# Europeiska unionens L 35/8 fe

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 35 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången8 februari 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 35

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången8 februari 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 av den 12 januari 2005 om fastställande av krav för foderhygien (
  1
  ) | 1 |
| | * | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 av den 12 januari 2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar | 23 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 183/2005 av den 12 januari 2005 om fastställande av krav för foderhygien (
  1
  )

1

1

*

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 av den 12 januari 2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 8.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 35/1

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 183/2005

av den 12 januari 2005

om fastställande av krav för foderhygien

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37.2 och artikel 152.4 b,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Animalieproduktionen spelar en mycket viktig roll inom gemenskapens jordbrukssektor. Tillfredsställande resultat av denna verksamhet beror i stor utsträckning på användningen av säkert foder av god kvalitet. |
| --- | --- |

(1)

Animalieproduktionen spelar en mycket viktig roll inom gemenskapens jordbrukssektor. Tillfredsställande resultat av denna verksamhet beror i stor utsträckning på användningen av säkert foder av god kvalitet.

| (2) | Genomförandet av en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa är ett av de grundläggande målen med livsmedelslagstiftningen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska livsmedelsmyndigheten och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (3). I den förordningen fastställs också andra gemensamma principer och definitioner för medlemsstaternas och gemenskapens livsmedelslagstiftning, inklusive syftet att uppnå fri rörlighet för foder inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

Genomförandet av en hög skyddsnivå för människors och djurs hälsa är ett av de grundläggande målen med livsmedelslagstiftningen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska livsmedelsmyndigheten och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (3). I den förordningen fastställs också andra gemensamma principer och definitioner för medlemsstaternas och gemenskapens livsmedelslagstiftning, inklusive syftet att uppnå fri rörlighet för foder inom gemenskapen.

| (3) | I rådets direktiv 95/69/EG (4) fastställs villkor och förfaranden för vissa kategorier av anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn för att ge dem möjlighet att bedriva sin verksamhet. Erfarenheten har visat att dessa villkor och förfaranden utgör en god grund för att garantera fodersäkerhet. I det direktivet fastställs även villkor för godkännandet av anläggningar som tillverkar vissa ämnen som upptas i rådets direktiv 82/471/EEG av den 30 juni 1982 om vissa produkter som används i djurfoder (5). |
| --- | --- |

(3)

I rådets direktiv 95/69/EG (4) fastställs villkor och förfaranden för vissa kategorier av anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn för att ge dem möjlighet att bedriva sin verksamhet. Erfarenheten har visat att dessa villkor och förfaranden utgör en god grund för att garantera fodersäkerhet. I det direktivet fastställs även villkor för godkännandet av anläggningar som tillverkar vissa ämnen som upptas i rådets direktiv 82/471/EEG av den 30 juni 1982 om vissa produkter som används i djurfoder (5).

| (4) | I kommissionens direktiv 98/51/EG av den 9 juli 1998 om vissa genomförandeåtgärder avseende rådets direktiv 95/69/EG om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn (6) fastställdes vissa åtgärder som inbegrep förfaranden för import från tredjeländer. |
| --- | --- |

(4)

I kommissionens direktiv 98/51/EG av den 9 juli 1998 om vissa genomförandeåtgärder avseende rådets direktiv 95/69/EG om villkor och föreskrifter för godkännande och registrering av vissa anläggningar och mellanhänder inom fodersektorn (6) fastställdes vissa åtgärder som inbegrep förfaranden för import från tredjeländer.

| (5) | Erfarenheten har också visat att det är nödvändigt att garantera att alla foderföretag, inklusive vattenbruk, verkar i överensstämmelse med harmoniserade säkerhetskrav och att det är nödvändigt att genomföra en allmän översyn för att beakta behovet av att garantera ett bättre skydd av människors och djurs hälsa och av miljön. |
| --- | --- |

(5)

Erfarenheten har också visat att det är nödvändigt att garantera att alla foderföretag, inklusive vattenbruk, verkar i överensstämmelse med harmoniserade säkerhetskrav och att det är nödvändigt att genomföra en allmän översyn för att beakta behovet av att garantera ett bättre skydd av människors och djurs hälsa och av miljön.

| (6) | Huvudsyftet med de nya hygienbestämmelserna i denna förordning är att säkerställa en hög nivå på konsumentskyddet med avseende på livsmedels- och fodersäkerhet med särskild hänsyn till följande principer:






  a) | Det primära ansvaret för fodersäkerheten ligger hos foderföretagaren. |
| --- | --- | --- |

(6)

Huvudsyftet med de nya hygienbestämmelserna i denna förordning är att säkerställa en hög nivå på konsumentskyddet med avseende på livsmedels- och fodersäkerhet med särskild hänsyn till följande principer:

a)

Det primära ansvaret för fodersäkerheten ligger hos foderföretagaren.

| b) | Behovet av att garantera fodersäkerheten i hela livsmedelskedjan från och med primärproduktion av foder fram till och med utfodring av livsmedelsproducerande djur. |
| --- | --- |

b)

Behovet av att garantera fodersäkerheten i hela livsmedelskedjan från och med primärproduktion av foder fram till och med utfodring av livsmedelsproducerande djur.

| c) | Allmänt genomförande av förfaranden som bygger på principerna för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP) som tillsammans med iakttagandet av god hygienpraxis befäster det ansvar som vilar på foderföretagarna. |
| --- | --- |

c)

Allmänt genomförande av förfaranden som bygger på principerna för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP) som tillsammans med iakttagandet av god hygienpraxis befäster det ansvar som vilar på foderföretagarna.

| d) | Riktlinjer för god praxis är ett värdefullt hjälpmedel för att foderföretagare på alla nivåer av foderkedjan skall kunna följa bestämmelser om foderhygien och tillämpa HACCP-principerna. |
| --- | --- |

d)

Riktlinjer för god praxis är ett värdefullt hjälpmedel för att foderföretagare på alla nivåer av foderkedjan skall kunna följa bestämmelser om foderhygien och tillämpa HACCP-principerna.

| e) | Behovet av att fastställa mikrobiologiska kriterier på grundval av vetenskapliga riskkriterier. |
| --- | --- |

e)

Behovet av att fastställa mikrobiologiska kriterier på grundval av vetenskapliga riskkriterier.

| f) | Behovet av att garantera att importerat foder håller en standard som är minst likvärdig med den standard som det foder som produceras i gemenskapen har. |
| --- | --- |

f)

Behovet av att garantera att importerat foder håller en standard som är minst likvärdig med den standard som det foder som produceras i gemenskapen har.

| (7) | För att kunna säkerställa att systemet med registrering och godkännande verkligen tillämpas på alla foderföretagare och följaktligen kunna garantera full spårbarhet, är det lämpligt att se till att foderföretagarna hämtar och använder foder endast från företag som är registrerade och/eller godkända i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

(7)

För att kunna säkerställa att systemet med registrering och godkännande verkligen tillämpas på alla foderföretagare och följaktligen kunna garantera full spårbarhet, är det lämpligt att se till att foderföretagarna hämtar och använder foder endast från företag som är registrerade och/eller godkända i enlighet med denna förordning.

| (8) | Fodersäkerhet från och med primärproduktion av foder till och med utsläppandet på marknaden eller export kräver ett integrerat synsätt. Primärproduktion av foder inbegriper produkter som endast genomgår enkel fysisk behandling, t.ex. rengöring, förpackning, lagring, naturlig torkning eller ensilering. |
| --- | --- |

(8)

Fodersäkerhet från och med primärproduktion av foder till och med utsläppandet på marknaden eller export kräver ett integrerat synsätt. Primärproduktion av foder inbegriper produkter som endast genomgår enkel fysisk behandling, t.ex. rengöring, förpackning, lagring, naturlig torkning eller ensilering.

| (9) | I enlighet med proportionalitets- respektive subsidiaritetsprincipen bör gemenskapslagstiftningen inte tillämpas på vissa fall av privat enskild produktion av foder och utfodring av vissa djur eller för direktförsäljning av små mängder av primärproducerat foder på lokalnivå eller detaljhandelsförsäljning av foder för sällskapsdjur. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med proportionalitets- respektive subsidiaritetsprincipen bör gemenskapslagstiftningen inte tillämpas på vissa fall av privat enskild produktion av foder och utfodring av vissa djur eller för direktförsäljning av små mängder av primärproducerat foder på lokalnivå eller detaljhandelsförsäljning av foder för sällskapsdjur.

| (10) | Faror med foder i alla nivåer inom primärproduktionen av foder bör identifieras och kontrolleras på ett korrekt sätt för att målen i denna förordning skall kunna uppnås. De grundläggande principerna i denna förordning bör därför vara tillämpliga på jordbruksföretag som tillverkar foder uteslutande för att bemöta behoven inom den egna produktionen och på jordbruksföretag som släpper ut foder på marknaden. Det bör beaktas att risken är mindre om foder produceras och ges till djur som endast används för enskild konsumtion, eller till djur som inte används i livsmedelsproduktion. Handel med små mängder av foderprodukter på lokal nivå och detaljhandelsförsäljning av foder för sällskapsdjur skall behandlas särskilt inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

(10)

Faror med foder i alla nivåer inom primärproduktionen av foder bör identifieras och kontrolleras på ett korrekt sätt för att målen i denna förordning skall kunna uppnås. De grundläggande principerna i denna förordning bör därför vara tillämpliga på jordbruksföretag som tillverkar foder uteslutande för att bemöta behoven inom den egna produktionen och på jordbruksföretag som släpper ut foder på marknaden. Det bör beaktas att risken är mindre om foder produceras och ges till djur som endast används för enskild konsumtion, eller till djur som inte används i livsmedelsproduktion. Handel med små mängder av foderprodukter på lokal nivå och detaljhandelsförsäljning av foder för sällskapsdjur skall behandlas särskilt inom ramen för denna förordning.

| (11) | Tillämpningen av HACCP-principerna på primärproduktion av foder är ett mål på medellång sikt för den europeiska hygienlagstiftningen. Riktlinjerna för god praxis bör emellertid redan uppmuntra uppfyllandet av lämpliga hygienkrav. |
| --- | --- |

(11)

Tillämpningen av HACCP-principerna på primärproduktion av foder är ett mål på medellång sikt för den europeiska hygienlagstiftningen. Riktlinjerna för god praxis bör emellertid redan uppmuntra uppfyllandet av lämpliga hygienkrav.

| (12) | Fodersäkerheten är beroende av ett antal faktorer. Lagstiftningen bör fastställa minimikrav för hygien. Offentlig kontroll bör genomföras för att kontrollera att foderföretagarna följer bestämmelserna. Dessutom bör foderföretagarna vidta åtgärder eller anta förfaranden för att uppnå en hög fodersäkerhetsnivå. |
| --- | --- |

(12)

Fodersäkerheten är beroende av ett antal faktorer. Lagstiftningen bör fastställa minimikrav för hygien. Offentlig kontroll bör genomföras för att kontrollera att foderföretagarna följer bestämmelserna. Dessutom bör foderföretagarna vidta åtgärder eller anta förfaranden för att uppnå en hög fodersäkerhetsnivå.

| (13) | Med hjälp av HACCP-principerna kan foderföretagarna uppnå en högre standard av fodersäkerhet. HACCP-systemet bör inte betraktas som en metod för självreglering och ersätter inte officiell kontroll. |
| --- | --- |

(13)

Med hjälp av HACCP-principerna kan foderföretagarna uppnå en högre standard av fodersäkerhet. HACCP-systemet bör inte betraktas som en metod för självreglering och ersätter inte officiell kontroll.

| (14) | Genomförandet av HACCP-principerna kräver att anställda i foderföretag samarbetar och engagerar sig fullt ut. |
| --- | --- |

(14)

Genomförandet av HACCP-principerna kräver att anställda i foderföretag samarbetar och engagerar sig fullt ut.

| (15) | HACCP-principerna bör ta hänsyn till principerna i Codex Alimentarius, men bör samtidigt ge utrymme för den flexibilitet som kan behövas i olika situationer. I vissa foderföretag är det inte möjligt att fastställa kritiska styrpunkter, och god praxis kan i vissa fall ersätta övervakningen av kritiska styrpunkter. På samma sätt innebär kravet att fastställa ”kritiska gränsvärden” i enlighet med Codex Alimentarius inte att det är nödvändigt att alltid fastställa ett numerärt gränsvärde. Kravet på att bevara dokument i enlighet med samma codex behöver dessutom vara flexibelt så att bördorna inte blir för stora för mycket små företag. Det är lämpligt att se till att när ett foderföretag hanterar primärproducerat foder, inklusive därmed sammanhängande hantering samt blandning av foder med kompletteringsfoder uteslutande för den egna djurhållningen, är det inte skyldigt att följa HACCP-principerna. |
| --- | --- |

(15)

HACCP-principerna bör ta hänsyn till principerna i Codex Alimentarius, men bör samtidigt ge utrymme för den flexibilitet som kan behövas i olika situationer. I vissa foderföretag är det inte möjligt att fastställa kritiska styrpunkter, och god praxis kan i vissa fall ersätta övervakningen av kritiska styrpunkter. På samma sätt innebär kravet att fastställa ”kritiska gränsvärden” i enlighet med Codex Alimentarius inte att det är nödvändigt att alltid fastställa ett numerärt gränsvärde. Kravet på att bevara dokument i enlighet med samma codex behöver dessutom vara flexibelt så att bördorna inte blir för stora för mycket små företag. Det är lämpligt att se till att när ett foderföretag hanterar primärproducerat foder, inklusive därmed sammanhängande hantering samt blandning av foder med kompletteringsfoder uteslutande för den egna djurhållningen, är det inte skyldigt att följa HACCP-principerna.

| (16) | Flexibilitet är också nödvändigt för att tillgodose behoven hos foderföretag i regioner med särskilda geografiska begränsningar eller när det gäller strukturella krav. Flexibiliteten bör dock inte äventyra målen för foderhygien. Ett förfarande för diskussion i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa bör vid behov införas. |
| --- | --- |

(16)

Flexibilitet är också nödvändigt för att tillgodose behoven hos foderföretag i regioner med särskilda geografiska begränsningar eller när det gäller strukturella krav. Flexibiliteten bör dock inte äventyra målen för foderhygien. Ett förfarande för diskussion i Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa bör vid behov införas.

| (17) | Ett system genom vilket medlemsstatens behöriga myndighet registrerar och godkänner alla foderföretag är lämpligt för att säkra spårbarheten från tillverkare till användare och för att underlätta genomförandet av effektiva offentliga kontroller. De befintliga systemen för insamling av uppgifter om foderföretag får användas av den behöriga myndigheten i medlemsstaterna för att inleda och genomföra det system som föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

(17)

Ett system genom vilket medlemsstatens behöriga myndighet registrerar och godkänner alla foderföretag är lämpligt för att säkra spårbarheten från tillverkare till användare och för att underlätta genomförandet av effektiva offentliga kontroller. De befintliga systemen för insamling av uppgifter om foderföretag får användas av den behöriga myndigheten i medlemsstaterna för att inleda och genomföra det system som föreskrivs i denna förordning.

| (18) | Det är lämpligt att upprätthålla ett godkännandesystem för foderföretag för verksamhet som kan medföra en större risk vid fodertillverkning. Förfaranden bör införas för att utvidga den nuvarande räckvidden för det godkännandesystem som föreskrivs i direktiv 95/69/EG. |
| --- | --- |

(18)

Det är lämpligt att upprätthålla ett godkännandesystem för foderföretag för verksamhet som kan medföra en större risk vid fodertillverkning. Förfaranden bör införas för att utvidga den nuvarande räckvidden för det godkännandesystem som föreskrivs i direktiv 95/69/EG.

| (19) | För att godkännas eller registreras bör foderföretagen uppfylla ett flertal krav för verksamheten, avseende lokaler, utrustning, personal, produktion, kvalitetskontroll, lagring och dokumentation, för att kunna garantera såväl fodersäkerheten som produkternas spårbarhet. Förfaranden bör införas för att dessa villkor skall kunna varieras i syfte att säkerställa deras lämplighet för olika typer av foderföretag. Medlemsstaterna bör tillåtas att bevilja ett villkorat godkännande av anläggningar, om det vid besök på plats visar sig att anläggningen uppfyller alla krav på infrastruktur och utrustning. Det är emellertid också lämpligt att fastställa en längsta tid för ett sådant villkorat godkännande. |
| --- | --- |

(19)

För att godkännas eller registreras bör foderföretagen uppfylla ett flertal krav för verksamheten, avseende lokaler, utrustning, personal, produktion, kvalitetskontroll, lagring och dokumentation, för att kunna garantera såväl fodersäkerheten som produkternas spårbarhet. Förfaranden bör införas för att dessa villkor skall kunna varieras i syfte att säkerställa deras lämplighet för olika typer av foderföretag. Medlemsstaterna bör tillåtas att bevilja ett villkorat godkännande av anläggningar, om det vid besök på plats visar sig att anläggningen uppfyller alla krav på infrastruktur och utrustning. Det är emellertid också lämpligt att fastställa en längsta tid för ett sådant villkorat godkännande.

| (20) | Det bör införas förfaranden för att tillfälligt upphäva, ändra eller återkalla registrering eller godkännande när anläggningar ändrar eller upphör med sin verksamhet eller inte längre uppfyller villkoren för den. |
| --- | --- |

(20)

Det bör införas förfaranden för att tillfälligt upphäva, ändra eller återkalla registrering eller godkännande när anläggningar ändrar eller upphör med sin verksamhet eller inte längre uppfyller villkoren för den.

| (21) | Spårbarhet av foder och foderingredienser genom foderkedjan är väsentligt för fodersäkerheten. Förordning (EG) nr 178/2002 innehåller regler för att garantera att foder och foderingredienser kan spåras samt fastställer ett förfarande för att anta tillämpningsföreskrifter för specifika sektorer. |
| --- | --- |

(21)

Spårbarhet av foder och foderingredienser genom foderkedjan är väsentligt för fodersäkerheten. Förordning (EG) nr 178/2002 innehåller regler för att garantera att foder och foderingredienser kan spåras samt fastställer ett förfarande för att anta tillämpningsföreskrifter för specifika sektorer.

| (22) | Ett antal på varandra följande foderkriser har visat att brister i något led av foderkedjan kan få allvarliga ekonomiska konsekvenser. Foderproduktionens särdrag och den komplexa foderdistributionskedjan innebär att det är svårt att återkalla foder från marknaden. Kostnaderna för att rätta till ekonomisk skada inom foder- och livsmedelskedjan tas ofta från offentliga medel. Man skulle bättre kunna rätta till denna ekonomiska konsekvens till en låg samhällskostnad om den företagare vars verksamhet orsakar ekonomisk skada inom fodersektorn tvingas bära det ekonomiska ansvaret. Att fastställa ett allmänt obligatoriskt system för ekonomiskt ansvar och finansiella garantier, exempelvis genom försäkringar för alla foderföretagare, kanske dock inte är möjligt eller lämpligt. Kommissionen bör därför mer ingående överväga denna fråga och samtidigt ta hänsyn till bestämmelser i befintlig lagstiftning med avseende på skadeståndsansvar på andra områden samt befintliga system och metoder i medlemsstaterna. I detta syfte bör kommissionen lägga fram en rapport, vid behov tillsammans med lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

(22)

Ett antal på varandra följande foderkriser har visat att brister i något led av foderkedjan kan få allvarliga ekonomiska konsekvenser. Foderproduktionens särdrag och den komplexa foderdistributionskedjan innebär att det är svårt att återkalla foder från marknaden. Kostnaderna för att rätta till ekonomisk skada inom foder- och livsmedelskedjan tas ofta från offentliga medel. Man skulle bättre kunna rätta till denna ekonomiska konsekvens till en låg samhällskostnad om den företagare vars verksamhet orsakar ekonomisk skada inom fodersektorn tvingas bära det ekonomiska ansvaret. Att fastställa ett allmänt obligatoriskt system för ekonomiskt ansvar och finansiella garantier, exempelvis genom försäkringar för alla foderföretagare, kanske dock inte är möjligt eller lämpligt. Kommissionen bör därför mer ingående överväga denna fråga och samtidigt ta hänsyn till bestämmelser i befintlig lagstiftning med avseende på skadeståndsansvar på andra områden samt befintliga system och metoder i medlemsstaterna. I detta syfte bör kommissionen lägga fram en rapport, vid behov tillsammans med lagstiftningsförslag.

| (23) | Foder som importeras till gemenskapen måste uppfylla de allmänna kraven i förordning (EG) nr 178/2002, och importvillkoren i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (7). För att undvika handelsstörningar är det lämpligt att import i avvaktan på att genomförandeåtgärderna avslutas fortsatt skall vara tillåten enligt de villkor som föreskrivs i direktiv 98/51/EG. |
| --- | --- |

(23)

Foder som importeras till gemenskapen måste uppfylla de allmänna kraven i förordning (EG) nr 178/2002, och importvillkoren i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (7). För att undvika handelsstörningar är det lämpligt att import i avvaktan på att genomförandeåtgärderna avslutas fortsatt skall vara tillåten enligt de villkor som föreskrivs i direktiv 98/51/EG.

