna lämna de uppgifter som krävs i punkt 7 i bilagan för varje sändning av jord som har importerats före detta datum i enlighet med detta beslut.

Artikel 3

Medlemsstaterna skall till kommissionen och de övriga medlemsstaterna omedelbart anmäla alla de sändningar som förts in på deras territorium i enlighet med detta beslut och som senare visade sig inte vara i överensstämmelse med detta beslut.

Artikel 4

Detta beslut kan upphävas om de villkor som fastställs i bilagan visar sig vara otillräckliga för att förhindra att organismer som är skadliga för växter eller växtprodukter förs in i gemenskapen.

Article 5

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2004/102/EG (EUT L 309, 6.10.2004, s. 9).

1

(2)  EGT L 30, 6.2.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2557/2001 (EGT L 349, 31.12.2001, s. 1).

2

(3)  EGT L 332, 28.12.2000, s. 91.

3

---

BILAGA

Särskilda villkor för jord med ursprung i tredjeländer som medgivits undantag enligt artikel 1 i detta beslut

| 1. | Jorden skall vara






  a) | förorenad av bekämpningsmedel som omfattas av FAO:s program för begränsning och bortskaffande av föråldrade och oönskade bekämpningsmedel eller liknande multilaterala program, eller förorenad av de långlivade organiska föroreningar som förtecknas i Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar eller i protokollet till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar om långlivade organiska föroreningar, |
| --- | --- | --- |

1.

Jorden skall vara

a)

förorenad av bekämpningsmedel som omfattas av FAO:s program för begränsning och bortskaffande av föråldrade och oönskade bekämpningsmedel eller liknande multilaterala program, eller förorenad av de långlivade organiska föroreningar som förtecknas i Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar eller i protokollet till 1979 års konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar om långlivade organiska föroreningar,

| b) | förpackad i förseglade trummor eller säckar enligt IMDG-koden, transporteras i förseglade fartygscontainrar från förpackningsstället i ursprungslandet till bearbetningsanläggningen i gemenskapen, i enlighet med förordning (EEG) nr 259/93, |
| --- | --- |

b)

förpackad i förseglade trummor eller säckar enligt IMDG-koden, transporteras i förseglade fartygscontainrar från förpackningsstället i ursprungslandet till bearbetningsanläggningen i gemenskapen, i enlighet med förordning (EEG) nr 259/93,

| c) | avsedd att behandlas i gemenskapen i förbränningsugnar för farligt avfall som uppfyller bestämmelserna i direktiv 2000/76/EG. |
| --- | --- |

c)

avsedd att behandlas i gemenskapen i förbränningsugnar för farligt avfall som uppfyller bestämmelserna i direktiv 2000/76/EG.

| 2. | Jorden skall åtföljas av ett sundhetscertifikat som är utfärdat i ursprungslandet i enlighet med artikel 13.1 ii i direktiv 2000/29/EG. I sundhetscertifikatet skall följande anges under ”Ytterligare uppgifter”: ”Denna sändning uppfyller de krav som fastställs i beslut 2005/51/EG”. |
| --- | --- |

2.

Jorden skall åtföljas av ett sundhetscertifikat som är utfärdat i ursprungslandet i enlighet med artikel 13.1 ii i direktiv 2000/29/EG. I sundhetscertifikatet skall följande anges under ”Ytterligare uppgifter”: ”Denna sändning uppfyller de krav som fastställs i beslut 2005/51/EG”.

| 3. | Före införseln till gemenskapen skall importören officiellt underrättas om de villkor som fastställs i punkterna 1–7 i denna bilaga. Denne skall också i tillräckligt god tid i förväg och i detalj underrätta de ansvariga officiella organen i den importerande medlemsstaten och då ange






  a) | mängden jord och dess ursprung, |
| --- | --- | --- |

3.

Före införseln till gemenskapen skall importören officiellt underrättas om de villkor som fastställs i punkterna 1–7 i denna bilaga. Denne skall också i tillräckligt god tid i förväg och i detalj underrätta de ansvariga officiella organen i den importerande medlemsstaten och då ange

a)

mängden jord och dess ursprung,

| b) | anmält datum för införsel och bekräftelse av införselort i gemenskapen, |
| --- | --- |

b)

anmält datum för införsel och bekräftelse av införselort i gemenskapen,

| c) | namn på och adresser till de anläggningar som avses i punkt 5 där jorden skall behandlas. |
| --- | --- |

c)

namn på och adresser till de anläggningar som avses i punkt 5 där jorden skall behandlas.

Importören skall informera de ansvariga officiella organen om alla eventuella ändringar av ovanstående uppgifter så snart de nya uppgifterna kommer till hans kännedom.

| 4. | Jorden skall införas via införselorter som är belägna på en medlemsstats territorium och som valts ut av medlemsstaten i fråga för de syften som avses i detta undantag. Medlemsstaterna skall tillräckligt långt i förväg till kommissionen anmäla namnen på dessa införselorter samt namnen på och adresserna till de ansvariga officiella organ som i enlighet med direktiv 2000/29/EG ansvarar för varje införselort. Dessa uppgifter skall på begäran göras tillgängliga för övriga medlemsstater. Det måste säkerställas att transporten från införselorten till platsen för behandling sker direkt. Om införseln i gemenskapen sker till en annan medlemsstat än den medlemsstat som utnyttjar undantaget, skall ovannämnda ansvariga officiella organ i den medlemsstat till vilken införseln sker säkerställa att bestämmelserna i detta beslut följs genom att lämna uppgifter till och samarbeta med de ansvariga officiella organen i den medlemsstat som utnyttjar undantaget. |
| --- | --- |

4.