| (24) | Gemenskapsprodukter som exporteras till tredjeland måste uppfylla de allmänna kraven i förordning (EG) nr 178/2002. |
| --- | --- |

(24)

Gemenskapsprodukter som exporteras till tredjeland måste uppfylla de allmänna kraven i förordning (EG) nr 178/2002.

| (25) | Det är lämpligt att vidga räckvidden för systemet för snabb varning för livsmedel och foder enligt förordning (EG) nr 178/2002 till att inbegripa risker för djurs hälsa eller för miljön orsakade av foder som getts till icke-livsmedelsproducerande djur. |
| --- | --- |

(25)

Det är lämpligt att vidga räckvidden för systemet för snabb varning för livsmedel och foder enligt förordning (EG) nr 178/2002 till att inbegripa risker för djurs hälsa eller för miljön orsakade av foder som getts till icke-livsmedelsproducerande djur.

| (26) | Gemenskapslagstiftningen om foderhygien måste bygga på vetenskaplig rådgivning. Därför bör Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet vid behov alltid rådfrågas. |
| --- | --- |

(26)

Gemenskapslagstiftningen om foderhygien måste bygga på vetenskaplig rådgivning. Därför bör Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet vid behov alltid rådfrågas.

| (27) | Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära och effektivt samarbete inom Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa för att hänsyn skall kunna tas till tekniska och vetenskapliga framsteg. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen och medlemsstaterna bör ha ett nära och effektivt samarbete inom Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa för att hänsyn skall kunna tas till tekniska och vetenskapliga framsteg.

| (28) | Denna förordning tar hänsyn till de internationella åtaganden som föreskrivs i WTO-avtalet om sanitära och fytosanitära frågor samt internationella normer för livsmedelssäkerhet i Codex Alimentarius. |
| --- | --- |

(28)

Denna förordning tar hänsyn till de internationella åtaganden som föreskrivs i WTO-avtalet om sanitära och fytosanitära frågor samt internationella normer för livsmedelssäkerhet i Codex Alimentarius.

| (29) | Medlemsstaterna bör fastställa påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning, och se till att de tillämpas. Påföljderna måste vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(29)

Medlemsstaterna bör fastställa påföljder vid överträdelser av bestämmelserna i denna förordning, och se till att de tillämpas. Påföljderna måste vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (30) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8). |
| --- | --- |

(30)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).

| (31) | Det är lämpligt att skjuta upp datum för tillämpningen av förordningen för att de foderföretag som påverkas av den skall få tid att anpassa sig. |
| --- | --- |

(31)

Det är lämpligt att skjuta upp datum för tillämpningen av förordningen för att de foderföretag som påverkas av den skall få tid att anpassa sig.

| (32) | Av ovan anförda skäl bör direktiven 95/69/EG och 98/51/EG upphävas. |
| --- | --- |

(32)

Av ovan anförda skäl bör direktiven 95/69/EG och 98/51/EG upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, RÄCKVIDD OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs

| a) | allmänna bestämmelser om foderhygien, |
| --- | --- |

a)

allmänna bestämmelser om foderhygien,

| b) | villkor och förfaranden som säkerställer spårbarhet av foder, |
| --- | --- |

b)

villkor och förfaranden som säkerställer spårbarhet av foder,

| c) | villkor och förfaranden för registrering och godkännande av anläggningar. |
| --- | --- |

c)

villkor och förfaranden för registrering och godkännande av anläggningar.

Artikel 2

Räckvidd

1.   Denna förordning skall tillämpas på

| a) | verksamhet som bedrivs av foderföretagare i alla led från och med primärproduktion av foder till och med utsläppande av foder på marknaden, |
| --- | --- |

a)

verksamhet som bedrivs av foderföretagare i alla led från och med primärproduktion av foder till och med utsläppande av foder på marknaden,

| b) | utfodring av livsmedelsproducerande djur, |
| --- | --- |

b)

utfodring av livsmedelsproducerande djur,

| c) | import och export av foder från och till tredjeländer. |
| --- | --- |

c)

import och export av foder från och till tredjeländer.

2.   Denna förordning skall inte tillämpas på

| a) | privat enskild produktion av foder






  i) | för livsmedelsproducerande djur för konsumtion inom privathushåll,
  och |
| --- | --- | --- |

a)

privat enskild produktion av foder

i)

för livsmedelsproducerande djur för konsumtion inom privathushåll,

och

| ii) | för icke-livsmedelsproducerande djur, |
| --- | --- |

ii)

för icke-livsmedelsproducerande djur,

| b) | utfodring av livsmedelsproducerande djur för konsumtion inom privathushåll eller för de verksamheter som anges i artikel 1.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (9), |
| --- | --- |

b)

utfodring av livsmedelsproducerande djur för konsumtion inom privathushåll eller för de verksamheter som anges i artikel 1.2 c i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (9),

| c) | utfodring av icke-livsmedelsproducerande djur, |
| --- | --- |

c)

utfodring av icke-livsmedelsproducerande djur,

| d) | producentens direktförsäljning av små mängder primärproducerat foder till lokala jordbruksföretag för användning inom dessa jordbruksföretag, |
| --- | --- |

d)

producentens direktförsäljning av små mängder primärproducerat foder till lokala jordbruksföretag för användning inom dessa jordbruksföretag,

| e) | detaljhandel med foder för sällskapsdjur. |
| --- | --- |

e)

detaljhandel med foder för sällskapsdjur.

3.   Medlemsstaterna får fastställa bestämmelser och riktlinjer för den verksamhet som avses i punkt 2. Sådana nationella bestämmelser och riktlinjer skall garantera att målen i denna förordning uppnås.

Artikel 3

Definitioner

I denna förordning används definitionerna i förordning (EG) nr 178/2002 med de särskilda betydelser som här anges:

| a) | foderhygien: de åtgärder och villkor som är nödvändiga för att bemästra faror och säkerställa att ett djurfoder är tjänligt med hänsyn till dess avsedda användningsområde. |
| --- | --- |

a)

foderhygien: de åtgärder och villkor som är nödvändiga för att bemästra faror och säkerställa att ett djurfoder är tjänligt med hänsyn till dess avsedda användningsområde.

| b) | foderföretagare: de fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att kraven i denna förordning uppfylls i det foderföretag de driver. |
| --- | --- |

b)

foderföretagare: de fysiska eller juridiska personer som ansvarar för att kraven i denna förordning uppfylls i det foderföretag de driver.

| c) | fodertillsatser: ämnen eller mikroorganismer som är tillåtna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (10). |
| --- | --- |

c)

fodertillsatser: ämnen eller mikroorganismer som är tillåtna enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (10).

| d) | anläggning: varje enhet i ett foderföretag. |
| --- | --- |

d)

anläggning: varje enhet i ett foderföretag.

| e) | behörig myndighet: myndigheten i en medlemsstat eller ett tredjeland som utsetts att utföra offentliga kontroller. |
| --- | --- |

e)

behörig myndighet: myndigheten i en medlemsstat eller ett tredjeland som utsetts att utföra offentliga kontroller.

| f) | primärproduktion av foder: produktion av jordbruksprodukter, särskilt odling, skörd, mjölkning, uppfödning av djur (före slakt) eller fiske som enbart resulterar i produkter som inte genomgår någon hantering efter det att de har skördats, insamlats eller fångats, med undantag av enkel fysisk behandling. |
| --- | --- |

f)

primärproduktion av foder: produktion av jordbruksprodukter, särskilt odling, skörd, mjölkning, uppfödning av djur (före slakt) eller fiske som enbart resulterar i produkter som inte genomgår någon hantering efter det att de har skördats, insamlats eller fångats, med undantag av enkel fysisk behandling.

KAPITEL II

SKYLDIGHETER

Artikel 4

Allmänna skyldigheter

1.   Foderföretagarna skall se till att alla de steg i produktions-, bearbetnings- och distributionskedjan som de ansvarar för genomförs i enlighet med den gemenskapslagstiftning och nationella lagstiftning som är förenlig med denna samt med god praxis. De skall i synnerhet se till att dessa steg uppfyller de relevanta hygienkraven i denna förordning.

2.   Vid utfodring av livsmedelsproducerande djur skall jordbrukare vidta åtgärder och anta förfaranden för att se till att risken för biologisk, kemisk och fysisk kontaminering av foder, djur och animalieprodukter är så låg som rimligen är möjligt.

Artikel 5

Särskilda skyldigheter

1.   När det gäller verksamhet inom primärproduktion av foder och följande därmed sammanhängande verksamhet såsom

| a) | transport, lagring och hantering av primärprodukter på produktionsplatsen, |
| --- | --- |

a)

transport, lagring och hantering av primärprodukter på produktionsplatsen,

| b) | transport för att leverera primärprodukter från produktionsplatsen till en anläggning, |
| --- | --- |

b)

transport för att leverera primärprodukter från produktionsplatsen till en anläggning,

| c) | blandning av foder uteslutande avsedd för den egna djurhållningen utan användning av tillsatser eller förblandningar av tillsatser med undantag för tillsatser vid ensilering, |
| --- | --- |

c)

blandning av foder uteslutande avsedd för den egna djurhållningen utan användning av tillsatser eller förblandningar av tillsatser med undantag för tillsatser vid ensilering,

skall foderföretagare följa bestämmelserna i bilaga I, om dessa är relevanta för verksamheten.

2.   När det gäller annan verksamhet än den som avses i punkt 1, inklusive blandning av foder uteslutande avsedd för den egna djurhållningen vid användning av tillsatser eller förblandningar av tillsatser med undantag av tillsatser vid ensilering, skall foderföretagare följa bestämmelserna i bilaga II, om dessa är relevanta för verksamheten.

3.   Foderföretagare skall

| a) | uppfylla särskilda mikrobiologiska kriterier, |
| --- | --- |

a)

uppfylla särskilda mikrobiologiska kriterier,

| b) | vidta åtgärder eller anta förfaranden som är nödvändiga för att uppnå särskilda mål. |
| --- | --- |

b)

vidta åtgärder eller anta förfaranden som är nödvändiga för att uppnå särskilda mål.

De kriterier och mål som avses i a och b skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 31.2.

4.   Foderföretagare får använda de riktlinjer som ges i kapitel III som en hjälp för att uppfylla sina skyldigheter enligt denna förordning.

5.   Jordbrukare skall följa bestämmelserna i bilaga III vid utfodring av livsmedelsproducerande djur.

6.   Foderföretagare och jordbrukare skall endast införskaffa och använda foder från anläggningar som är registrerade och/eller godkända i enlighet med denna förordning.

Artikel 6

Systemet för faroanalys och kritiska styrpunkter (HACCP)

1.   Foderföretagare som bedriver annan verksamhet än vad som anges i artikel 5.1 skall inrätta, genomföra och upprätthålla ett permanent skriftligt förfarande eller förfaranden som grundar sig på HACCP-principerna.

2.   De principer som avses i punkt 1 är följande:

| a) | Identifiera de faror som måste förebyggas, elimineras eller reduceras till en acceptabel nivå. |
| --- | --- |

a)

Identifiera de faror som måste förebyggas, elimineras eller reduceras till en acceptabel nivå.

| b) | Identifiera kritiska styrpunkter i det steg eller de steg där kontroll är nödvändig för att förebygga eller eliminera en fara eller för att reducera den till en acceptabel nivå. |
| --- | --- |

b)

Identifiera kritiska styrpunkter i det steg eller de steg där kontroll är nödvändig för att förebygga eller eliminera en fara eller för att reducera den till en acceptabel nivå.

| c) | Fastställa kritiska gränser vilka skiljer acceptabelt från icke-acceptabelt i de kritiska styrpunkterna i syfte att förebygga, eliminera eller reducera identifierade faror. |
| --- | --- |

c)

Fastställa kritiska gränser vilka skiljer acceptabelt från icke-acceptabelt i de kritiska styrpunkterna i syfte att förebygga, eliminera eller reducera identifierade faror.

| d) | Upprätta och genomföra effektiva förfaranden för att övervaka de kritiska styrpunkterna. |
| --- | --- |

d)

Upprätta och genomföra effektiva förfaranden för att övervaka de kritiska styrpunkterna.

| e) | Fastställa vilka korrigerande åtgärder som skall vidtas när övervakningen visar att en kritisk styrpunkt inte är under kontroll. |
| --- | --- |

e)

Fastställa vilka korrigerande åtgärder som skall vidtas när övervakningen visar att en kritisk styrpunkt inte är under kontroll.

| f) | Upprätta förfaranden för att kontrollera att de åtgärder som avses i leden a–e är fullständiga och effektiva. Kontrollförfarandena skall genomföras regelbundet. |
| --- | --- |

f)

Upprätta förfaranden för att kontrollera att de åtgärder som avses i leden a–e är fullständiga och effektiva. Kontrollförfarandena skall genomföras regelbundet.

| g) | Upprätta dokumentation och journaler avpassade för foderföretagens storlek och art för att visa att de åtgärder som avses i leden a–f tillämpas effektivt. |
| --- | --- |

g)

Upprätta dokumentation och journaler avpassade för foderföretagens storlek och art för att visa att de åtgärder som avses i leden a–f tillämpas effektivt.

3.   När en förändring sker av en produkt, process eller i något steg av produktionen, bearbetningen, lagringen eller distributionen, skall foderföretagarna ompröva sitt förfarande och göra nödvändiga ändringar.

4.   Som en del av det förfarandesystem som avses i punkt 1 får foderföretagare tillämpa riktlinjer för god praxis tillsammans med de riktlinjer för tillämpning av HACCP-principerna som har utarbetats i enlighet med artikel 20.

5.   Bestämmelser som underlättar tillämpningen av denna artikel, även för små företag, får antas i enlighet med förfarandet i artikel 31.2.

Artikel 7

Dokumentation om HACCP-systemet

1.   Foderföretagare skall

| a) | visa den behöriga myndigheten att de uppfyller kraven i artikel 6, i den form som den behöriga myndigheten kräver, |
| --- | --- |

a)

visa den behöriga myndigheten att de uppfyller kraven i artikel 6, i den form som den behöriga myndigheten kräver,

| b) | se till att all dokumentation som beskriver de förfaranden som utarbetats i enlighet med artikel 6 alltid är aktuell. |
| --- | --- |

b)

se till att all dokumentation som beskriver de förfaranden som utarbetats i enlighet med artikel 6 alltid är aktuell.

2.   Den behöriga myndigheten skall ta hänsyn till foderföretagets storlek och art när den fastställer de formkrav som avses i punkt 1 a.

3.   Detaljerade bestämmelser för tillämpningen av denna artikel får antas i enlighet med förfarandet i artikel 31.2. Sådana bestämmelser kan för vissa foderföretagare underlätta den tillämpning av HACCP-principerna som utarbetats i enlighet med kapitel III för att uppfylla kraven i artikel 6.1.

Artikel 8

Finansiella garantier

1.   I syfte att förbereda för ett effektivt system med finansiella garantier för foderföretagare skall kommissionen, senast den 8 februari 2006, till Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om finansiella garantier på foderområdet. Förutom att behandla befintliga nationella rättsliga bestämmelser, system och metoder som rör skadeståndsansvar på foderområdet och tillhörande områden skall rapporten vid behov åtföljas av lagstiftningsförslag till ett sådant genomförbart garantisystem på gemenskapsnivå. Dessa garantier bör täcka samtliga kostnader för vilka företagarna kan göras ansvariga som en direkt följd av återkallande från marknaden, behandling och/eller destruktion av foder, djur och livsmedel framställda därav.

2.   Foderföretagare skall hållas ansvariga för varje form av överträdelse av den relevanta lagstiftningen om fodersäkerhet, och företagare i den mening som avses i artikel 5.2 skall förete bevis på att de omfattas av de finansiella garantier som gemenskapens lagstiftningsåtgärder kräver enligt punkt 1.

Artikel 9

Offentliga kontroller, anmälan och registrering

1.   Foderföretagarna skall samarbeta med de behöriga myndigheterna i enlighet med relevant gemenskapslagstiftning och med denna förenlig nationell lagstiftning.

2.   Foderföretagare skall

| a) | till lämplig behörig myndighet anmäla alla anläggningar som de ansvarar för och som är verksamma inom något steg av produktionen, bearbetningen, lagringen, transporten eller distributionen av foder, på det sätt som den behöriga myndigheten begär med tanke på registreringen, |
| --- | --- |

a)

till lämplig behörig myndighet anmäla alla anläggningar som de ansvarar för och som är verksamma inom något steg av produktionen, bearbetningen, lagringen, transporten eller distributionen av foder, på det sätt som den behöriga myndigheten begär med tanke på registreringen,

| b) | tillhandahålla den behöriga myndigheten aktuella uppgifter om de anläggningar de ansvarar för enligt led a samt anmäla till den behöriga myndigheten alla större ändringar i verksamheten och eventuell nedläggning av befintlig anläggning. |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla den behöriga myndigheten aktuella uppgifter om de anläggningar de ansvarar för enligt led a samt anmäla till den behöriga myndigheten alla större ändringar i verksamheten och eventuell nedläggning av befintlig anläggning.

3.   Den behöriga myndigheten skall föra ett eller flera register över anläggningar.

Artikel 10

Godkännande av foderföretags anläggningar

Foderföretagare skall se till att anläggningar som ansvarar för och som omfattas av denna förordning godkänns av den behöriga myndigheten i följande fall:

| 1. | Sådana anläggningar bedriver någon av följande verksamheter:






  a) | Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av fodertillsatser som omfattas av förordning (EG) nr 1831/2003 eller produkter som omfattas av direktiv 82/471/EEG och som avses i kapitel 1 i bilaga IV till denna förordning. |
| --- | --- | --- |

1.

Sådana anläggningar bedriver någon av följande verksamheter:

a)

Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av fodertillsatser som omfattas av förordning (EG) nr 1831/2003 eller produkter som omfattas av direktiv 82/471/EEG och som avses i kapitel 1 i bilaga IV till denna förordning.

| b) | Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av förblandningar som är beredda med sådana fodertillsatser som avses i kapitel 2 i bilaga IV till denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Tillverkning och/eller utsläppande på marknaden av förblandningar som är beredda med sådana fodertillsatser som avses i kapitel 2 i bilaga IV till denna förordning.

| c) | Tillverkning för utsläppande på marknaden, eller produktion uteslutande avsedd för den egna djurhållningen, av foderblandningar med fodertillsatser eller förblandningar som innehåller fodertillsatser och som avses i kapitel 3 i bilaga IV till denna förordning. |
| --- | --- |

c)

Tillverkning för utsläppande på marknaden, eller produktion uteslutande avsedd för den egna djurhållningen, av foderblandningar med fodertillsatser eller förblandningar som innehåller fodertillsatser och som avses i kapitel 3 i bilaga IV till denna förordning.

| 2. | Godkännande krävs enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där anläggningen finns. |
| --- | --- |

2.

Godkännande krävs enligt den nationella lagstiftningen i den medlemsstat där anläggningen finns.

| 3. | Godkännande krävs enligt en förordning som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 31.2. |
| --- | --- |

3.

Godkännande krävs enligt en förordning som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 31.2.

Artikel 11

Krav

Foderföretagare får inte bedriva verksamhet utan

| a) | att vara registrerade enligt artikel 9,
  eller |
| --- | --- |

a)

att vara registrerade enligt artikel 9,

eller

| b) | godkännande, när detta krävs i enlighet med artikel 10. |
| --- | --- |

b)

godkännande, när detta krävs i enlighet med artikel 10.

Artikel 12

Information om nationella bestämmelser för godkännande

En medlemsstat som med stöd av artikel 10.2 kräver godkännande av vissa anläggningar belägna i medlemsstaten skall informera kommissionen och övriga medlemsstater om tillämplig nationell lagstiftning.

Artikel 13

Godkännande av anläggningar

1.   Den behöriga myndigheten skall godkänna anläggningar endast när det genom besök på plats innan verksamheten har inletts har påvisats att de uppfyller de relevanta kraven enligt denna förordning.

2.   Den behöriga myndigheten får ge ett villkorat godkännande om det vid besöket på plats framgår att anläggningen uppfyller alla krav på infrastruktur och utrustning. Den behöriga myndigheten skall endast ge slutligt godkännande om det vid ett senare besök på plats, inom tre månader efter det villkorade godkännandet, framgår att anläggningen uppfyller övriga krav som anges i punkt 1. Om väsentliga förbättringar har gjorts, men anläggningen ändå inte uppfyller samtliga krav, får den behöriga myndigheten förlänga det villkorade godkännandet. Ett villkorat godkännande får emellertid inte gälla längre än sammanlagt sex månader.

Artikel 14

Upphävande av registrering eller godkännande

Den behöriga myndigheten skall tillfälligt upphäva en registrering eller ett godkännande av en, flera eller alla av en anläggnings verksamheter när det påvisas att anläggningen inte längre uppfyller de villkor som gäller för verksamheterna.

Ett sådant upphävande skall vara i kraft tills anläggningen åter uppfyller villkoren. När villkoren inte uppfylls inom ett år skall artikel 15 gälla.

Artikel 15

Återkallande av registrering eller godkännande

Den behöriga myndigheten skall återkalla registrering eller godkännande av en eller flera av en anläggnings verksamheter om

| a) | anläggningen upphör med en eller flera av sina verksamheter, |
| --- | --- |

a)

anläggningen upphör med en eller flera av sina verksamheter,

| b) | det påvisas att anläggningen under ett år inte har uppfyllt de villkor som gäller för dess verksamhet, |
| --- | --- |

b)

det påvisas att anläggningen under ett år inte har uppfyllt de villkor som gäller för dess verksamhet,

| c) | den konstaterar allvarliga brister eller vid upprepade tillfällen varit tvungen att stoppa produktionen vid en anläggning och foderföretagaren fortfarande inte kan lämna tillräckliga garantier för den framtida produktionen. |
| --- | --- |

c)

den konstaterar allvarliga brister eller vid upprepade tillfällen varit tvungen att stoppa produktionen vid en anläggning och foderföretagaren fortfarande inte kan lämna tillräckliga garantier för den framtida produktionen.

Artikel 16

Ändringar av registrering eller godkännande av en anläggning

Den behöriga myndigheten skall på begäran ändra registreringen eller godkännandet av en anläggning när anläggningen har påvisat att den har kapacitet att utveckla ytterligare verksamhet utöver den för vilken den först registrerats eller godkänts eller verksamhet som ersätter den ursprungliga.

Artikel 17

Undantag från besök på plats

1.   Medlemsstaterna undantas från skyldigheten att göra besök på plats i enlighet med artikel 13 hos foderföretag som verkar uteslutande som handelsidkare utan att inneha produkterna i sina lokaler.

2.   Sådana foderföretag skall till den behöriga myndigheten överlämna en försäkran, i den form som den behöriga myndigheten beslutat om, om att det foder som de släpper ut på marknaden uppfyller villkoren i denna förordning.

Artikel 18

Övergångsbestämmelser

1.   Anläggningar och mellanhänder som godkänts och/eller registrerats i enlighet med direktiv 95/69/EG får fortsätta sin verksamhet på villkor att de senast den 1 januari 2006 lämnar in en anmälan om detta till den relevanta behöriga myndigheten inom vars område deras lokaler är belägna.

2.   Anläggningar och mellanhänder som varken behöver registreras eller godkännas i enlighet med direktiv 95/69/EG, men som skall registreras enligt denna förordning, får fortsätta sin verksamhet på villkor att de senast den 1 januari 2006 lämnar in en ansökan om registrering till den relevanta behöriga myndigheten inom vars område deras lokaler är belägna.

3.   Senast den 1 januari 2008 måste den sökande, i den form som den behöriga myndigheten beslutat om, förklara att villkoren i denna förordning är uppfyllda.

4.   De behöriga myndigheterna skall beakta de befintliga systemen för insamling av uppgifter och uppmana anmälaren eller den sökande att endast lämna sådana kompletterande uppgifter som garanterar att villkoren i denna förordning uppfylls. De behöriga myndigheterna kan i synnerhet betrakta en anmälan enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 852/2004 som en ansökan enligt punkt 2.

Artikel 19

Förteckning över registrerade och godkända anläggningar

1.   Den behöriga myndigheten skall, för varje verksamhet, i en eller flera nationell(a) förteckning(ar)föra in de anläggningar som registrerats i enlighet med artikel 9.

2.   Anläggningar som godkänts av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 13 skall föras in i en nationell förteckning under ett individuellt identifikationsnummer.

3.   Medlemsstaterna skall hålla uppgifterna om anläggningar på den förteckning som avses i punkterna 1 och 2 aktuella i enlighet med de beslut om upphävande, ändring eller återkallande av registreringen eller godkännandet som avses i artiklarna 14, 15 och 16.

4.   Den förteckning som avses i punkt 2 skall utformas enligt mallen i kapitel I i bilaga V.

5.   Det identifikationsnummer som avses i punkt 2 skall ha den utformning som fastställs i kapitel II i bilaga V.

6.   Kommissionen skall, första gången i november 2007 och därefter senast den 30 november varje år, ställa samman den del av medlemsstaternas förteckningar som innefattar de anläggningar som avses i punkt 2 och göra den tillgänglig för allmänheten. Den sammanställda förteckningen skall beakta de ändringar som gjorts under året.

7.   Medlemsstaterna skall göra den förteckning/de förteckningar över anläggningar som avses i punkt 1 tillgänglig(a) för allmänheten.

KAPITEL III

RIKTLINJER FÖR GOD PRAXIS

Artikel 20

Utarbetande, spridning och användning av riktlinjer

1.   Kommissionen skall uppmuntra utarbetandet av gemenskapsriktlinjer för god praxis inom fodersektorn och för tillämpning av HACCP-principerna i enlighet med artikel 22.

Vid behov skall medlemsstaterna uppmuntra utarbetandet av nationella riktlinjer i enlighet med artikel 21.

2.   Spridning och användning av både nationella riktlinjer och gemenskapsriktlinjer skall främjas av de behöriga myndigheterna.

3.   Foderföretagare får dock frivilligt använda dessa riktlinjer.

Artikel 21

Nationella riktlinjer

1.   När nationella riktlinjer för god praxis utarbetas skall dessa utarbetas och spridas av foderbranschen

| a) | i samråd med företrädare för särskilt berörda parter, t.ex. behöriga myndigheter och användargrupper, |
| --- | --- |

a)

i samråd med företrädare för särskilt berörda parter, t.ex. behöriga myndigheter och användargrupper,

| b) | med beaktande av relevanta handlingsregler i Codex Alimentarius,
  och |
| --- | --- |

b)

med beaktande av relevanta handlingsregler i Codex Alimentarius,

och

| c) | när det gäller primärproduktion av foder, med beaktande av kraven i bilaga I. |
| --- | --- |

c)

när det gäller primärproduktion av foder, med beaktande av kraven i bilaga I.

2.   Medlemsstaterna skall bedöma de nationella riktlinjerna för att se till att

| a) | riktlinjerna har utarbetats i enlighet med punkt 1, |
| --- | --- |

a)

riktlinjerna har utarbetats i enlighet med punkt 1,

| b) | innehållet i riktlinjerna är praktiskt genomförbart för de relevanta sektorerna,
  och |
| --- | --- |

b)

innehållet i riktlinjerna är praktiskt genomförbart för de relevanta sektorerna,

och

| c) | riktlinjerna är ett lämpligt stöd för att se till att artiklarna 4, 5 och 6 följs för de sektorer och/eller de foder som omfattas. |
| --- | --- |

c)

riktlinjerna är ett lämpligt stöd för att se till att artiklarna 4, 5 och 6 följs för de sektorer och/eller de foder som omfattas.

3.   Medlemsstaterna skall till kommissionen översända de nationella riktlinjerna.

4.   Kommissionen skall upprätta och föra ett registersystem över dessa riktlinjer och göra det tillgängligt för medlemsstaterna.

Artikel 22

Gemenskapsriktlinjer

1.   Innan gemenskapsriktlinjer för god hygienpraxis eller för tillämpning av HACCP-principerna utarbetas skall kommissionen samråda med den kommitté som avses i artikel 31.1. Syftet med samrådet skall vara att överväga behovet av sådana riktlinjer, deras räckvidd och innehåll.

2.   Om gemenskapsriktlinjer tas fram, skall kommissionen se till att de utarbetas och sprids

| a) | av eller i samråd med lämpliga företrädare för den europeiska foderbranschen och andra berörda parter, t.ex. konsumentgrupper, |
| --- | --- |

a)

av eller i samråd med lämpliga företrädare för den europeiska foderbranschen och andra berörda parter, t.ex. konsumentgrupper,

| b) | i samarbete med särskilt berörda parter, även behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

b)

i samarbete med särskilt berörda parter, även behöriga myndigheter.

3.   Gemenskapsriktlinjer skall utarbetas och spridas med beaktande av

| a) | relevanta handlingsregler i Codex Alimentarius,
  och |
| --- | --- |

a)

relevanta handlingsregler i Codex Alimentarius,

och

| b) | kraven i bilaga I när det gäller primärproduktion av foder. |
| --- | --- |

b)

kraven i bilaga I när det gäller primärproduktion av foder.

4.   Den kommitté som avses i artikel 31.1 skall bedöma utkastet till gemenskapsriktlinjer för att se till att

| a) | riktlinjerna har utarbetats i enlighet med punkterna 2 och 3, |
| --- | --- |

a)

riktlinjerna har utarbetats i enlighet med punkterna 2 och 3,

| b) | innehållet i riktlinjerna är praktiskt genomförbart för de relevanta sektorerna i hela gemenskapen,
  och |
| --- | --- |

b)

innehållet i riktlinjerna är praktiskt genomförbart för de relevanta sektorerna i hela gemenskapen,

och

| c) | riktlinjerna är ett lämpligt stöd för att se till att artiklarna 4, 5 och 6 följs inom de sektorer och/eller för de foder som omfattas. |
| --- | --- |

c)

riktlinjerna är ett lämpligt stöd för att se till att artiklarna 4, 5 och 6 följs inom de sektorer och/eller för de foder som omfattas.

5.   Kommissionen skall uppmana den kommitté som avses i artikel 31.1 att i samarbete med de enheter som anges i punkt 2 i denna artikel regelbundet se över alla gemenskapsriktlinjer som utarbetas i enlighet med denna artikel. Syftet med denna översyn skall vara att se till att riktlinjerna fortfarande är praktiskt genomförbara och att ta hänsyn till tekniska och vetenskapliga framsteg.

6.   Titlar på och hänvisningar till gemenskapsriktlinjer som utformats i enlighet med denna artikel skall offentliggöras i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.

KAPITEL IV

IMPORT OCH EXPORT

Artikel 23

Import

1.   Foderföretagare som importerar foder från tredjeländer skall se till att importen sker endast i enlighet med följande villkor:

| a) | Det avsändande tredjelandet är upptaget på en förteckning över tredjeländer från vilka foder får importeras, som upprättats i enlighet med artikel 48 i förordning (EG) nr 882/2004. |
| --- | --- |

a)

Det avsändande tredjelandet är upptaget på en förteckning över tredjeländer från vilka foder får importeras, som upprättats i enlighet med artikel 48 i förordning (EG) nr 882/2004.

| b) | Den avsändande anläggningen är upptagen på en förteckning över anläggningar från vilka foder får importeras, som upprättats och uppdateras av tredjelandet i enlighet med artikel 48 i förordning (EG) nr 882/2004. |
| --- | --- |

b)

Den avsändande anläggningen är upptagen på en förteckning över anläggningar från vilka foder får importeras, som upprättats och uppdateras av tredjelandet i enlighet med artikel 48 i förordning (EG) nr 882/2004.

| c) | Fodret har producerats av den avsändande anläggningen eller av en annan anläggning som finns upptagen på den förteckning som avses i led b, eller i gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

Fodret har producerats av den avsändande anläggningen eller av en annan anläggning som finns upptagen på den förteckning som avses i led b, eller i gemenskapen.

| d) | Fodret uppfyller






  i) | kraven i denna förordning och i annan gemenskapslagstiftning om bestämmelser för foder,
  eller |
| --- | --- | --- |

d)

Fodret uppfyller

i)

kraven i denna förordning och i annan gemenskapslagstiftning om bestämmelser för foder,

eller

| ii) | villkor som gemenskapen anser vara åtminstone likvärdiga,
  eller |
| --- | --- |

ii)

villkor som gemenskapen anser vara åtminstone likvärdiga,

eller

| iii) | om gemenskapen har slutit ett särskilt avtal med det exporterande landet, krav som ingår i detta avtal. |
| --- | --- |

iii)

om gemenskapen har slutit ett särskilt avtal med det exporterande landet, krav som ingår i detta avtal.

2.   En mall för en importlicens får godkännas i enlighet med förfarandet i artikel 31.2.

Artikel 24

Interimistiska åtgärder

Genom undantag från artikel 33 och i väntan på att förteckningar enligt artikel 23.1 a och 23.1 b skall sammanställas skall import även fortsättningsvis godkännas i enlighet med villkoren i artikel 6 i direktiv 98/51/EG.

Artikel 25

Export

Foder, inklusive foder för icke livsmedelsproducerande djur, som produceras i gemenskapen för att släppas ut på marknaden i tredjeländer måste uppfylla bestämmelserna i artikel 12 i förordning (EG) nr 178/2002.

KAPITEL V

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 26

Genomförandeåtgärder

Genomförandeåtgärder får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 31.2.

Artikel 27

Ändringar av bilagorna I, II och III

Bilagorna I, II och III får ändras i enlighet med förfarandet i artikel 31.2 för att ta hänsyn till

| a) | utvecklingen av regler för god praxis, |
| --- | --- |

a)

utvecklingen av regler för god praxis,

| b) | erfarenheter från genomförandet av HACCP-baserade system enligt artikel 6, |
| --- | --- |

b)

erfarenheter från genomförandet av HACCP-baserade system enligt artikel 6,

| c) | tekniska framsteg, |
| --- | --- |

c)

tekniska framsteg,

| d) | vetenskapliga utlåtanden, särskilt ny riskvärdering, |
| --- | --- |

d)

vetenskapliga utlåtanden, särskilt ny riskvärdering,

| e) | uppställandet av mål för fodersäkerhet,
  och |
| --- | --- |

e)

uppställandet av mål för fodersäkerhet,

och

| f) | utarbetandet av krav som rör särskilda verksamheter. |
| --- | --- |

f)

utarbetandet av krav som rör särskilda verksamheter.

Artikel 28

Undantag från bilagorna I, II och III

Undantag från bilagorna I, II och III får beviljas av särskilda skäl i enlighet med förfarandet i artikel 31.2, under förutsättning att dessa undantag inte motverkar denna förordnings syften.

Artikel 29

System för snabb varning

Om ett foder, inklusive foder för icke livsmedelsproducerande djur, innebär en allvarlig risk för människors eller djurs hälsa eller för miljön, skall artikel 50 i förordning (EG) nr 178/2002 tillämpas i tillämpliga delar.

Artikel 30

Påföljder

Medlemsstaterna skall fastställa regler om påföljder som skall tillämpas vid överträdelser av denna förordning och skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de genomförs. De föreskrivna påföljderna måste vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna skall anmäla bestämmelserna till kommissionen senast den 8 februari 2007 och skall utan dröjsmål underrätta kommissionen om alla eventuella senare ändringar av dessa bestämmelser.

Artikel 31

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002 (nedan kallad ”kommittén”).

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 32

Samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

Kommissionen skall samråda med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet i frågor som omfattas av denna förordning och som kan ha väsentlig betydelse för folkhälsan, framför allt innan den föreslår kriterier eller mål enligt artikel 5.3.

Artikel 33

Upphävande

Följande direktiv skall, utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter när det gäller tidsfrister för införlivande, upphöra att gälla med verkan från och med den 1 januari 2006:

| a) | Rådets direktiv 95/69/EG. |
| --- | --- |

a)

Rådets direktiv 95/69/EG.

| b) | Kommissionens direktiv 98/51/EG. |
| --- | --- |

b)

Kommissionens direktiv 98/51/EG.

Artikel 34

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 12 januari 2005.

På Europaparlamentets vägnar

J. P. BORRELL FONTELLES

Ordförande

På rådets vägnar

N. SCHMIT

Ordförande

---

(1)  EUT C 32, 5.2.2004, s. 97.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 31 mars 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 21 december 2004.

2

(3)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1642/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 4).

3

(4)  EGT L 332, 30.12.1995, s. 15. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

4

(5)  EGT L 213, 21.7.1982, s. 8. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

5

(6)  EGT L 208, 24.7.1998, s. 43.

6

(7)  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1 (rättelse i EUT L 191, 28.5.2004, s. 1).

7

(8)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

8

(9)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 1 (rättelse i EUT L 226, 25.6.2004, s. 3).

9

(10)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

10

---

BILAGA I

PRIMÄRPRODUKTION

DEL A

Krav för foderföretag inom primärproduktion av foder i enlighet med artikel 5.1

I.   Hygienbestämmelser

| 1. | Foderföretagare som ansvarar för primärproduktion av foder skall se till att verksamheten styrs och genomförs på ett sätt som förebygger, undanröjer eller minskar faror som kan äventyra fodersäkerheten. |
| --- | --- |

1.

Foderföretagare som ansvarar för primärproduktion av foder skall se till att verksamheten styrs och genomförs på ett sätt som förebygger, undanröjer eller minskar faror som kan äventyra fodersäkerheten.

| 2. | Foderföretagarna skall så långt som möjligt se till att primärprodukter som produceras, bereds, rengörs, förpackas, lagras och transporteras på deras ansvar skyddas mot kontaminering och förstöring. |
| --- | --- |

2.

Foderföretagarna skall så långt som möjligt se till att primärprodukter som produceras, bereds, rengörs, förpackas, lagras och transporteras på deras ansvar skyddas mot kontaminering och förstöring.

| 3. | Foderföretagarna skall uppfylla skyldigheterna i punkterna 1 och 2 genom att iaktta tillämpliga bestämmelser i gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning i fråga om kontroll av faror, vilket inbegriper






  i) | åtgärder för att kontrollera farlig kontaminering, exempelvis från luft, jord, vatten, gödningsmedel, växtskyddsmedel, bekämpningsmedel, veterinärmedicinska läkemedel samt hantering och bortskaffande av avfall,
  och |
| --- | --- | --- |

3.

Foderföretagarna skall uppfylla skyldigheterna i punkterna 1 och 2 genom att iaktta tillämpliga bestämmelser i gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning i fråga om kontroll av faror, vilket inbegriper

i)

åtgärder för att kontrollera farlig kontaminering, exempelvis från luft, jord, vatten, gödningsmedel, växtskyddsmedel, bekämpningsmedel, veterinärmedicinska läkemedel samt hantering och bortskaffande av avfall,

och

| ii) | åtgärder som rör växtskydd, djurhälsa och miljö och som kan påverka fodersäkerheten, inklusive program för övervakning och kontroll av zoonoser och zoonotiska smittämnen. |
| --- | --- |

ii)

åtgärder som rör växtskydd, djurhälsa och miljö och som kan påverka fodersäkerheten, inklusive program för övervakning och kontroll av zoonoser och zoonotiska smittämnen.

| 4. | Vid behov skall foderföretagare vidta adekvata åtgärder i synnerhet för att






  a) | se till att lokaler, utrustning, behållare, transportlådor och fordon som används för produktion, beredning, klassificering, förpackning, lagring och transport av foder hålls rena och, när det är nödvändigt, desinficeras på lämpligt sätt efter rengöringen, |
| --- | --- | --- |

4.

Vid behov skall foderföretagare vidta adekvata åtgärder i synnerhet för att

a)

se till att lokaler, utrustning, behållare, transportlådor och fordon som används för produktion, beredning, klassificering, förpackning, lagring och transport av foder hålls rena och, när det är nödvändigt, desinficeras på lämpligt sätt efter rengöringen,

| b) | när det är nödvändigt säkerställa hygieniska produktions-, transport- och lagringsförhållanden för foder samt dess renhet, |
| --- | --- |

b)

när det är nödvändigt säkerställa hygieniska produktions-, transport- och lagringsförhållanden för foder samt dess renhet,

| c) | använda rent vatten när det är nödvändigt att förhindra farlig kontaminering, |
| --- | --- |

c)

använda rent vatten när det är nödvändigt att förhindra farlig kontaminering,

| d) | så långt möjligt förhindra att djur och skadedjur orsakar kontaminering, |
| --- | --- |

d)

så långt möjligt förhindra att djur och skadedjur orsakar kontaminering,

| e) | lagra och hantera avfall och farliga ämnen separat och på ett säkert sätt så att kontaminering förhindras, |
| --- | --- |

e)

lagra och hantera avfall och farliga ämnen separat och på ett säkert sätt så att kontaminering förhindras,

| f) | se till att förpackningsmaterial inte förorsakar farlig kontaminering av foder, |
| --- | --- |

f)

se till att förpackningsmaterial inte förorsakar farlig kontaminering av foder,

| g) | beakta resultaten av alla relevanta analyser som utförts på prover från primärprodukter eller andra prover av betydelse för fodersäkerhet. |
| --- | --- |

g)

beakta resultaten av alla relevanta analyser som utförts på prover från primärprodukter eller andra prover av betydelse för fodersäkerhet.

II.   Journaler

| 1. | Foderföretagare skall på lämpligt sätt och under en lämplig tid, som är anpassad till foderföretagets verksamhet och storlek, föra och bevara journaler med uppgifter om de åtgärder som vidtagits för att kontrollera faror. Foderföretagare måste ge den behöriga myndigheten tillgång till relevanta uppgifter i dessa journaler. |
| --- | --- |

1.