Jorden skall införas via införselorter som är belägna på en medlemsstats territorium och som valts ut av medlemsstaten i fråga för de syften som avses i detta undantag. Medlemsstaterna skall tillräckligt långt i förväg till kommissionen anmäla namnen på dessa införselorter samt namnen på och adresserna till de ansvariga officiella organ som i enlighet med direktiv 2000/29/EG ansvarar för varje införselort. Dessa uppgifter skall på begäran göras tillgängliga för övriga medlemsstater. Det måste säkerställas att transporten från införselorten till platsen för behandling sker direkt. Om införseln i gemenskapen sker till en annan medlemsstat än den medlemsstat som utnyttjar undantaget, skall ovannämnda ansvariga officiella organ i den medlemsstat till vilken införseln sker säkerställa att bestämmelserna i detta beslut följs genom att lämna uppgifter till och samarbeta med de ansvariga officiella organen i den medlemsstat som utnyttjar undantaget.

| 5. | Jorden skall enbart behandlas på anläggningar






  a) | vars namn och adress har anmälts i enlighet med punkt 3 till de ansvariga officiella organen, och |
| --- | --- | --- |

5.

Jorden skall enbart behandlas på anläggningar

a)

vars namn och adress har anmälts i enlighet med punkt 3 till de ansvariga officiella organen, och

| b) | som är officiellt registrerade och godkända för detta undantag av de ansvariga officiella organen. |
| --- | --- |

b)

som är officiellt registrerade och godkända för detta undantag av de ansvariga officiella organen.

I de fall då anläggningarna ligger i en annan medlemsstat än den som utnyttjar detta undantag, skall de ansvariga officiella organen i den medlemsstat som utnyttjar undantaget vid mottagandet av den tidigare nämnda förhandsanmälan från importören underrätta de ansvariga officiella organen i den medlemsstat där jorden skall behandlas och ange de anläggningars namn och adress där jorden skall behandlas.

| 6. | Vid de anläggningar som avses i punkt 5 skall jorden






  a) | hanteras som farligt avfall med tillämpning av lämpliga säkerhetsåtgärder, och |
| --- | --- | --- |

6.

Vid de anläggningar som avses i punkt 5 skall jorden

a)

hanteras som farligt avfall med tillämpning av lämpliga säkerhetsåtgärder, och

| b) | behandlas i förbränningsugnar avsedda för farligt avfall som uppfyller bestämmelserna i direktiv 2000/76/EG. |
| --- | --- |

b)

behandlas i förbränningsugnar avsedda för farligt avfall som uppfyller bestämmelserna i direktiv 2000/76/EG.

| 7. | Den medlemsstat som utnyttjar detta undantag skall varje år meddela kommissionen och de övriga medlemsstaterna de uppgifter som avses i punkt 3 för varje införsel. |
| --- | --- |

7.

Den medlemsstat som utnyttjar detta undantag skall varje år meddela kommissionen och de övriga medlemsstaterna de uppgifter som avses i punkt 3 för varje införsel.

---

Dokument bifogade Europeiska unionens allmänna budget

| 25.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 21/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 21/25

---

Europeiska läkemedelsmyndighetens (EMEA) andra ändringsbudget för 2004

(2005/52/EG, Euratom)

I enlighet med artikel 26.2 i Europeiska läkemedelsmyndighetens (EMEA) budgetförordning som antogs av styrelsen den 10 juni 2004 skall budgeten och ändringsbudgetarna, då de slutgiltigt antagits, offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

EMEA:s andra ändringsbudget för 2004 antogs av styrelsen den 16 december 2004 (MB/186896/2004).

TJÄNSTEFÖRTECKNING

| Kategori och lönegrad | Tillfälliga tjänster |
| --- | --- |
| 2004 |
| A*16 | — |
| A*15 | 1 |
| A*14 | 5 |
| A*13 | — |
| A*12 | 34 |
| A*11 | 40 |
| A*10 | 42 |
| A*9 | — |
| A*8 | 37 |
| A*7 | — |
| A*6 | — |
| A*5 | — |
| Totalt | 159 |
| B*11 | — |
| B*10 | 6 |
| B*9 | — |
| B*8 | 10 |
| B*7 | 14 |
| B*6 | 12 |
| B*5 | 9 |
| B*4 | — |
| B*3 | — |
| Totalt | 51 |
| C*7 | — |
| C*6 | 19 |
| C*5 | 24 |
| C*4 | 48 |
| C*3 | 6 |
| C*2 | — |
| C*1 | — |
| Totalt | 97 |
| D*5 | — |
| D*4 | 2 |
| D*3 | 5 |
| D*2 | — |
| Totalt | 7 |
| Totalsumma | 314 |

Kategori och lönegrad

Tillfälliga tjänster

2004

A*16

—

A*15

1

A*14

5

A*13

—

A*12

34

A*11

40

A*10

42

A*9

—

A*8

37

A*7

—

A*6

—

A*5

—

Totalt

159

B*11

—

B*10

6

B*9

—

B*8

10

B*7

14

B*6

12

B*5

9

B*4

—

B*3

—

Totalt

51

C*7

—

C*6

19

C*5

24

C*4

48

C*3

6

C*2

—

C*1

—

Totalt

97

D*5

—

D*4

2

D*3

5

D*2

—

Totalt

7

Totalsumma

314

---