Foderföretagare skall på lämpligt sätt och under en lämplig tid, som är anpassad till foderföretagets verksamhet och storlek, föra och bevara journaler med uppgifter om de åtgärder som vidtagits för att kontrollera faror. Foderföretagare måste ge den behöriga myndigheten tillgång till relevanta uppgifter i dessa journaler.

| 2. | Foderföretagare måste särskilt föra journal över






  a) | all användning av växtskydds- och bekämpningsmedel, |
| --- | --- | --- |

2.

Foderföretagare måste särskilt föra journal över

a)

all användning av växtskydds- och bekämpningsmedel,

| b) | användning av genetiskt modifierat utsäde, |
| --- | --- |

b)

användning av genetiskt modifierat utsäde,

| c) | all förekomst av skadedjur eller sjukdomar som kan påverka säkerheten hos primärprodukter, |
| --- | --- |

c)

all förekomst av skadedjur eller sjukdomar som kan påverka säkerheten hos primärprodukter,

| d) | resultaten av alla analyser som utförts på prover från primärprodukter eller andra prover som tagits i diagnostiska syften och som är av betydelse för fodersäkerheten, |
| --- | --- |

d)

resultaten av alla analyser som utförts på prover från primärprodukter eller andra prover som tagits i diagnostiska syften och som är av betydelse för fodersäkerheten,

| e) | vid varje sändning, varifrån det kommer och i vilken mängd, samt vid varje leverans, vart det sålts och i vilken mängd. |
| --- | --- |

e)

vid varje sändning, varifrån det kommer och i vilken mängd, samt vid varje leverans, vart det sålts och i vilken mängd.

| 3. | Andra personer, som veterinärer, agronomer och jordbrukstekniker, får bistå foderföretagarna med att föra journaler som är relevanta för den verksamhet de genomfört på jordbruksföretaget. |
| --- | --- |

3.

Andra personer, som veterinärer, agronomer och jordbrukstekniker, får bistå foderföretagarna med att föra journaler som är relevanta för den verksamhet de genomfört på jordbruksföretaget.

DEL B

Rekommendationer om riktlinjer för god praxis

| 1. | Om de nationella riktlinjer och gemenskapsriktlinjer som avses i kapitel III i denna förordning upprättas skall de innehålla riktlinjer för god praxis för kontroll av faror i primärproduktionen av foder. |
| --- | --- |

1.

Om de nationella riktlinjer och gemenskapsriktlinjer som avses i kapitel III i denna förordning upprättas skall de innehålla riktlinjer för god praxis för kontroll av faror i primärproduktionen av foder.

| 2. | Riktlinjerna för god praxis skall omfatta lämplig information om faror som kan uppstå i primärproduktionen av foder och om åtgärder för att kontrollera dessa faror, däribland relevanta åtgärder som anges i gemenskapslagstiftningen och den nationella lagstiftningen eller i gemenskapsprogram och nationella program som t.ex. följande:






  a) | Kontroll av kontaminering, t.ex. av mögelgifter, tungmetaller och radioaktiva ämnen. |
| --- | --- | --- |

2.

Riktlinjerna för god praxis skall omfatta lämplig information om faror som kan uppstå i primärproduktionen av foder och om åtgärder för att kontrollera dessa faror, däribland relevanta åtgärder som anges i gemenskapslagstiftningen och den nationella lagstiftningen eller i gemenskapsprogram och nationella program som t.ex. följande:

a)

Kontroll av kontaminering, t.ex. av mögelgifter, tungmetaller och radioaktiva ämnen.

| b) | Användning av vatten, organiskt avfall och gödningsmedel. |
| --- | --- |

b)

Användning av vatten, organiskt avfall och gödningsmedel.

| c) | Korrekt och lämplig användning av växtskydds- och bekämpningsmedel samt deras spårbarhet. |
| --- | --- |

c)

Korrekt och lämplig användning av växtskydds- och bekämpningsmedel samt deras spårbarhet.

| d) | Korrekt och lämplig användning av veterinärmedicinska läkemedel och fodertillsatser samt deras spårbarhet. |
| --- | --- |

d)

Korrekt och lämplig användning av veterinärmedicinska läkemedel och fodertillsatser samt deras spårbarhet.

| e) | Beredning, lagring och spårbarhet av foderråvaror. |
| --- | --- |

e)

Beredning, lagring och spårbarhet av foderråvaror.

| f) | Korrekt bortskaffande av döda djur, avfall och skräp. |
| --- | --- |

f)

Korrekt bortskaffande av döda djur, avfall och skräp.

| g) | Skyddsåtgärder för att förhindra införande av smittsamma sjukdomar som kan överföras till djur genom foder, och skyldighet att underrätta den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

g)

Skyddsåtgärder för att förhindra införande av smittsamma sjukdomar som kan överföras till djur genom foder, och skyldighet att underrätta den behöriga myndigheten.

| h) | Förfaranden, rutiner och metoder för att se till att foder produceras, bereds, förpackas, lagras och transporteras under lämpliga hygieniska förhållanden, inbegripet grundlig rengöring och skadedjursbekämpning. |
| --- | --- |

h)

Förfaranden, rutiner och metoder för att se till att foder produceras, bereds, förpackas, lagras och transporteras under lämpliga hygieniska förhållanden, inbegripet grundlig rengöring och skadedjursbekämpning.

| i) | Detaljer som rör journalföring. |
| --- | --- |

i)

Detaljer som rör journalföring.

---

BILAGA II

KRAV FÖR FODERFÖRETAG INOM ANDRA LED ÄN PRIMÄRPRODUKTION AV FODER I ENLIGHET MED ARTIKEL 5.1

LOKALER OCH UTRUSTNING

| 1. | Foderbearbetningslokaler, lagerutrymmen, utrustning, behållare, transportlådor, fordon och deras omedelbara omgivning skall hållas rena, och effektiva program för bekämpning av skadedjur skall genomföras. |
| --- | --- |

1.

Foderbearbetningslokaler, lagerutrymmen, utrustning, behållare, transportlådor, fordon och deras omedelbara omgivning skall hållas rena, och effektiva program för bekämpning av skadedjur skall genomföras.

| 2. | Lokalernas och utrustningens planering, utformning, konstruktion och storlek skall






  a) | möjliggöra adekvat rengöring och/eller desinficering, |
| --- | --- | --- |

2.

Lokalernas och utrustningens planering, utformning, konstruktion och storlek skall

a)

möjliggöra adekvat rengöring och/eller desinficering,

| b) | vara sådan att risken för fel minimeras och kontaminering, korskontaminering och all annan försämring av produkternas säkerhet och kvalitet undviks. Maskiner som kommer i kontakt med foder skall torkas efter våtrengöring. |
| --- | --- |

b)

vara sådan att risken för fel minimeras och kontaminering, korskontaminering och all annan försämring av produkternas säkerhet och kvalitet undviks. Maskiner som kommer i kontakt med foder skall torkas efter våtrengöring.

| 3. | Lokaler och utrustning som används för blandning och/eller tillverkning skall regelbundet kontrolleras på lämpligt sätt i enlighet med de skriftliga förfaranden som tillverkaren upprättat på förhand för produkterna.






  a) | Alla vågar och all mätutrustning som används vid tillverkningen av foder skall vara lämpliga för de vikt- och volymmängder som skall mätas och deras exakthet skall regelbundet mätas och testas. |
| --- | --- | --- |

3.

Lokaler och utrustning som används för blandning och/eller tillverkning skall regelbundet kontrolleras på lämpligt sätt i enlighet med de skriftliga förfaranden som tillverkaren upprättat på förhand för produkterna.

a)

Alla vågar och all mätutrustning som används vid tillverkningen av foder skall vara lämpliga för de vikt- och volymmängder som skall mätas och deras exakthet skall regelbundet mätas och testas.

| b) | Alla blandare som används vid tillverkningen av foder skall vara lämpliga för de vikt- och volymmängder som blandas och skall klara av att tillverka lämpliga homogena blandningar och homogena utspädningar. Foderföretagarna skall visa att blandarna är effektiva när det gäller homogenitet. |
| --- | --- |

b)

Alla blandare som används vid tillverkningen av foder skall vara lämpliga för de vikt- och volymmängder som blandas och skall klara av att tillverka lämpliga homogena blandningar och homogena utspädningar. Foderföretagarna skall visa att blandarna är effektiva när det gäller homogenitet.

| 4. | Lokalerna skall ha adekvat naturlig och/eller artificiell belysning. |
| --- | --- |

4.

Lokalerna skall ha adekvat naturlig och/eller artificiell belysning.

| 5. | Avloppen skall vara adekvata för avsett ändamål. De skall vara utformade och konstruerade på ett sådant sätt att risken för kontaminering av foder undviks. |
| --- | --- |

5.

Avloppen skall vara adekvata för avsett ändamål. De skall vara utformade och konstruerade på ett sådant sätt att risken för kontaminering av foder undviks.

| 6. | Det vatten som används vid fodertillverkning skall vara av lämplig kvalitet för djur. Vattenledningarna skall vara av inert material. |
| --- | --- |

6.

Det vatten som används vid fodertillverkning skall vara av lämplig kvalitet för djur. Vattenledningarna skall vara av inert material.

| 7. | Avloppsvatten, avfall och regnvatten skall bortskaffas på ett sådant sätt att utrustning samt fodrets säkerhet och kvalitet säkert inte påverkas. Nedbrytning och damm skall kontrolleras för att förhindra skadedjursangrepp. |
| --- | --- |

7.

Avloppsvatten, avfall och regnvatten skall bortskaffas på ett sådant sätt att utrustning samt fodrets säkerhet och kvalitet säkert inte påverkas. Nedbrytning och damm skall kontrolleras för att förhindra skadedjursangrepp.

| 8. | Fönster och andra öppningar måste vid behov säkras mot skadedjur. Dörrar måste sluta tätt och vara säkra mot skadedjur när de är stängda. |
| --- | --- |

8.

Fönster och andra öppningar måste vid behov säkras mot skadedjur. Dörrar måste sluta tätt och vara säkra mot skadedjur när de är stängda.

| 9. | Vid behov måste innertak och inventarier som är fästa i taket vara utformade, konstruerade och behandlade på ett sådant sätt att ansamling av smuts förhindras och att kondensbildning, uppkomst av oönskat mögel och avgivande av partiklar som kan påverka fodrets säkerhet och kvalitet begränsas. |
| --- | --- |

9.

Vid behov måste innertak och inventarier som är fästa i taket vara utformade, konstruerade och behandlade på ett sådant sätt att ansamling av smuts förhindras och att kondensbildning, uppkomst av oönskat mögel och avgivande av partiklar som kan påverka fodrets säkerhet och kvalitet begränsas.

PERSONAL

Foderföretagen måste ha tillräckligt med personal som har de kunskaper och kvalifikationer som krävs för tillverkning av produkterna i fråga. En organisationsplan som i detalj anger den arbetsledande personalens kvalifikationer (t.ex. utbildningsbevis, yrkeserfarenhet) och ansvar skall upprättas och hållas tillgänglig för de behöriga myndigheter som ansvarar för tillsynen. All personal måste få en tydlig, skriftlig information om sina uppgifter, ansvarsområden och befogenheter, särskilt i samband med förändringar, så att den önskade produktkvaliteten uppnås.

PRODUKTION

| 1. | En kvalificerad person skall utses för att ansvara för produktionen. |
| --- | --- |

1.

En kvalificerad person skall utses för att ansvara för produktionen.

| 2. | Foderföretagare skall se till att de olika stegen av produktionen genomförs i enlighet med på förhand upprättade skriftliga förfaranden och anvisningar, vilka syftar till att definiera, kontrollera och styra kontrollen av tillverkningsprocessens kritiska moment. |
| --- | --- |

2.

Foderföretagare skall se till att de olika stegen av produktionen genomförs i enlighet med på förhand upprättade skriftliga förfaranden och anvisningar, vilka syftar till att definiera, kontrollera och styra kontrollen av tillverkningsprocessens kritiska moment.

| 3. | Åtgärder av teknisk eller organisatorisk art skall vidtas för att vid behov undvika eller minska korskontaminering och felaktigheter. Tillräckliga och anpassade resurser skall finnas tillgängliga för att utföra kontroller under tillverkningen. |
| --- | --- |

3.

Åtgärder av teknisk eller organisatorisk art skall vidtas för att vid behov undvika eller minska korskontaminering och felaktigheter. Tillräckliga och anpassade resurser skall finnas tillgängliga för att utföra kontroller under tillverkningen.

| 4. | Förekomsten av förbjudet foder, främmande ämnen och andra kontaminanter när det gäller människors eller djurs hälsa skall övervakas, och lämpliga kontrollstrategier skall tillämpas för att minska risken. |
| --- | --- |

4.

Förekomsten av förbjudet foder, främmande ämnen och andra kontaminanter när det gäller människors eller djurs hälsa skall övervakas, och lämpliga kontrollstrategier skall tillämpas för att minska risken.

| 5. | Avfall och råvaror som inte är lämpliga som foder bör isoleras och identifieras. Allt sådant material som innehåller farliga halter av veterinärmedicinska läkemedel, främmande ämnen eller andra risker skall hanteras på lämpligt sätt och inte användas som foder. |
| --- | --- |

5.

Avfall och råvaror som inte är lämpliga som foder bör isoleras och identifieras. Allt sådant material som innehåller farliga halter av veterinärmedicinska läkemedel, främmande ämnen eller andra risker skall hanteras på lämpligt sätt och inte användas som foder.

| 6. | Foderföretagare skall vidta lämpliga åtgärder för att garantera att produkterna kan spåras på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

6.

Foderföretagare skall vidta lämpliga åtgärder för att garantera att produkterna kan spåras på ett effektivt sätt.

KVALITETSKONTROLL

| 1. | När så är lämpligt skall en kvalificerad person utses för att ansvara för kvalitetskontrollen. |
| --- | --- |

1.

När så är lämpligt skall en kvalificerad person utses för att ansvara för kvalitetskontrollen.

| 2. | Foderföretagen skall som en del av systemet för kvalitetskontroll ha tillgång till ett laboratorium med tillräcklig personal och utrustning. |
| --- | --- |

2.

Foderföretagen skall som en del av systemet för kvalitetskontroll ha tillgång till ett laboratorium med tillräcklig personal och utrustning.

| 3. | En skriftlig kvalitetskontrollplan skall upprättas och genomföras, och den skall bland annat innefatta kontroll av de kritiska momenten i tillverkningsprocessen, på vilket sätt och hur ofta provtagningarna görs, vilka analysmetoder som tillämpas och hur ofta analyser görs, efterlevnaden av specifikationerna – och vad som händer om specifikationerna inte efterlevs – från och med bearbetade råvaror till slutprodukter. |
| --- | --- |

3.

En skriftlig kvalitetskontrollplan skall upprättas och genomföras, och den skall bland annat innefatta kontroll av de kritiska momenten i tillverkningsprocessen, på vilket sätt och hur ofta provtagningarna görs, vilka analysmetoder som tillämpas och hur ofta analyser görs, efterlevnaden av specifikationerna – och vad som händer om specifikationerna inte efterlevs – från och med bearbetade råvaror till slutprodukter.

| 4. | För att säkerställa spårbarheten skall tillverkaren dokumentera de råvaror som använts i slutprodukten. Dokumentationen skall finnas tillgänglig för de behöriga myndigheterna under en lämplig tidsperiod beroende på den användning för vilken produkterna släpps ut på marknaden. Från ingredienserna och från varje parti av produkter som tillverkas och släpps ut på marknaden eller (vid kontinuerlig produktion) från varje definierad del av produktionen skall dessutom prover tas i tillräcklig mängd, enligt ett förfarande som tillverkaren angivit på förhand, och bevaras för att säkerställa spårning (regelbundet om det gäller tillverkning uteslutande för tillverkarens egna behov). Proverna skall förseglas och märkas så att de lätt kan identifieras. De skall bevaras under sådana lagringsförhållanden att onormala förändringar av provets sammansättning eller försämring förhindras. Proverna skall finnas tillgängliga för de behöriga myndigheterna så länge som anses lämpligt beroende på den användning för vilken fodret släpps ut på marknaden. När det gäller djurfoder för icke livsmedelsproducerande djur behöver tillverkaren av djurfodret endast behålla prover tagna på den färdiga produkten. |
| --- | --- |

4.

För att säkerställa spårbarheten skall tillverkaren dokumentera de råvaror som använts i slutprodukten. Dokumentationen skall finnas tillgänglig för de behöriga myndigheterna under en lämplig tidsperiod beroende på den användning för vilken produkterna släpps ut på marknaden. Från ingredienserna och från varje parti av produkter som tillverkas och släpps ut på marknaden eller (vid kontinuerlig produktion) från varje definierad del av produktionen skall dessutom prover tas i tillräcklig mängd, enligt ett förfarande som tillverkaren angivit på förhand, och bevaras för att säkerställa spårning (regelbundet om det gäller tillverkning uteslutande för tillverkarens egna behov). Proverna skall förseglas och märkas så att de lätt kan identifieras. De skall bevaras under sådana lagringsförhållanden att onormala förändringar av provets sammansättning eller försämring förhindras. Proverna skall finnas tillgängliga för de behöriga myndigheterna så länge som anses lämpligt beroende på den användning för vilken fodret släpps ut på marknaden. När det gäller djurfoder för icke livsmedelsproducerande djur behöver tillverkaren av djurfodret endast behålla prover tagna på den färdiga produkten.

LAGRING OCH TRANSPORT

| 1. | Bearbetat foder skall hållas separat från obearbetade foderråvaror och fodertillsatser för att undvika korskontaminering av det bearbetade fodret, och lämpliga förpackningsmaterial skall användas. |
| --- | --- |

1.

Bearbetat foder skall hållas separat från obearbetade foderråvaror och fodertillsatser för att undvika korskontaminering av det bearbetade fodret, och lämpliga förpackningsmaterial skall användas.

| 2. | Foder skall lagras och transporteras i lämpliga behållare. De skall förvaras i lokaler som utformats, anpassats och underhålls för att säkerställa goda lagringsförhållanden och dit endast de personer som fått foderföretagarnas tillstånd har tillträde. |
| --- | --- |

2.

Foder skall lagras och transporteras i lämpliga behållare. De skall förvaras i lokaler som utformats, anpassats och underhålls för att säkerställa goda lagringsförhållanden och dit endast de personer som fått foderföretagarnas tillstånd har tillträde.

| 3. | Foder skall lagras och transporteras så att de lätt kan identifieras och så att all förväxling eller korskontaminering undviks och förskämning förhindras. |
| --- | --- |

3.

Foder skall lagras och transporteras så att de lätt kan identifieras och så att all förväxling eller korskontaminering undviks och förskämning förhindras.

| 4. | Behållare och utrustning som används för transport, lagring, överföring, hantering och vägning av foder skall hållas rena. Rengöringsprogram skall införas och spår av rengöringsmedel och desinfektionsmedel skall minimeras. |
| --- | --- |

4.

Behållare och utrustning som används för transport, lagring, överföring, hantering och vägning av foder skall hållas rena. Rengöringsprogram skall införas och spår av rengöringsmedel och desinfektionsmedel skall minimeras.

| 5. | All nedbrytning skall minimeras och hållas under kontroll för att begränsa skadedjursangrepp. |
| --- | --- |

5.

All nedbrytning skall minimeras och hållas under kontroll för att begränsa skadedjursangrepp.

| 6. | Vid behov skall temperaturen vara så låg som möjligt för att undvika kondensation och nedbrytning. |
| --- | --- |

6.

Vid behov skall temperaturen vara så låg som möjligt för att undvika kondensation och nedbrytning.

JOURNALER

| 1. | Alla foderföretagare, inbegripet de som verkar uteslutande som handelsidkare utan att någonsin inneha produkten i sina lokaler, skall föra ett register över relevanta uppgifter om inköp, produktion och försäljning för effektiv spårning från mottagande och sändning, inklusive export, till slutdestinationen. |
| --- | --- |

1.

Alla foderföretagare, inbegripet de som verkar uteslutande som handelsidkare utan att någonsin inneha produkten i sina lokaler, skall föra ett register över relevanta uppgifter om inköp, produktion och försäljning för effektiv spårning från mottagande och sändning, inklusive export, till slutdestinationen.

| 2. | Foderföretagare, utom mellanhänder som uteslutande verkar som återförsäljare utan att någonsin hantera produkten i sina lokaler, skall ha följande dokumentation i ett register:






  a) | Dokumentation som gäller tillverkningsprocessen och kontrollerna.
  Foderföretagen skall ha ett dokumentationssystem, dels för att kunna definiera och säkerställa kontrollen av de kritiska momenten i tillverkningsprocessen, dels för att upprätta och genomföra en kvalitetskontrollplan. De skall arkivera resultaten från de relevanta kontrollerna. Samtliga dessa dokument skall arkiveras så att det går att spåra varje parti av produkter som släppts ut på marknaden och avgöra ansvarsfrågan vid reklamationer. |
| --- | --- | --- |

2.

Foderföretagare, utom mellanhänder som uteslutande verkar som återförsäljare utan att någonsin hantera produkten i sina lokaler, skall ha följande dokumentation i ett register:

a)

Dokumentation som gäller tillverkningsprocessen och kontrollerna.

Foderföretagen skall ha ett dokumentationssystem, dels för att kunna definiera och säkerställa kontrollen av de kritiska momenten i tillverkningsprocessen, dels för att upprätta och genomföra en kvalitetskontrollplan. De skall arkivera resultaten från de relevanta kontrollerna. Samtliga dessa dokument skall arkiveras så att det går att spåra varje parti av produkter som släppts ut på marknaden och avgöra ansvarsfrågan vid reklamationer.

| b) | Dokumentation i samband med spårbarhet, särskilt följande:






  i) | Fodertillsatser






  — | Typ och mängd av producerade tillsatser, respektive tillverkningsdatum och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Dokumentation i samband med spårbarhet, särskilt följande:

i)

Fodertillsatser

—

Typ och mängd av producerade tillsatser, respektive tillverkningsdatum och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen.

| — | Namn på och adress till den anläggning till vilken tillsatserna levererats, typ och mängd av levererade tillsatser och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen. |
| --- | --- |

—

Namn på och adress till den anläggning till vilken tillsatserna levererats, typ och mängd av levererade tillsatser och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen.

| ii) | Produkter som omfattas av direktiv 82/471/EEG






  — | Typ av produkter och producerad mängd, respektive tillverkningsdatum och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen. |
| --- | --- | --- |

ii)

Produkter som omfattas av direktiv 82/471/EEG

—

Typ av produkter och producerad mängd, respektive tillverkningsdatum och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen.

| — | Namn på och adresser till anläggningar eller användare (anläggningar eller jordbrukare) till vilka produkterna levererats, typ och mängd av levererade produkter och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen. |
| --- | --- |

—

Namn på och adresser till anläggningar eller användare (anläggningar eller jordbrukare) till vilka produkterna levererats, typ och mängd av levererade produkter och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen.

| iii) | Förblandningar






  — | Namn på och adresser till tillverkarna eller leverantörerna av tillsatser, typ och mängd av använda tillsatser och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen. |
| --- | --- | --- |

iii)

Förblandningar

—

Namn på och adresser till tillverkarna eller leverantörerna av tillsatser, typ och mängd av använda tillsatser och, i förekommande fall, nummer på partiet eller, vid kontinuerlig tillverkning, den angivna delen av produktionen.

| — | Tillverkningsdatum för förblandningen och, i förekommande fall, nummer på partiet. |
| --- | --- |

—

Tillverkningsdatum för förblandningen och, i förekommande fall, nummer på partiet.

| — | Namn på och adress till den anläggning till vilka förblandningen levereras, leveransdatum, typ och mängd av levererad förblandning och, i förekommande fall, nummer på partiet. |
| --- | --- |

—

Namn på och adress till den anläggning till vilka förblandningen levereras, leveransdatum, typ och mängd av levererad förblandning och, i förekommande fall, nummer på partiet.

| iv) | Foderblandningar/foderråvarublandningar






  — | Namn på och adresser till tillverkarna eller leverantörerna av tillsatser, förblandningar/eller typ och mängd av använd förblandning och, i förekommande fall, nummer på partiet. |
| --- | --- | --- |

iv)

Foderblandningar/foderråvarublandningar

—

Namn på och adresser till tillverkarna eller leverantörerna av tillsatser, förblandningar/eller typ och mängd av använd förblandning och, i förekommande fall, nummer på partiet.

| — | Namn på och adresser till leverantörerna av foder och tilläggsfoder samt leveransdatum. |
| --- | --- |

—

Namn på och adresser till leverantörerna av foder och tilläggsfoder samt leveransdatum.

| — | Foderblandningens typ, mängd och sammansättning. |
| --- | --- |

—

Foderblandningens typ, mängd och sammansättning.

| — | Typ och mängd av tillverkade foderråvaror eller foderblandningar, tillverkningsdatum och namn på och adress till köparen (t.ex. jordbrukare, andra foderföretagare). |
| --- | --- |

—

Typ och mängd av tillverkade foderråvaror eller foderblandningar, tillverkningsdatum och namn på och adress till köparen (t.ex. jordbrukare, andra foderföretagare).

REKLAMATIONER OCH ÅTERKALLANDE AV PRODUKTER

| 1. | Foderföretagarna skall upprätta ett system för registrering och behandling av reklamationer. |
| --- | --- |

1.

Foderföretagarna skall upprätta ett system för registrering och behandling av reklamationer.

| 2. | De skall, om det visar sig vara nödvändigt, upprätta ett system för ett snabbt återkallande av produkter som gått ut i distributionsledet. Foderföretagarna skall genom skriftliga förfaranden precisera vad som händer med återkallade produkter, och dessa skall bedömas på nytt genom kvalitetskontroll innan de släpps ut på marknaden igen. |
| --- | --- |

2.

De skall, om det visar sig vara nödvändigt, upprätta ett system för ett snabbt återkallande av produkter som gått ut i distributionsledet. Foderföretagarna skall genom skriftliga förfaranden precisera vad som händer med återkallade produkter, och dessa skall bedömas på nytt genom kvalitetskontroll innan de släpps ut på marknaden igen.

---

BILAGA III

GODA UTFODRINGSRUTINER

BETESGÅNG

Betande på betesmark och odlingsmark skall ske på ett sätt som minimerar kontaminering av livsmedel av animaliskt ursprung genom fysiska, biologiska eller kemiska faror.

För att minimera biologisk korskontaminering från naturgödsel i de fall ett sådant potentiellt problem förekommer och för att se till att karensperioden för användning av kemikalier inom jordbruket följs, skall i förekommande fall ett lämpligt uppehåll iakttas innan djur tillåts beta på betesmark eller äta av grödor och odlingsrester, samt mellan betesrotationerna.

KRAV PÅ STALL OCH UTFODRINGSUTRUSTNING

Enheten för djurproduktion skall utformas så att den kan rengöras på ett tillfredsställande sätt. Djurproduktionsenheten och utfodringsutrustningen skall rengöras grundligt och regelbundet för att förhindra uppkomst av faror. Kemikalier som används vid rengöring och desinfektion skall användas enligt anvisningarna och lagras separat från foder och utfodringsplatser.

Ett system för bekämpning av skadedjur skall tas i bruk för att förhindra att skadedjur kommer in i djurproduktionsenheten, vilket minskar möjligheten till kontaminering av foder och strö eller av djurproduktionsenheten.

Byggnader och utfodringsutrustning skall hållas rena. System för regelbundet avlägsnande av gödsel, avfall och andra eventuella källor till kontaminering av foder skall tas i bruk.

Foder och strö som används i djurproduktionsenheten skall bytas ut ofta och inte tillåtas bli mögligt.

UTFODRING

1.   Lagring

Foder skall lagras separat från kemikalier och andra produkter som är förbjudna i djurfoder. Lagerområden och behållare skall hållas rena och torra, och vid behov skall lämpliga kontrollåtgärder vidtas för att bekämpa skadedjur. Lagerområdena och behållarna skall rengöras regelbundet för att undvika onödig korskontaminering.

Utsäde skall lagras på rätt sätt och så att det är utom räckhåll för djur.

Om de är avsedda för olika kategorier av djur skall såväl foder som innehåller läkemedel som foder som inte innehåller läkemedel lagras så att risken för att de ges till djur som de inte är avsedda för minskas.

2.   Distribution

Jordbruksföretagets system för distribution av foder skall garantera att rätt foder skickas till rätt destination. Vid distribution och utfodring skall foder hanteras på ett sätt som garanterar att kontaminering inte sprids från kontaminerade lagerområden och genom kontaminerad utrustning. Foder som inte innehåller läkemedel skall hanteras separat från foder som innehåller läkemedel för att förhindra kontaminering.

Transportfordon och utfodringsutrustning på jordbruksföretaget skall rengöras regelbundet, särskilt om de används för att leverera och distribuera foder som innehåller läkemedel.

FODER OCH VATTEN

Vatten som är avsett som dricksvatten eller för vattenbruk skall vara av lämplig kvalitet för de djur som föds upp. Om det finns anledning att befara att djur eller djurprodukter kontamineras av vattnet skall åtgärder vidtas för att bedöma och minimera riskerna.

Utfodrings- och vattenutrustning skall utformas, byggas och placeras så att kontaminering av foder och vatten minimeras. Vattensystemen skall rengöras och underhållas regelbundet, när det är möjligt.

PERSONAL

Personer som ansvarar för utfodring och hantering av djur skall ha den förmåga, kunskap och kompetens som krävs.

---

BILAGA IV

KAPITEL 1

Godkända tillsatser enligt förordning (EG) nr 1831/2003

| — | Näringstillsatser: alla tillsatser i gruppen |
| --- | --- |

—

Näringstillsatser: alla tillsatser i gruppen

| — | Zootekniska tillsatser: alla tillsatser i gruppen






  — | Tekniska tillsatser
  Tillsatser som omfattas av bilaga I.1 b (antioxidanter) i förordning (EG) nr 1831/2003; endast de som har fastställd högsta tillåtna halt |
| --- | --- | --- |

—

Zootekniska tillsatser: alla tillsatser i gruppen

—

Tekniska tillsatser

Tillsatser som omfattas av bilaga I.1 b (antioxidanter) i förordning (EG) nr 1831/2003; endast de som har fastställd högsta tillåtna halt

| — | Organoleptiska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.2 a (färgämnen) i förordning (EG) nr 1831/2003: Karotenoider och xantophyller |
| --- | --- |

—

Organoleptiska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.2 a (färgämnen) i förordning (EG) nr 1831/2003: Karotenoider och xantophyller

Produkter som omfattas av direktiv 82/471/EEG

| — | Proteiner som framställts av mikroorganismer tillhörande grupperna bakterier, jästsvampar, alger, lägre svampar: alla produkter inom gruppen (utom undergrupp 1.2.1) |
| --- | --- |

—

Proteiner som framställts av mikroorganismer tillhörande grupperna bakterier, jästsvampar, alger, lägre svampar: alla produkter inom gruppen (utom undergrupp 1.2.1)

| — | Biprodukter från tillverkningen av aminosyror genom fermentation: alla produkter inom gruppen |
| --- | --- |

—

Biprodukter från tillverkningen av aminosyror genom fermentation: alla produkter inom gruppen

KAPITEL 2

Godkända tillsatser enligt förordning (EG) nr 1831/2003

| — | Zootekniska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.4 d (andra zootekniska tillsatser) i förordning (EG) nr 1831/2003






  — | Antibiotika: alla tillsatser |
| --- | --- | --- |

—

Zootekniska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.4 d (andra zootekniska tillsatser) i förordning (EG) nr 1831/2003

—

Antibiotika: alla tillsatser

| — | Koccidiostatika och histomonostatika: alla tillsatser |
| --- | --- |

—

Koccidiostatika och histomonostatika: alla tillsatser

| — | Tillväxtbefrämjande medel: alla tillsatser |
| --- | --- |

—

Tillväxtbefrämjande medel: alla tillsatser

| — | Näringstillsatser






  — | Tillsatser som omfattas av bilaga I.3 a (vitaminer, provitaminer och kemiskt väldefinierade ämnen med likartad effekt) i förordning (EG) nr 1831/2003: A och D |
| --- | --- | --- |

—

Näringstillsatser

—

Tillsatser som omfattas av bilaga I.3 a (vitaminer, provitaminer och kemiskt väldefinierade ämnen med likartad effekt) i förordning (EG) nr 1831/2003: A och D

| — | Tillsatser som omfattas av bilaga I.3 b (föreningar av spårelement) i förordning (EG) nr 1831/2003: Cu och Se. |
| --- | --- |

—

Tillsatser som omfattas av bilaga I.3 b (föreningar av spårelement) i förordning (EG) nr 1831/2003: Cu och Se.

KAPITEL 3

Godkända tillsatser enligt förordning (EG) nr 1831/2003

Zootekniska tillsatser: tillsatser som omfattas av bilaga I.4 d (andra zootekniska tillsatser) i förordning (EG) nr 1831/2003

| — | Antibiotika: alla tillsatser |
| --- | --- |

—

Antibiotika: alla tillsatser

| — | Koccidiostatika och histomonostatika: alla tillsatser |
| --- | --- |

—

Koccidiostatika och histomonostatika: alla tillsatser

| — | Tillväxtbefrämjande medel: alla tillsatser. |
| --- | --- |

—

Tillväxtbefrämjande medel: alla tillsatser.

---

BILAGA V

KAPITEL I

Förteckning över godkända foderföretag

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Identifikationsnummer | Verksamhet | Namn eller firmanamn (1) | Adress (2) | Anmärkningar |

1

2

3

4

5

Identifikationsnummer

Verksamhet

Namn eller firmanamn (1)

Adress (2)

Anmärkningar

KAPITEL II

Identifikationsnumret skall ha följande uppbyggnad:

| 1. | Tecknet ”α” om foderföretaget är godkänt. |
| --- | --- |

1.

Tecknet ”α” om foderföretaget är godkänt.

| 2. | ISO-koden för den medlemsstat eller det tredjeland där foderföretaget är beläget. |
| --- | --- |

2.

ISO-koden för den medlemsstat eller det tredjeland där foderföretaget är beläget.

| 3. | Ett nationellt referensnummer bestående av högst åtta alfanumeriska tecken. |
| --- | --- |

3.

Ett nationellt referensnummer bestående av högst åtta alfanumeriska tecken.

---

(1)  Foderföretagens namn eller firmanamn.

(2)  Adress till foderföretagen.

---

| 8.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 35/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 35/23

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 184/2005

av den 12 januari 2005

om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 285.1 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande som har avgetts i enlighet med artikel 105.4 i fördraget (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt fördraget skall kommissionen för rådet lägga fram rapporter för att rådet skall kunna övervaka den ekonomiska utvecklingen i varje medlemsstat och inom gemenskapen samt den ekonomiska politikens överensstämmelse med vissa allmänna riktlinjer. |
| --- | --- |

(1)

Enligt fördraget skall kommissionen för rådet lägga fram rapporter för att rådet skall kunna övervaka den ekonomiska utvecklingen i varje medlemsstat och inom gemenskapen samt den ekonomiska politikens överensstämmelse med vissa allmänna riktlinjer.

| (2) | Enligt fördraget skall kommissionen lägga fram förslag för rådet om hur den gemensamma handelspolitiken skall genomföras och rådet skall bemyndiga kommissionen att inleda nödvändiga förhandlingar. |
| --- | --- |

(2)

Enligt fördraget skall kommissionen lägga fram förslag för rådet om hur den gemensamma handelspolitiken skall genomföras och rådet skall bemyndiga kommissionen att inleda nödvändiga förhandlingar.

| (3) | Genomförandet och översynen av handelsavtal, bl.a. Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) (3) och Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs) (4), samt pågående och framtida förhandlingar om ytterligare avtal gör att relevant statistik behöver ställas till förfogande. |
| --- | --- |

(3)

Genomförandet och översynen av handelsavtal, bl.a. Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS) (3) och Avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (TRIPs) (4), samt pågående och framtida förhandlingar om ytterligare avtal gör att relevant statistik behöver ställas till förfogande.

| (4) | Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (5) (ENS 95) innehåller referensramen för de gemensamma standarder, definitioner, klassificeringar och räkenskapsregler som är avsedda att användas vid utarbetandet av medlemsstaternas räkenskaper för gemenskapens statistikbehov i syfte att få jämförbara resultat mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

Rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (5) (ENS 95) innehåller referensramen för de gemensamma standarder, definitioner, klassificeringar och räkenskapsregler som är avsedda att användas vid utarbetandet av medlemsstaternas räkenskaper för gemenskapens statistikbehov i syfte att få jämförbara resultat mellan medlemsstaterna.

| (5) | Enligt handlingsplanen för statistikkrav avseende EMU, som lades fram för rådet i september 2000, och den tredje, fjärde och femte lägesrapporten, som rådet också ställde sig bakom, skall kvartalsvisa europeiska räkenskaper tillhandahållas efter institutionell sektor inom 90 dagar. Det är nödvändigt att kvartalsvisa betalningsbalanssiffror tillhandahålls inom fastställd tid för att dessa kvartalsvisa europeiska räkenskaper skall kunna sammanställas. |
| --- | --- |

(5)

Enligt handlingsplanen för statistikkrav avseende EMU, som lades fram för rådet i september 2000, och den tredje, fjärde och femte lägesrapporten, som rådet också ställde sig bakom, skall kvartalsvisa europeiska räkenskaper tillhandahållas efter institutionell sektor inom 90 dagar. Det är nödvändigt att kvartalsvisa betalningsbalanssiffror tillhandahålls inom fastställd tid för att dessa kvartalsvisa europeiska räkenskaper skall kunna sammanställas.

| (6) | Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer (6) upprättas en gemensam ram för insamling, sammanställning, leverans och utvärdering av gemenskapsstatistik rörande struktur, verksamhet, konkurrenskraft och effektivitet hos företagen inom gemenskapen och där föreskrivs vilka variabler som skall samlas in på detta område. |
| --- | --- |

(6)

Genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 58/97 av den 20 december 1996 om statistik rörande företagsstrukturer (6) upprättas en gemensam ram för insamling, sammanställning, leverans och utvärdering av gemenskapsstatistik rörande struktur, verksamhet, konkurrenskraft och effektivitet hos företagen inom gemenskapen och där föreskrivs vilka variabler som skall samlas in på detta område.

| (7) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2560/2001 av den 19 december 2001 om gränsöverskridande betalningar i euro (7) fick direkta konsekvenser för insamlingen av statistik. En höjning av den gräns som fastställts i den förordningen skulle ha stor inverkan på såväl den börda som företagen åläggs genom sin rapporteringsskyldighet som kvaliteten på medlemsstaternas betalningsbalansstatistik, särskilt i de medlemsstater vars insamlingssystem baseras på betalningsrapportering. |
| --- | --- |

(7)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2560/2001 av den 19 december 2001 om gränsöverskridande betalningar i euro (7) fick direkta konsekvenser för insamlingen av statistik. En höjning av den gräns som fastställts i den förordningen skulle ha stor inverkan på såväl den börda som företagen åläggs genom sin rapporteringsskyldighet som kvaliteten på medlemsstaternas betalningsbalansstatistik, särskilt i de medlemsstater vars insamlingssystem baseras på betalningsrapportering.

| (8) | I Internationella valutafondens betalningsbalansmanual, Europeiska centralbankens (ECB) riktlinje av den 2 maj 2003 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta (8), FN:s manual för statistik över internationell handel med tjänster och OECD:s benchmarkdefinition av utländska direktinvesteringar beskrivs de generella reglerna för sammanställning av statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

(8)

I Internationella valutafondens betalningsbalansmanual, Europeiska centralbankens (ECB) riktlinje av den 2 maj 2003 om Europeiska centralbankens krav på rapportering av statistik över betalningsbalansen och utlandsställningen samt likviditeten i utländsk valuta (8), FN:s manual för statistik över internationell handel med tjänster och OECD:s benchmarkdefinition av utländska direktinvesteringar beskrivs de generella reglerna för sammanställning av statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar.

| (9) | ECB och kommissionen samordnar i förekommande fall insamlingen av statistik över betalningsbalansen. I denna förordning fastställs i synnerhet de statistiska uppgifter som kommissionen behöver från medlemsstaterna för att kunna framställa gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar. Vid framställningen och spridningen av denna gemenskapsstatistik samråder kommissionen och medlemsstaterna med varandra om frågor kring kvaliteten på de tillhandahållna uppgifterna och spridningen av dem. |
| --- | --- |

(9)

ECB och kommissionen samordnar i förekommande fall insamlingen av statistik över betalningsbalansen. I denna förordning fastställs i synnerhet de statistiska uppgifter som kommissionen behöver från medlemsstaterna för att kunna framställa gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar. Vid framställningen och spridningen av denna gemenskapsstatistik samråder kommissionen och medlemsstaterna med varandra om frågor kring kvaliteten på de tillhandahållna uppgifterna och spridningen av dem.

| (10) | I rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (9) föreskrivs att nationella regler om statistiskt insynsskydd inte får åberopas för att hindra utlämnandet av insynsskyddade uppgifter till EG:s statistikkontor (Eurostat) i de fall då någon gemenskapsrättsakt om gemenskapsstatistik föreskriver utlämnande av sådana uppgifter. |
| --- | --- |

(10)

I rådets förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 av den 11 juni 1990 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor (9) föreskrivs att nationella regler om statistiskt insynsskydd inte får åberopas för att hindra utlämnandet av insynsskyddade uppgifter till EG:s statistikkontor (Eurostat) i de fall då någon gemenskapsrättsakt om gemenskapsstatistik föreskriver utlämnande av sådana uppgifter.

| (11) | I rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (10) fastställs föreskrifter om insynsskydd som gäller insynsskyddade statistiska uppgifter som lämnats till ECB. |
| --- | --- |

(11)

I rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (10) fastställs föreskrifter om insynsskydd som gäller insynsskyddade statistiska uppgifter som lämnats till ECB.

| (12) | Framställningen av specifik gemenskapsstatistik omfattas av bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (11). |
| --- | --- |

(12)

Framställningen av specifik gemenskapsstatistik omfattas av bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 322/97 av den 17 februari 1997 om gemenskapsstatistik (11).

| (13) | Det finns ett klart behov att framställa gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar som följer gemensamma statistiska kvalitetsstandarder. |
| --- | --- |

(13)

Det finns ett klart behov att framställa gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar som följer gemensamma statistiska kvalitetsstandarder.

| (14) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen upprättandet av gemensamma statistiska kvalitetsstandarder för framställningen av jämförbar statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder, i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen enligt samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen upprättandet av gemensamma statistiska kvalitetsstandarder för framställningen av jämförbar statistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder, i enlighet med subsidiaritetsprincipen enligt artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen enligt samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (15) | För att garantera att de skyldigheter som fastställs i denna förordning uppfylls kan de nationella institutioner som ansvarar för uppgiftsinsamlingen i medlemsstaterna behöva få tillgång till administrativa datakällor, t.ex. företagsregister som förs av andra offentliga institutioner, och till andra databaser med information om gränsöverskridande transaktioner och positioner, om dessa uppgifter är nödvändiga för framställningen av gemenskapsstatistik. |
| --- | --- |

(15)

För att garantera att de skyldigheter som fastställs i denna förordning uppfylls kan de nationella institutioner som ansvarar för uppgiftsinsamlingen i medlemsstaterna behöva få tillgång till administrativa datakällor, t.ex. företagsregister som förs av andra offentliga institutioner, och till andra databaser med information om gränsöverskridande transaktioner och positioner, om dessa uppgifter är nödvändiga för framställningen av gemenskapsstatistik.

| (16) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12). |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning fastställs en gemensam ram för systematisk framställning av gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar.

Artikel 2

Överlämnande av uppgifter

1.   Medlemsstaterna skall till kommissionen (Eurostat) överlämna de uppgifter om betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar som avses i bilaga I. Uppgifterna skall överensstämma med definitionerna i bilaga II.

2.   Medlemsstaterna skall överlämna uppgifterna till kommissionen (Eurostat) i enlighet med de tidsfrister som anges i bilaga I.

Artikel 3

Datakällor

1.   Medlemsstaterna skall samla in de uppgifter som krävs enligt denna förordning med hjälp av alla källor som de anser relevanta och lämpliga. Det kan bland annat röra sig om administrativa uppgiftskällor som exempelvis företagsregister.

2.   Fysiska och juridiska personer som ombeds lämna uppgifter skall svara inom de tidsfrister och i överensstämmelse med de definitioner som anges av de nationella institutioner som ansvarar för uppgiftsinsamlingen i medlemsstaterna enligt denna förordning.

3.   Om de efterfrågade uppgifterna inte kan samlas in till en rimlig kostnad, kan bästa möjliga skattningar överlämnas (inbegripet nollvärden).

Artikel 4

Kvalitetskriterier och rapporter

1.   Medlemsstaterna skall vidta alla rimliga åtgärder som de anser vara nödvändiga för att se till att kvaliteten på de uppgifter som överlämnas överensstämmer med gemensamma kvalitetsstandarder.

2.   Medlemsstaterna skall överlämna en rapport till kommissionen om kvaliteten på de uppgifter som lämnats (nedan kallade kvalitetsrapporter).

3.   De gemensamma kvalitetsstandarderna samt kvalitetsrapporternas innehåll och periodicitet skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 11.2, med beaktande av effekterna av kostnaderna för insamling och sammanställning av uppgifterna samt av viktiga förändringar när det gäller insamlingen av uppgifter.

Kommissionen skall med bistånd av den i artikel 11 angivna Betalningsbalanskommittén och med utgångspunkt från kvalitetsrapporterna utvärdera kvaliteten på de uppgifter som lämnats. Kommissionens utvärdering skall sändas till Europaparlamentet för kännedom.

4.   Medlemsstaterna skall meddela kommissionen om större förändringar vad avser metoder eller andra förändringar som påverkar de uppgifter som lämnas, senast tre månader efter det att sådana eventuella förändringar blir tillämpliga. Kommissionen skall underrätta Europaparlamentet och övriga medlemsstater om detta.

Artikel 5

Dataflöden

Den statistik som skall framställas skall vid överföringen till kommissionen (Eurostat) grupperas i följande dataflöden:

| a) | Betalningsbalansens euroindikatorer. |
| --- | --- |

a)

Betalningsbalansens euroindikatorer.

| b) | Kvartalsstatistik över betalningsbalansen. |
| --- | --- |

b)

Kvartalsstatistik över betalningsbalansen.

| c) | Internationell handel med tjänster. |
| --- | --- |

c)

Internationell handel med tjänster.

| d) | Utländska direktinvesteringar, flöden. |
| --- | --- |

d)

Utländska direktinvesteringar, flöden.

| e) | Direktinvesteringar, stockar. |
| --- | --- |

e)

Direktinvesteringar, stockar.

Dessa dataflöden skall överensstämma med det som anges i bilaga I.

Artikel 6

Referensperiod och periodicitet

Medlemsstaterna skall sammanställa dessa dataflöden för ifrågavarande första referensperiod och med den periodicitet som anges i bilaga I.

Artikel 7

Överföring av uppgifter

Medlemsstaterna skall till kommissionen (Eurostat) överlämna de uppgifter som avses i denna förordning i det format och enligt det förfarande som kommissionen fastställt, i enlighet med förfarandet i artikel 11.2.

Artikel 8

Överföring och utväxling av förtroliga uppgifter

1.   Utan hinder av bestämmelserna i artikel 5.4 i förordning (Euratom, EEG) nr 1588/90 får insynsskyddade uppgifter överföras mellan Eurostat och ECB om detta är nödvändigt för att se till att EU:s betalningsbalanssiffror stämmer överens med betalningsbalanssiffrorna avseende det ekonomiska territoriet tillhörande de medlemsstater som har infört den gemensamma valutan.

2.   Punkt 1 skall tillämpas förutsatt att ECB tar vederbörlig hänsyn till de principer som definieras i artikel 10 i förordning (EG) nr 322/97 och överensstämmer med villkoren i artikel 14 i den förordningen.

3.   Förtroliga uppgifter enligt definitionen i artikel 13 i förordning (EG) nr 322/97 får utväxlas mellan medlemsstaterna om detta är nödvändigt för att säkra kvaliteten på EU:s betalningsbalanssiffror.

Medlemsstater som erhåller insynsskyddade uppgifter från andra medlemsstater skall behandla denna information förtroligt.

Artikel 9

Spridning

Kommissionen (Eurostat)skall sprida den gemenskapsstatistik som framställts enligt denna förordning med en periodicitet liknande den som anges i bilaga I.

Artikel 10

Anpassning till ekonomiska och tekniska förändringar

De åtgärder som är nödvändiga för att ta hänsyn till ekonomiska och tekniska förändringar skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 11.2.

Sådana åtgärder skall omfatta

| a) | uppdatering av definitionerna (bilaga II), |
| --- | --- |

a)

uppdatering av definitionerna (bilaga II),

| b) | uppdatering av uppgiftskrav, inklusive tidsfrister för inlämning samt revidering, utvidgning och eliminering av dataflöden (bilaga I). |
| --- | --- |

b)

uppdatering av uppgiftskrav, inklusive tidsfrister för inlämning samt revidering, utvidgning och eliminering av dataflöden (bilaga I).

Artikel 11

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av en betalningsbalanskommitté, nedan kallad ”kommittén”.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

4.   ECB får delta som observatör vid kommitténs sammanträden.

Artikel 12

Rapport om genomförandet

Senast den 28 februari 2010 skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet av denna förordning.

Denna rapport skall i synnerhet innehålla

| a) | uppgifter om kvaliteten på den statistik som framställts, |
| --- | --- |

a)

uppgifter om kvaliteten på den statistik som framställts,

| b) | en utvärdering av vilka fördelar den framställda statistiken medför för gemenskapen, medlemsstaterna och leverantörerna och användarna av statistik i förhållande till kostnaderna, |
| --- | --- |

b)

en utvärdering av vilka fördelar den framställda statistiken medför för gemenskapen, medlemsstaterna och leverantörerna och användarna av statistik i förhållande till kostnaderna,

| c) | en kartläggning av områden som kan förbättras och ändringar som anses nödvändiga med hänsyn till de resultat som erhållits, |
| --- | --- |

c)

en kartläggning av områden som kan förbättras och ändringar som anses nödvändiga med hänsyn till de resultat som erhållits,

| d) | en översyn av kommitténs verksamhet och rekommendationer om huruvida genomförandeåtgärdernas räckvidd bör ändras. |
| --- | --- |

d)

en översyn av kommitténs verksamhet och rekommendationer om huruvida genomförandeåtgärdernas räckvidd bör ändras.

Artikel 13

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 12 januari 2005.

På Europaparlamentets vägnar

J. P. BORRELL FONTELLES

Ordförande

På rådets vägnar

N. SCHMIT

Ordförande

---

(1)  EUT C 296, 6.12.2003, s. 5.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 30 mars 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 13 december 2004.

2

(3)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 191.

3

(4)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 214.

4

(5)  EGT L 310, 30.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1267/2003 (EUT L 180, 18.7.2003, s. 1).

5

(6)  EGT L 14, 17.1.1997, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EGT L 344, 28.12.2001, s. 13.

7

(8)  EUT L 131, 28.5.2003, s. 20.

8

(9)  EGT L 151, 15.6.1990, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

9

(10)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

10

(11)  EGT L 52, 22.2.1997, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1882/2003.

11

(12)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

12

---

BILAGA I

DATAFLÖDEN

enligt artikel 5

1.   Betalningsbalansens euroindikatorer

| BOP EUR
  Euroindikatorer | Tidsfrist: t (1) + 2 månader
  Periodicitet: Kvartalsvis
  Första referensperioden: Första kvartalet 2006 |
| --- | --- |
| | Kredit | Debet | Netto |
| Bytesbalansen | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |
| Tjänster | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |

BOP EUR

Euroindikatorer

Tidsfrist: t (1) + 2 månader

Periodicitet: Kvartalsvis

Första referensperioden: Första kvartalet 2006

Kredit

Debet

Netto

Bytesbalansen

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Tjänster

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

2.   Kvartalsstatistik över betalningsbalansen

| BOP Q
  Kvartalsuppgifter | Tidsfrist: t + 3 månader
  Periodicitet: Kvartalsvis
  Första referensperioden: Första kvartalet 2006 |
| --- | --- |
| | Kredit | Debet | Netto |
| I. | Bytesbalansen | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Varor | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Tjänster | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Transport | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Resor | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Kommunikation | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Byggnadstjänster | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Försäkringar | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Finansiella tjänster | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Data- och informationstjänster | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Royalties och licenser | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Övriga affärstjänster | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Personliga tjänster, kultur och rekreation | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Offentliga tjänster som inte ingår i någon annan kategori | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Faktorinkomster | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Löner | Nivå 1 | Nivå 1 | Nivå 1 |
| | Avkastning på kapital | | | |
| | – | på direktinvesteringar |

BOP Q

Kvartalsuppgifter

Tidsfrist: t + 3 månader

Periodicitet: Kvartalsvis

Första referensperioden: Första kvartalet 2006

Kredit

Debet

Netto

I.

Bytesbalansen

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Varor

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Tjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Transport

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Resor

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Kommunikation

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Byggnadstjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Försäkringar

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Finansiella tjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Data- och informationstjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Royalties och licenser

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Övriga affärstjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Personliga tjänster, kultur och rekreation

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Offentliga tjänster som inte ingår i någon annan kategori

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Faktorinkomster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Löner

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Avkastning på kapital

–

på direktinvesteringar

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

| – | på portföljinvesteringar |
| --- | --- |

–

på portföljinvesteringar

Extra-EU

Världen

| – | på övriga investeringar |
| --- | --- |

–

på övriga investeringar

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Löpande transfereringar

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Offentlig sektor

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Övriga sektorer

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

II.

Kapitaltransfereringar m.m.

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Tillgångar netto

Skulder netto

Netto

III.

Finansiell balans

Direktinvesteringar

Nivå 1

I utlandet

Nivå 1

| – | eget kapital |
| --- | --- |

–

eget kapital

Nivå 1

| – | återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

–

återinvesterade vinstmedel

Nivå 1

| – | Övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

–

Övrigt direktinvesteringskapital

Nivå 1

I den rapporterande ekonomin

Nivå 1

| – | eget kapital |
| --- | --- |

–

eget kapital

Nivå 1

| – | återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

–

återinvesterade vinstmedel

Nivå 1

| – | Övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

–

Övrigt direktinvesteringskapital

Nivå 1

Portföljinvesteringar

Extra-EU

Världen

Finansiella derivat

Världen

Övriga investeringar

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

3.   Internationell handel med tjänster

| BOP ITS
  Internationell handel med tjänster | Tidsfrist: t + 9 månader
  Periodicitet: Årlig
  Första referensperioden: 2006 |
| --- | --- |
| | Kredit | Debet | Netto |
| Tjänster totalt | Nivå 3 | Nivå 3 | Nivå 3 |
| Transport | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| Sjötransport | Nivå 2 | Nivå 2 | Nivå 2 |
| – | Personbefordran |

BOP ITS

Internationell handel med tjänster

Tidsfrist: t + 9 månader

Periodicitet: Årlig

Första referensperioden: 2006

Kredit

Debet

Netto

Tjänster totalt

Nivå 3

Nivå 3

Nivå 3

Transport

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Sjötransport

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

–

Personbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Godsbefordran |
| --- | --- |

–

Godsbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Övrigt |
| --- | --- |

–

Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Flygtransport

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Personbefordran |
| --- | --- |

–

Personbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Godsbefordran |
| --- | --- |

–

Godsbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Övrigt |
| --- | --- |

–

Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Övriga transporter

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Personbefordran |
| --- | --- |

–

Personbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Godsbefordran |
| --- | --- |

–

Godsbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Övrigt |
| --- | --- |

–

Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Ytterligare uppdelning av övriga transporter

Rymdfart

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Järnvägstransport

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Personbefordran |
| --- | --- |

–

Personbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Godsbefordran |
| --- | --- |

–

Godsbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Övrigt |
| --- | --- |

–

Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Vägtransport

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Personbefordran |
| --- | --- |

–

Personbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Godsbefordran |
| --- | --- |

–

Godsbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Övrigt |
| --- | --- |

–

Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Transport på inre vattenvägar

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Personbefordran |
| --- | --- |

–

Personbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Godsbefordran |
| --- | --- |

–

Godsbefordran

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Övrigt |
| --- | --- |

–

Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Transporter i rörsystem och överföring av elektricitet

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Övriga stödtjänster till transport

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Resor

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Affärsresor

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Säsongsarbetares och gränsarbetares utgifter |
| --- | --- |

–

Säsongsarbetares och gränsarbetares utgifter

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Övrigt |
| --- | --- |

–

Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Privatresor

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Hälsorelaterade utgifter |
| --- | --- |

–

Hälsorelaterade utgifter

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Utbildningsrelaterade utgifter |
| --- | --- |

–

Utbildningsrelaterade utgifter

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Övrigt |
| --- | --- |

–

Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Kommunikation

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Postbefordran och kurirtjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Telekommunikation

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Byggnadstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Byggverksamhet i utlandet

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Byggverksamhet i den ekonomi som sammanställer uppgifterna

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Försäkringar

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Livförsäkring och pensionsförsäkring

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Fraktförsäkring

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Övrig direktförsäkring

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Återförsäkring

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Stödtjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Finansiella tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Data- och informationstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Datatjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Informationstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Nyhetsförmedling |
| --- | --- |

–

Nyhetsförmedling

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Övriga informationstjänster |
| --- | --- |

–

Övriga informationstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Royalties och licenser

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Franchising och liknande rättigheter

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Övriga royalties och licenser

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Övriga affärstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Varuförmedling och andra tjänster i samband med varuhandel

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Varuförmedling |
| --- | --- |

–

Varuförmedling

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Andra tjänster i samband med varuhandel |
| --- | --- |

–

Andra tjänster i samband med varuhandel

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Operationell leasing

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Diverse affärs- och tekniska tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Juridiska tjänster, bokföringstjänster, konsultverksamhet avseende företags organisation samt PR |
| --- | --- |

–

Juridiska tjänster, bokföringstjänster, konsultverksamhet avseende företags organisation samt PR

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Juridiska tjänster |
| --- | --- |

–

Juridiska tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Redovisning, revision, bokföring och skatterådgivning |
| --- | --- |

–

Redovisning, revision, bokföring och skatterådgivning

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Konsulttjänster avseende företags organisation, information m.m. samt PR-tjänster |
| --- | --- |

–

Konsulttjänster avseende företags organisation, information m.m. samt PR-tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Reklam, marknads- och opinionsundersökning |
| --- | --- |

–

Reklam, marknads- och opinionsundersökning

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Forskning och utveckling |
| --- | --- |

–

Forskning och utveckling

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Arkitekt-, ingenjörs- och andra tekniska tjänster |
| --- | --- |

–

Arkitekt-, ingenjörs- och andra tekniska tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Jordbruk, utvinning av mineral och bearbetning på plats |
| --- | --- |

–

Jordbruk, utvinning av mineral och bearbetning på plats

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Avfallshantering och rening |
| --- | --- |

–

Avfallshantering och rening

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Jordbruk, utvinning av mineral och annan bearbetning på plats |
| --- | --- |

–

Jordbruk, utvinning av mineral och annan bearbetning på plats

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Övriga affärstjänster |
| --- | --- |

–

Övriga affärstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Tjänster mellan närstående företag, ej hänförliga till någon annan kategori |
| --- | --- |

–

Tjänster mellan närstående företag, ej hänförliga till någon annan kategori

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Personliga tjänster, kultur och rekreation

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Audiovisuella och närbesläktade tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Andra personliga, kultur- och rekreationstjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Utbildning |
| --- | --- |

–

Utbildning

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Hälso- och sjukvård |
| --- | --- |

–

Hälso- och sjukvård

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

| – | Övrigt |
| --- | --- |

–

Övrigt

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Offentliga tjänster, ej hänförliga till någon annan kategori

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Ambassader och konsulat

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Militära förband och myndigheter

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Övriga offentliga tjänster

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 2

Memorandumposter

Audiovisuella transaktioner

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Postbefordran

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Kurirtjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

4.   Utländska direktinvesteringar, flöden

| BOP FDI
  Direktinvesteringar, flöden (2) | Tidsfrist: t + 9 månader
  Periodicitet: Årlig
  Första referensperioden: 2006 |
| --- | --- |
| A | Geografisk fördelning | | | |
| | Post | Typ av data | Geografisk fördelning | Fördelning efter näringsgren |
| | Direktinvesteringar i utlandet | | | |
| 510 | Eget kapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 525 | Återinvesterade vinstmedel | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 530 | Övrigt direktinvesteringskapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 505 | Direktinvesteringar i utlandet: totalt | Netto | Nivå 3 | Krävs ej |
| | Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin | | | |
| 560 | Eget kapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 575 | Återinvesterade vinstmedel | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 580 | Övrigt direktinvesteringskapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 555 | Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin: totalt | Netto | Nivå 3 | Krävs ej |
| | Avkastning på direktinvesteringar | | | |
| 332 | Utdelningar | Kredit, debet, netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 333 | Återinvesterade vinstmedel och icke utdelade vinstmedel från filialer | Kredit, debet, netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 334 | Ränta | Kredit, debet, netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 330 | Avkastning på direktinvesteringar: totalt | Kredit, debet, netto | Nivå 3 | Krävs ej |

BOP FDI

Direktinvesteringar, flöden (2)

Tidsfrist: t + 9 månader

Periodicitet: Årlig

Första referensperioden: 2006

A

Geografisk fördelning

Post

Typ av data

Geografisk fördelning

Fördelning efter näringsgren

Direktinvesteringar i utlandet

510

Eget kapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

525

Återinvesterade vinstmedel

Netto

Nivå 2

Krävs ej

530

Övrigt direktinvesteringskapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

505

Direktinvesteringar i utlandet: totalt

Netto

Nivå 3

Krävs ej

Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin

560

Eget kapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

575

Återinvesterade vinstmedel

Netto

Nivå 2

Krävs ej

580

Övrigt direktinvesteringskapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

555

Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin: totalt

Netto

Nivå 3

Krävs ej

Avkastning på direktinvesteringar

332

Utdelningar

Kredit, debet, netto

Nivå 2

Krävs ej

333

Återinvesterade vinstmedel och icke utdelade vinstmedel från filialer

Kredit, debet, netto

Nivå 2

Krävs ej

334

Ränta

Kredit, debet, netto

Nivå 2

Krävs ej

330

Avkastning på direktinvesteringar: totalt

Kredit, debet, netto

Nivå 3

Krävs ej

| BOP FDI
  Utländska direktinvesteringar, flöden | Tidsfrist: t + 21 månader
  Periodicitet: Årlig
  Första referensperioden: 2006 |
| --- | --- |
| A | Geografisk fördelning | | | |
| | Post | Typ av data | Geografisk fördelning | Fördelning efter näringsgren |
| | Direktinvesteringar i utlandet | | | |
| 510 | Eget kapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 525 | Återinvesterade vinstmedel | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 530 | Övrigt direktinvesteringskapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 505 | Direktinvesteringar i utlandet: totalt | Netto | Nivå 3 | Krävs ej |
| | Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin | | | |
| 560 | Eget kapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 575 | Återinvesterade vinstmedel | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 580 | Övrigt direktinvesteringskapital | Netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 555 | Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin: totalt | Netto | Nivå 3 | Krävs ej |
| | Avkastning på direktinvesteringar | | | |
| 332 | Utdelningar | Kredit, debet, netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 333 | Återinvesterade vinstmedel och icke utdelade vinstmedel från filialer | Kredit, debet, netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 334 | Ränta | Kredit, debet, netto | Nivå 2 | Krävs ej |
| 330 | Avkastning på direktinvesteringar: totalt | Kredit, debet, netto | Nivå 3 | Krävs ej |
| B | Fördelning efter näringsgren | | | |
| | Post | Typ av data | Geografisk fördelning | Fördelning efter näringsgren |
| 505 | Direktinvesteringar i utlandet: totalt | Netto
  Netto | Nivå 1
  Nivå 2 | Nivå 2
  Nivå 1 |
| 555 | Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin: totalt | Netto
  Netto | Nivå 1
  Nivå 2 | Nivå 2
  Nivå 1 |
| 330 | Avkastning på direktinvesteringar: totalt | Kredit, debet, netto
  Kredit, debet, netto | Nivå 1
  Nivå 2 | Nivå 2
  Nivå 1 |

BOP FDI

Utländska direktinvesteringar, flöden

Tidsfrist: t + 21 månader

Periodicitet: Årlig

Första referensperioden: 2006

A

Geografisk fördelning

Post

Typ av data

Geografisk fördelning

Fördelning efter näringsgren

Direktinvesteringar i utlandet

510

Eget kapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

525

Återinvesterade vinstmedel

Netto

Nivå 2

Krävs ej

530

Övrigt direktinvesteringskapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

505

Direktinvesteringar i utlandet: totalt

Netto

Nivå 3

Krävs ej

Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin

560

Eget kapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

575

Återinvesterade vinstmedel

Netto

Nivå 2

Krävs ej

580

Övrigt direktinvesteringskapital

Netto

Nivå 2

Krävs ej

555

Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin: totalt

Netto

Nivå 3

Krävs ej

Avkastning på direktinvesteringar

332

Utdelningar

Kredit, debet, netto

Nivå 2

Krävs ej

333

Återinvesterade vinstmedel och icke utdelade vinstmedel från filialer

Kredit, debet, netto

Nivå 2

Krävs ej

334

Ränta

Kredit, debet, netto

Nivå 2

Krävs ej

330

Avkastning på direktinvesteringar: totalt

Kredit, debet, netto

Nivå 3

Krävs ej

B

Fördelning efter näringsgren

Post

Typ av data

Geografisk fördelning

Fördelning efter näringsgren

505

Direktinvesteringar i utlandet: totalt

Netto

Netto

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 1

555

Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin: totalt

Netto

Netto

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 1

330

Avkastning på direktinvesteringar: totalt

Kredit, debet, netto

Kredit, debet, netto

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 1

5.   Direktinvesteringar, positioner

| BOP POS
  Direktinvesteringar, positioner (3)
   (4) | Tidsfrist: t + 9 månader
  Periodicitet: Årlig
  Första referensperioden: 2006 |
| --- | --- |
| A | Geografisk fördelning | | | |
| | Post | Typ av data | Geografisk fördelning | Fördelning efter näringsgren |
| | Direktinvesteringar, tillgångar | | | |
| 506 | Eget kapital och återinvesterade vinstmedel | Nettoställning | Nivå 1 | Krävs ej |
| 530 | Övrigt direktinvesteringskapital | Nettoställning | Nivå 1 | Krävs ej |
| 505 | Direktinvesteringar i utlandet: tillgångar totalt, netto | Nettoställning | Nivå 2 | Krävs ej |
| | Direktinvesteringar, skulder | | | |
| 556 | Eget kapital och återinvesterade vinstmedel | Nettoställning | Nivå 1 | Krävs ej |
| 580 | Övrigt direktinvesteringskapital | Nettoställning | Nivå 1 | Krävs ej |
| 555 | Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin: skulder totalt, netto | Nettoställning | Nivå 2 | Krävs ej |

BOP POS

Direktinvesteringar, positioner (3)
   (4)

Tidsfrist: t + 9 månader

Periodicitet: Årlig

Första referensperioden: 2006

A

Geografisk fördelning

Post

Typ av data

Geografisk fördelning

Fördelning efter näringsgren

Direktinvesteringar, tillgångar

506

Eget kapital och återinvesterade vinstmedel

Nettoställning

Nivå 1

Krävs ej

530

Övrigt direktinvesteringskapital

Nettoställning

Nivå 1

Krävs ej

505

Direktinvesteringar i utlandet: tillgångar totalt, netto

Nettoställning

Nivå 2

Krävs ej

Direktinvesteringar, skulder

556

Eget kapital och återinvesterade vinstmedel

Nettoställning

Nivå 1

Krävs ej

580

Övrigt direktinvesteringskapital

Nettoställning

Nivå 1

Krävs ej

555

Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin: skulder totalt, netto

Nettoställning

Nivå 2

Krävs ej

| BOP POS
  Direktinvesteringar, positioner (5) | Tidsfrist: t + 21 månader
  Periodicitet: Årlig
  Första referensperioden: 2006 |
| --- | --- |
| A | Geografisk fördelning | | | |
| | Post | Typ av data | Geografisk fördelning | Fördelning efter näringsgren |
| | Direktinvesteringar, tillgångar | | | |
| 506 | Eget kapital och återinvesterade vinstmedel | Nettoställning | Nivå 2 | Krävs ej |
| 530 | Övrigt direktinvesteringskapital | Nettoställning | Nivå 2 | Krävs ej |
| 505 | Direktinvesteringar i utlandet: tillgångar totalt, netto | Nettoställning | Nivå 3 | Krävs ej |
| | Direktinvesteringar, skulder | | | |
| 556 | Eget kapital och återinvesterade vinstmedel | Nettoställning | Nivå 2 | Krävs ej |
| 580 | Övrigt direktinvesteringskapital | Nettoställning | Nivå 2 | Krävs ej |
| 555 | Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin: skulder totalt, netto | Nettoställning | Nivå 3 | Krävs ej |
| B | Fördelning efter näringsgren | | | |
| | Post | Typ av data | Geografisk fördelning | Fördelning efter näringsgren |
| 505 | Direktinvesteringar i utlandet: tillgångar totalt, netto | Nettoställning | Nivå 1
  Nivå 2 | Nivå 2
  Nivå 1 |
| 555 | Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin: skulder totalt, netto | Nettoställning | Nivå 1
  Nivå 2 | Nivå 2
  Nivå 1 |

BOP POS

Direktinvesteringar, positioner (5)

Tidsfrist: t + 21 månader

Periodicitet: Årlig

Första referensperioden: 2006

A

Geografisk fördelning

Post

Typ av data

Geografisk fördelning

Fördelning efter näringsgren

Direktinvesteringar, tillgångar

506

Eget kapital och återinvesterade vinstmedel

Nettoställning

Nivå 2

Krävs ej

530

Övrigt direktinvesteringskapital

Nettoställning

Nivå 2

Krävs ej

505

Direktinvesteringar i utlandet: tillgångar totalt, netto

Nettoställning

Nivå 3

Krävs ej

Direktinvesteringar, skulder

556

Eget kapital och återinvesterade vinstmedel

Nettoställning

Nivå 2

Krävs ej

580

Övrigt direktinvesteringskapital

Nettoställning

Nivå 2

Krävs ej

555

Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin: skulder totalt, netto

Nettoställning

Nivå 3

Krävs ej

B

Fördelning efter näringsgren

Post

Typ av data

Geografisk fördelning

Fördelning efter näringsgren

505

Direktinvesteringar i utlandet: tillgångar totalt, netto

Nettoställning

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 1

555

Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin: skulder totalt, netto

Nettoställning

Nivå 1

Nivå 2

Nivå 2

Nivå 1

6.   Nivåer för geografisk fördelning

| Nivå 1 | Nivå 2 |
| --- | --- |
| A1 | Världen (alla enheter) | A1 | Världen (alla enheter) |
| D3 | EU-25 (Intra-EU-25) | D3 | EU-25 (Intra-EU-25) |
| U4 | Extra-euroområdet | U4 | Extra-euroområdet |
| 4A | EU:s institutioner | 4A | EU:s institutioner |
| D5 | Extra-EU-25 | D5 | Extra-EU25 |
| | | IS | Island |
| | | LI | Liechtenstein |
| | | NO | Norge |
| CH | Schweiz | CH | Schweiz |
| | | BG | Bulgarien |
| | | HR | Kroatien |
| | | RO | Rumänien |
| | | RU | Ryssland |
| | | TR | Turkiet |
| | | EG | Egypten |
| | | MA | Marocko |
| | | NG | Nigeria |
| | | ZA | Sydafrika |
| CA | Kanada | CA | Kanada |
| US | Amerikas förenta stater | US | Amerikas förenta stater |
| | | MX | Mexiko |
| | | AR | Argentina |
| | | BR | Brasilien |
| | | CL | Chile |
| | | UY | Uruguay |
| | | VE | Venezuela |
| | | IL | Israel |
| | | CN | Kina |
| | | HK | Hongkong |
| | | IN | Indien |
| | | ID | Indonesien |
| JP | Japan | JP | Japan |
| | | KR | Sydkorea |
| | | MY | Malaysia |
| | | PH | Filippinerna |
| | | SG | Singapore |
| | | TW | Taiwan |
| | | TH | Thailand |
| | | AU | Australien |
| | | NZ | Nya Zeeland |
| Z8 | Extra EU-25, ej fördelat | Z8 | Extra EU-25, ej fördelat |
| C4 | Utländska finanscentrum (skattefria zoner) (6) | C4 | Utländska finanscentrum (skattefria zoner) |

Nivå 1

Nivå 2

A1

Världen (alla enheter)

A1

Världen (alla enheter)

D3

EU-25 (Intra-EU-25)

D3

EU-25 (Intra-EU-25)

U4

Extra-euroområdet

U4

Extra-euroområdet

4A

EU:s institutioner

4A

EU:s institutioner

D5

Extra-EU-25

D5

Extra-EU25

IS

Island

LI

Liechtenstein

NO

Norge

CH

Schweiz

CH

Schweiz

BG

Bulgarien

HR

Kroatien

RO

Rumänien

RU

Ryssland

TR

Turkiet

EG

Egypten

MA

Marocko

NG

Nigeria

ZA

Sydafrika

CA

Kanada

CA

Kanada

US

Amerikas förenta stater

US

Amerikas förenta stater

MX

Mexiko

AR

Argentina

BR

Brasilien

CL

Chile

UY

Uruguay

VE

Venezuela

IL

Israel

CN

Kina

HK

Hongkong

IN

Indien

ID

Indonesien

JP

Japan

JP

Japan

KR

Sydkorea

MY

Malaysia

PH

Filippinerna

SG

Singapore

TW

Taiwan

TH

Thailand

AU

Australien

NZ

Nya Zeeland

Z8

Extra EU-25, ej fördelat

Z8

Extra EU-25, ej fördelat

C4

Utländska finanscentrum (skattefria zoner) (6)

C4

Utländska finanscentrum (skattefria zoner)

| Nivå 3 |
| --- |
| 7Z | Internationella organisationer undantaget EU:s institutioner |
| AD | Andorra |
| AE | Förenade Arabemiraten |
| AF | Afghanistan |
| AG | Antigua och Barbuda |
| AI | Anguilla |
| AL | Albanien |
| AM | Armenien |
| AN | Nederländska Antillerna |
| AO | Angola |
| AQ | Antarktis |
| AR | Argentina |
| AS | Amerikanska Samoa |
| AT | Österrike |
| AU | Australien |
| AW | Aruba |
| AZ | Azerbajdzjan |
| BA | Bosnien och Hercegovina |
| BB | Barbados |
| BD | Bangladesh |
| BE | Belgien |
| BF | Burkina Faso |
| BG | Bulgarien |
| BH | Bahrain |
| BI | Burundi |
| BJ | Benin |
| BM | Bermuda |
| BN | Brunei |
| BO | Bolivia |
| BR | Brasilien |
| BS | Bahamas |
| BT | Bhutan |
| BV | Bouvetön |
| BW | Botswana |
| BY | Vitryssland |
| BZ | Belize |
| CA | Kanada |
| CC | Kokosöarna (eller Keelingöarna) |
| CD | Demokratiska republiken Kongo |
| CF | Centralafrikanska republiken |
| CG | Kongo |
| CH | Schweiz |
| CI | Elfenbenskusten |
| CK | Cooköarna |
| CL | Chile |
| CM | Kamerun |
| CN | Kina |
| CO | Colombia |
| CR | Costa Rica |
| CS | Serbien och Montenegro |
| CU | Kuba |
| CV | Kap Verde |
| CX | Julön |
| CY | Cypern |
| CZ | Republiken Tjeckien |
| DE | Tyskland |
| DJ | Djibouti |
| DK | Danmark |
| DM | Dominica |
| DO | Dominikanska republiken |
| DZ | Algeriet |
| EC | Ecuador |
| EE | Estland |
| EG | Egypten |
| ER | Eritrea |
| ES | Spanien |
| ET | Etiopien |
| FI | Finland |
| FJ | Fiji |
| FK | Falklandsöarna |
| FM | Mikronesiska federationen |
| FO | Färöarna |
| FR | Frankrike |
| GA | Gabon |
| GB | Förenade kungariket |
| GD | Grenada |
| GE | Georgien |
| GG | Guernsey (ej officell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement) |
| GH | Ghana |
| GI | Gibraltar |
| GL | Grönland |
| GM | Gambia |
| GN | Guinea |
| GQ | Ekvatorialguinea |
| GR | Grekland |
| GS | Sydgeorgien och Södra Sandwichöarna |
| GT | Guatemala |
| GU | Guam |
| GW | Guinea Bissau |
| GY | Guyana |
| HK | Hongkong |
| HM | Heardön och Mc Donaldöarna |
| HN | Honduras |
| HR | Kroatien |
| HT | Haiti |
| HU | Ungern |
| ID | Indonesien |
| IE | Irland |
| IL | Israel |
| IM | Isle of Man (ej officell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement) |
| IN | Indien |
| IO | Brittiska territoriet i Indiska oceanen |
| IQ | Irak |
| IR | Iran |
| IS | Island |
| IT | Italien |
| JE | Jersey (ej officell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement) |
| JM | Jamaica |
| JO | Jordanien |
| JP | Japan |
| KE | Kenya |
| KG | Kirgizistan |
| KH | Kambodja |
| KI | Kiribati |
| KM | Komorerna |
| KN | Saint Kitts och Nevis |
| KP | Nordkorea |
| KR | Sydkorea |
| KW | Kuwait |
| KY | Caymanöarna |
| KZ | Kazakstan |
| LA | Laos |
| LB | Libanon |
| LC | Saint Lucia |
| LI | Liechtenstein |
| LK | Sri Lanka |
| LR | Liberia |
| LS | Lesotho |
| LT | Litauen |
| LU | Luxemburg |
| LV | Lettland |
| LY | Libyen |
| MA | Marocko |
| MD | Moldavien |
| MG | Madagaskar |
| MH | Marshallöarna |
| MK (7) | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien |
| ML | Mali |
| MM | Myanmar |
| MN | Mongoliet |
| MO | Macao |
| MP | Norra Marianaöarna |
| MQ | Martinique |
| MR | Mauretanien |
| MS | Montserrat |
| MT | Malta |
| MU | Mauritius |
| MV | Maldiverna |
| MW | Malawi |
| MX | Mexiko |
| MY | Malaysia |
| MZ | Moçambique |
| NA | Namibia |
| NC | Nya Kaledonien |
| NE | Niger |
| NF | Norfolkön |
| NG | Nigeria |
| NI | Nicaragua |
| NL | Nederländerna |
| NO | Norge |
| NP | Nepal |
| NR | Nauru |
| NU | Niue |
| NZ | Nya Zeeland |
| OM | Oman |
| PA | Panama |
| PE | Peru |
| PF | Franska Polynesien |
| PG | Papua Nya Guinea |
| PH | Filippinerna |
| PK | Pakistan |
| PL | Polen |
| PN | Pitcairn |
| PR | Puerto Rico |
| PS | Det ockuperade palestinska territoriet |
| PT | Portugal |
| PW | Palau |
| PY | Paraguay |
| QA | Qatar |
| RO | Rumänien |
| RU | Ryssland |
| RW | Rwanda |
| SA | Saudiarabien |
| SB | Salomonöarna |
| SC | Seychellerna |
| SD | Sudan |
| SE | Sverige |
| SG | Singapore |
| SH | S:t Helena |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| SL | Sierra Leone |
| SM | San Marino |
| SN | Senegal |
| SO | Somalia |
| SR | Surinam |
| ST | Sao Tome och Principe |
| SV | El Salvador |
| SY | Syrien |
| SZ | Swaziland |
| TC | Turks- och Caicosöarna |
| TD | Tchad |
| TG | Togo |
| TH | Thailand |
| TJ | Tadzjikistan |
| TK | Tokelau |
| TL | Östtimor |
| TM | Turkmenistan |
| TN | Tunisien |
| TO | Tonga |
| TR | Turkiet |
| TT | Trinidad och Tobago |
| TV | Tuvalu |
| TW | Taiwan |
| TZ | Tanzania |
| UA | Ukraina |
| UG | Uganda |
| UM | Amerikanska, mindre uteliggande öar |
| US | Förenta staterna |
| UY | Uruguay |
| UZ | Uzbekistan |
| VA | Heliga stolen |
| VC | Saint Vincent och Grenadinerna |
| VE | Venezuela |
| VG | Brittiska Jungfruöarna |
| VI | Amerikanska Jungfruöarna |
| VN | Vietnam |
| VU | Vanuatu |
| WF | Wallis- och Futunaöarna |
| WS | Samoa |
| YE | Yemen |
| YT | Mayotte |
| ZA | Sydafrika |
| ZM | Zambia |
| ZW | Zimbabwe |

Nivå 3

7Z

Internationella organisationer undantaget EU:s institutioner

AD

Andorra

AE

Förenade Arabemiraten

AF

Afghanistan

AG

Antigua och Barbuda

AI

Anguilla

AL

Albanien

AM

Armenien

AN

Nederländska Antillerna

AO

Angola

AQ

Antarktis

AR

Argentina

AS

Amerikanska Samoa

AT

Österrike

AU

Australien

AW

Aruba

AZ

Azerbajdzjan

BA

Bosnien och Hercegovina

BB

Barbados

BD

Bangladesh

BE

Belgien

BF

Burkina Faso

BG

Bulgarien

BH

Bahrain

BI

Burundi

BJ

Benin

BM

Bermuda

BN

Brunei

BO

Bolivia

BR

Brasilien

BS

Bahamas

BT

Bhutan

BV

Bouvetön

BW

Botswana

BY

Vitryssland

BZ

Belize

CA

Kanada

CC

Kokosöarna (eller Keelingöarna)

CD

Demokratiska republiken Kongo

CF

Centralafrikanska republiken

CG

Kongo

CH

Schweiz

CI

Elfenbenskusten

CK

Cooköarna

CL

Chile

CM

Kamerun

CN

Kina

CO

Colombia

CR

Costa Rica

CS

Serbien och Montenegro

CU

Kuba

CV

Kap Verde

CX

Julön

CY

Cypern

CZ

Republiken Tjeckien

DE

Tyskland

DJ

Djibouti

DK

Danmark

DM

Dominica

DO

Dominikanska republiken

DZ

Algeriet

EC

Ecuador

EE

Estland

EG

Egypten

ER

Eritrea

ES

Spanien

ET

Etiopien

FI

Finland

FJ

Fiji

FK

Falklandsöarna

FM

Mikronesiska federationen

FO

Färöarna

FR

Frankrike

GA

Gabon

GB

Förenade kungariket

GD

Grenada

GE

Georgien

GG

Guernsey (ej officell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement)

GH

Ghana

GI

Gibraltar

GL

Grönland

GM

Gambia

GN

Guinea

GQ

Ekvatorialguinea

GR

Grekland

GS

Sydgeorgien och Södra Sandwichöarna

GT

Guatemala

GU

Guam

GW

Guinea Bissau

GY

Guyana

HK

Hongkong

HM

Heardön och Mc Donaldöarna

HN

Honduras

HR

Kroatien

HT

Haiti

HU

Ungern

ID

Indonesien

IE

Irland

IL

Israel

IM

Isle of Man (ej officell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement)

IN

Indien

IO

Brittiska territoriet i Indiska oceanen

IQ

Irak

IR

Iran

IS

Island

IT

Italien

JE

Jersey (ej officell landskod enligt ISO 3166-1, undantagsvis reserverade kodelement)

JM

Jamaica

JO

Jordanien

JP

Japan

KE

Kenya

KG

Kirgizistan

KH

Kambodja

KI

Kiribati

KM

Komorerna

KN

Saint Kitts och Nevis

KP

Nordkorea

KR

Sydkorea

KW

Kuwait

KY

Caymanöarna

KZ

Kazakstan

LA

Laos

LB

Libanon

LC

Saint Lucia

LI

Liechtenstein

LK

Sri Lanka

LR

Liberia

LS

Lesotho

LT

Litauen

LU

Luxemburg

LV

Lettland

LY

Libyen

MA

Marocko

MD

Moldavien

MG

Madagaskar

MH

Marshallöarna

MK (7)

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

ML

Mali

MM

Myanmar

MN

Mongoliet

MO

Macao

MP

Norra Marianaöarna

MQ

Martinique

MR

Mauretanien

MS

Montserrat

MT

Malta

MU

Mauritius

MV

Maldiverna

MW

Malawi

MX

Mexiko

MY

Malaysia

MZ

Moçambique

NA

Namibia

NC

Nya Kaledonien

NE

Niger

NF

Norfolkön

NG

Nigeria

NI

Nicaragua

NL

Nederländerna

NO

Norge

NP

Nepal

NR

Nauru

NU

Niue

NZ

Nya Zeeland

OM

Oman

PA

Panama

PE

Peru

PF

Franska Polynesien

PG

Papua Nya Guinea

PH

Filippinerna

PK

Pakistan

PL

Polen

PN

Pitcairn

PR

Puerto Rico

PS

Det ockuperade palestinska territoriet

PT

Portugal

PW

Palau

PY

Paraguay

QA

Qatar

RO

Rumänien

RU

Ryssland

RW

Rwanda

SA

Saudiarabien

SB

Salomonöarna

SC

Seychellerna

SD

Sudan

SE

Sverige

SG

Singapore

SH

S:t Helena

SI

Slovenien

SK

Slovakien

SL

Sierra Leone

SM

San Marino

SN

Senegal

SO

Somalia

SR

Surinam

ST

Sao Tome och Principe

SV

El Salvador

SY

Syrien

SZ

Swaziland

TC

Turks- och Caicosöarna

TD

Tchad

TG

Togo

TH

Thailand

TJ

Tadzjikistan

TK

Tokelau

TL

Östtimor

TM

Turkmenistan

TN

Tunisien

TO

Tonga

TR

Turkiet

TT

Trinidad och Tobago

TV

Tuvalu

TW

Taiwan

TZ

Tanzania

UA

Ukraina

UG

Uganda

UM

Amerikanska, mindre uteliggande öar

US

Förenta staterna

UY

Uruguay

UZ

Uzbekistan

VA

Heliga stolen

VC

Saint Vincent och Grenadinerna

VE

Venezuela

VG

Brittiska Jungfruöarna

VI

Amerikanska Jungfruöarna

VN

Vietnam

VU

Vanuatu

WF

Wallis- och Futunaöarna

WS

Samoa

YE

Yemen

YT

Mayotte

ZA

Sydafrika

ZM

Zambia

ZW

Zimbabwe

7.   Nivåer för fördelning efter näringsgren

| Nivå 1 | Nivå 2 |
| --- | --- |
| | | NACE rev. 1 |
| | JORDBRUK, JAKT OCH SKOGSBRUK; FISKE | Avd. A, B |
| UTVINNING AV MINERAL | UTVINNING AV MINERAL | Avd. C |
| | Omfattar: | |
| | Utvinning av råpetroleum och naturgas | Huvudgrupp 11 |
| TILLVERKNING | TILLVERKNING | Avd. D |
| | Livsmedel | Underavdelning DA |
| | Textil- och beklädnadsvaror | Underavdelning DB |
| | Trävarutillverkning, förlagsverksamhet och grafisk produktion | Underavd. DD och DE |
| | Textil- och trävaruverksamhet, TOTALT | |
| | Tillverkning av raffinerade petroleumprodukter och övrig bearbetning | Huvudgrupp 23 |
| | Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter | Huvudgrupp 24 |
| | Tillverkning av gummi- och plastvaror | Huvudgrupp 25 |
| Petroleum, kemikalier och kemiska produkter, gummi- och plastvaror | Petroleum, kemikalier och kemiska produkter, gummi- och plastvaror, TOTALT | |
| | Metallprodukter | Underavdelning DJ |
| | Maskiner | Huvudgrupp 29 |
| | Metallprodukter och maskiner, TOTALT | |
| | Kontorsmaskiner och datorer | Huvudgrupp 30 |
| | Teleprodukter | Huvudgrupp 32 |
| Kontorsmaskiner, datorer, teleprodukter | Kontorsmaskiner, datorer, teleprodukter, TOTALT | |
| | Motorfordon | Huvudgrupp 34 |
| | Andra transportmedel | Huvudgrupp 35 |
| Andra transportmedel | Motorfordon och andra transportmedel, TOTALT | |
| | Övrig tillverkning | |
| EL-, GAS-, VÄRME- OCH VATTENFÖRSÖRJNING | EL-, GAS-, VÄRME- OCH VATTENFÖRSÖRJNING | Avd. E |
| BYGGVERKSAMHET | BYGGVERKSAMHET | Avd. F |
| TJÄNSTER, TOTALT | TJÄNSTER, TOTALT | |
| HANDEL OCH REPARATIONER | HANDEL OCH REPARATIONER | Avd. G |
| | Handel med och service och reparation av motorfordon: detaljhandel med drivmedel | Huvudgrupp 50 |
| | Parti- och agenturhandel utom med motorfordon | Huvudgrupp 51 |
| | Detaljhandel utom med motorfordon; reparation av hushållsartiklar och personliga artiklar | Huvudgrupp 52 |
| HOTELL- OCH RESTAURANGVERKSAMHET | HOTELL OCH RESTAURANGVERKSAMHET | Avd. H |
| TRANSPORT, MAGASINERING OCH KOMMUNIKATION | TRANSPORT, MAGASINERING OCH KOMMUNIKATION | Avd. I |
| | Transport och varulagring | Huvudgrupp 60, 61, 62, 63 |
| | Landtransport, transport i rörsystem | Huvudgrupp 60 |
| | Sjötransport | Huvudgrupp 61 |
| | Lufttransport | Huvudgrupp 62 |
| | Stödtjänster till transport; resebyråverksamhet | Huvudgrupp 63 |
| | Post och telekommunikationer | Huvudgrupp 64 |
| | Postbefordran | Grupp 641 |
| | Telekommunikation | Grupp 642 |
| FINANSIELL VERKSAMHET | FINANSIELL VERKSAMHET | Avd. J |
| | Finansförmedling utom försäkring och pensionsfondsverksamhet | Huvudgrupp 65 |
| | Försäkring och pensionsfondsverksamhet utom obligatorisk socialförsäkring | Huvudgrupp 66 |
| | Stödtjänster till finansiell verksamhet | Huvudgrupp 67 |
| | FASTIGHETSVERKSAMHET | Avd. K, huvudgrupp 70 |
| | UTHYRNING AV FORDON OCH MASKINER UTAN BEMANNING SAMT AV HUSHÅLLSARTIKLAR OCH VAROR FÖR PERSONLIGT BRUK | Avd. K, huvudgrupp 71 |
| DATABEHANDLINGSVERKSAMHET M.M. | DATABEHANDLINGSVERKSAMHET M.M. | Avd. K, huvudgrupp 72 |
| FORSKNING OCH UTVECKLING | FORSKNING OCH UTVECKLING | Avd. K, huvudgrupp 73 |
| ANDRA FÖRETAGSTJÄNSTER | ANDRA FÖRETAGSTJÄNSTER | Avd. K, huvudgrupp 74 |
| | Juridisk och ekonomisk konsultverksamhet, marknadsundersökning | Grupp 741 |
| | Juridisk verksamhet | Undergrupp 7411 |
| | Redovisning och bokföring, revision, skatterådgivning | Undergrupp 7412 |
| | Marknads- och opinionsundersökning | Undergrupp 7413 |
| | Konsultverksamhet avseende företags organisation, information m.m. | Undergrupp 7414, 7415 |
| | Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet o.d. | Grupp 742 |
| | Reklamverksamhet | Grupp 744 |
| | Andra företagstjänster, ej specificerat någon annanstans | Grupp 743, 745, 746, 747, 748 |
| | UTBILDNING | Avd. M |
| | HÄLSO- OCH SJUKVÅRD, SOCIALA TJÄNSTER; VETERINÄRVERKSAMHET | Avd. N |
| | AVLOPPSRENING OCH AVFALLSHANTERING | Avd. O, huvudgrupp 90 |
| | INTRESSEBEVAKNING; RELIGIÖS VERKSAMHET | Avd. O, huvudgrupp 91 |
| REKREATIONS-, KULTUR- OCH SPORTVERKSAMHET | REKREATIONS-, KULTUR- OCH SPORTVERKSAMHET | Avd. O, huvudgrupp 92 |
| | Film- och videoverksamhet, radio- och TV-programverksamhet, annan nöjesverksamhet | Grupp 921, 922, 923 |
| | Nyhetsservice | Grupp 924 |
| | Biblioteks-, arkiv- och museiverksamhet m.m. | Grupp 925 |
| | Sportverksamhet; annan rekreationsverksamhet | Grupp 926, 927 |
| | ANNAN SERVICEVERKSAMHET | Avd. O, huvudgrupp 93 |
| | Ej fördelat | |

Nivå 1

Nivå 2

NACE rev. 1

JORDBRUK, JAKT OCH SKOGSBRUK; FISKE

Avd. A, B

UTVINNING AV MINERAL

UTVINNING AV MINERAL

Avd. C

Omfattar:

Utvinning av råpetroleum och naturgas

Huvudgrupp 11

TILLVERKNING

TILLVERKNING

Avd. D

Livsmedel

Underavdelning DA

Textil- och beklädnadsvaror

Underavdelning DB

Trävarutillverkning, förlagsverksamhet och grafisk produktion

Underavd. DD och DE

Textil- och trävaruverksamhet, TOTALT

Tillverkning av raffinerade petroleumprodukter och övrig bearbetning

Huvudgrupp 23

Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter

Huvudgrupp 24

Tillverkning av gummi- och plastvaror

Huvudgrupp 25

Petroleum, kemikalier och kemiska produkter, gummi- och plastvaror

Petroleum, kemikalier och kemiska produkter, gummi- och plastvaror, TOTALT

Metallprodukter

Underavdelning DJ

Maskiner

Huvudgrupp 29

Metallprodukter och maskiner, TOTALT

Kontorsmaskiner och datorer

Huvudgrupp 30

Teleprodukter

Huvudgrupp 32

Kontorsmaskiner, datorer, teleprodukter

Kontorsmaskiner, datorer, teleprodukter, TOTALT

Motorfordon

Huvudgrupp 34

Andra transportmedel

Huvudgrupp 35

Andra transportmedel

Motorfordon och andra transportmedel, TOTALT

Övrig tillverkning

EL-, GAS-, VÄRME- OCH VATTENFÖRSÖRJNING

EL-, GAS-, VÄRME- OCH VATTENFÖRSÖRJNING

Avd. E

BYGGVERKSAMHET

BYGGVERKSAMHET

Avd. F

TJÄNSTER, TOTALT

TJÄNSTER, TOTALT

HANDEL OCH REPARATIONER

HANDEL OCH REPARATIONER

Avd. G

Handel med och service och reparation av motorfordon: detaljhandel med drivmedel

Huvudgrupp 50

Parti- och agenturhandel utom med motorfordon

Huvudgrupp 51

Detaljhandel utom med motorfordon; reparation av hushållsartiklar och personliga artiklar

Huvudgrupp 52

HOTELL- OCH RESTAURANGVERKSAMHET

HOTELL OCH RESTAURANGVERKSAMHET

Avd. H

TRANSPORT, MAGASINERING OCH KOMMUNIKATION

TRANSPORT, MAGASINERING OCH KOMMUNIKATION

Avd. I

Transport och varulagring

Huvudgrupp 60, 61, 62, 63

Landtransport, transport i rörsystem

Huvudgrupp 60

Sjötransport

Huvudgrupp 61

Lufttransport

Huvudgrupp 62

Stödtjänster till transport; resebyråverksamhet

Huvudgrupp 63

Post och telekommunikationer

Huvudgrupp 64

Postbefordran

Grupp 641

Telekommunikation

Grupp 642

FINANSIELL VERKSAMHET

FINANSIELL VERKSAMHET

Avd. J

Finansförmedling utom försäkring och pensionsfondsverksamhet

Huvudgrupp 65

Försäkring och pensionsfondsverksamhet utom obligatorisk socialförsäkring

Huvudgrupp 66

Stödtjänster till finansiell verksamhet

Huvudgrupp 67

FASTIGHETSVERKSAMHET

Avd. K, huvudgrupp 70

UTHYRNING AV FORDON OCH MASKINER UTAN BEMANNING SAMT AV HUSHÅLLSARTIKLAR OCH VAROR FÖR PERSONLIGT BRUK

Avd. K, huvudgrupp 71

DATABEHANDLINGSVERKSAMHET M.M.

DATABEHANDLINGSVERKSAMHET M.M.

Avd. K, huvudgrupp 72

FORSKNING OCH UTVECKLING

FORSKNING OCH UTVECKLING

Avd. K, huvudgrupp 73

ANDRA FÖRETAGSTJÄNSTER

ANDRA FÖRETAGSTJÄNSTER

Avd. K, huvudgrupp 74

Juridisk och ekonomisk konsultverksamhet, marknadsundersökning

Grupp 741

Juridisk verksamhet

Undergrupp 7411

Redovisning och bokföring, revision, skatterådgivning

Undergrupp 7412

Marknads- och opinionsundersökning

Undergrupp 7413

Konsultverksamhet avseende företags organisation, information m.m.

Undergrupp 7414, 7415

Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet o.d.

Grupp 742

Reklamverksamhet

Grupp 744

Andra företagstjänster, ej specificerat någon annanstans

Grupp 743, 745, 746, 747, 748

UTBILDNING

Avd. M

HÄLSO- OCH SJUKVÅRD, SOCIALA TJÄNSTER; VETERINÄRVERKSAMHET

Avd. N

AVLOPPSRENING OCH AVFALLSHANTERING

Avd. O, huvudgrupp 90

INTRESSEBEVAKNING; RELIGIÖS VERKSAMHET

Avd. O, huvudgrupp 91

REKREATIONS-, KULTUR- OCH SPORTVERKSAMHET

REKREATIONS-, KULTUR- OCH SPORTVERKSAMHET

Avd. O, huvudgrupp 92

Film- och videoverksamhet, radio- och TV-programverksamhet, annan nöjesverksamhet

Grupp 921, 922, 923

Nyhetsservice

Grupp 924

Biblioteks-, arkiv- och museiverksamhet m.m.

Grupp 925

Sportverksamhet; annan rekreationsverksamhet

Grupp 926, 927

ANNAN SERVICEVERKSAMHET

Avd. O, huvudgrupp 93

Ej fördelat

---

(1)  t = referensperiod (år eller kvartal).

(2)  Endast geografisk fördelning.

(3)  Endast geografisk fördelning.

(4)  Stockuppgifter för direktinvesteringar den 31 december 2005 kommer att överföras i september 2007 i enlighet med befintliga informella överenskommelser.

(5)  Reviderade uppgifter om utländska direktinvesteringar, positioner per den 31 december 2005 kommer att överföras i september 2008 i enlighet med denna förordning.

(6)  Endast för utländska direktinvesteringar.

(7)  Provisorisk kod som inte påverkar den slutgiltiga landsbeteckning som skall anges när de pågående förhandlingarna i Förenta nationerna slutförts.

---

BILAGA II

DEFINITIONER

enligt artikel 10

VAROR (KOD 100)

Varukomponenten i bytesbalansen omfattar lös egendom som byter ägare (mellan inhemska och utländska subjekt). Dessa varor bör mätas enligt marknadsvärde till leveransvillkoret f.o.b. Undantag från regeln om ägarbyte (transaktioner i dessa poster redovisas under varor) är t.ex. varor under finansiell leasing, varor som överförs mellan ett moderföretag och en filial, och vissa varor för bearbetning. Varuhandel inom EU: partnerlandet bör definieras enligt principen om avsändarland. Omfattar allmänna handelsvaror, varor för bearbetning, reparation av varor, varor som köps i hamn av transportföretag samt icke-monetärt guld.

TJÄNSTER (KOD 200)

Transport (kod 205)

Omfattar alla transporttjänster som utförs av en ekonomis inhemska subjekt för utländska subjekts räkning och som omfattar personbefordran, godsbefordran (frakt), hyra av transportmedel med besättning, samt därmed sammanhängande stödtjänster.

Sjötransport (kod 206)

Omfattar alla transporttjänster över hav. Följande fördelning krävs: Personbefordran över hav (kod 207), Godsbefordran över hav (kod 208) och Övrig transport över hav (kod 209).

Flygtransport (kod 210)

Omfattar alla flygtransporttjänster. Följande fördelning krävs: Personbefordran med flyg (kod 211), Godsbefordran med flyg (kod 212) och Övrig transport med flyg (kod 213).

Övriga transporter (kod 214)

Omfattar alla transporttjänster som inte sker över hav eller med flyg. Följande fördelning krävs: Personbefordran med övriga transporter (kod 215), Godsbefordran med övriga transporter (kod 216) och Övrigt med övriga transporter (kod 217).

En ytterligare uppdelning av Övriga transporter (kod 214) krävs enligt följande:

Rymdfart (kod 218)

Omfattar uppsändning av satelliter som görs av kommersiella företag för satellitägarnas (t.ex. telebolags) räkning samt annan verksamhet som bedrivs av operatörer av rymdutrustning, t.ex. godsbefordran och personbefordran för vetenskapliga experiment. Även personbefordran i rymden omfattas samt de betalningar som en ekonomi gör för att ha sina inhemska subjekt ombord på en annan ekonomis rymdfarkoster.

Järnvägstransport (kod 219)

Omfattar transport med tåg. En ytterligare underindelning krävs mellan Personbefordran på järnväg (kod 220), Godsbefordran på järnväg (kod 221) och Övriga järnvägstransporter (kod 222).

Vägtransport (kod 223)

Omfattar transport med lastbil och buss. En ytterligare underindelning krävs mellan Vägtransport av passagerare (kod 224), Vägtransport av gods (kod 225) och Övrig vägtransport (kod 226).

Transport på inre vattenvägar (kod 227)

Avser internationell transport på floder, kanaler och sjöar. Omfattar ett lands inre vattenvägar samt vattenvägar som är gemensamma för två eller fler länder. En ytterligare underindelning krävs mellan Personbefordran på inre vattenvägar (kod 228), Godsbefordran på inre vattenvägar (kod 229) och Övriga transporter på inre vattenvägar (kod 230).

Transporter i rörsystem och överföring av elektricitet (kod 231)

Omfattar internationell transport av varor i rörledningar. Omfattar även avgifter för överföringen av elektricitet när denna är skild från produktion och distribution. Omfattar inte tillhandahållandet av själva elektriciteten och inte heller tillhandahållandet av petroleum och därmed besläktade produkter, vatten och andra varor som levereras genom rörledningar. Omfattar inte heller distribution av el, vatten, gas och övriga petroleumprodukter (detta ingår i Andra affärstjänster (kod 284)).

Övriga stödtjänster till transport (kod 232)

Övriga stödtjänster till transport omfattar alla andra transporttjänster som inte kan fördelas till någon av ovannämnda transporttjänster.

Resor (kod 236)

Omfattar främst resandes alla förvärv av varor och tjänster från en ekonomi under besök som varat kortare än ett år i den ekonomin. Varorna och tjänsterna köps av den resande, eller för vederbörandes räkning, eller tillhandahålls den resande utan kostnad (dvs. tillhandahålls som en gåva) för eget bruk eller för att ges bort. Omfattar inte befordran av resande inom de ekonomier som de besöker, om denna transport tillhandahålls av transportföretag som inte har hemvist i den ekonomi som besöks, och inte heller internationell befordran av resande; båda dessa omfattas av passagerartjänster under transport. Omfattar inte heller varor som köps av en resande för vidareförsäljning i den resandes egen ekonomi eller i någon annan ekonomi. Resor indelas i Affärsresor (kod 237) och Privatresor (kod 240).

Affärsresor (kod 237)

Omfattar affärsresandes förvärv av varor och tjänster. Omfattar även varor och tjänster som förvärvas för eget bruk av säsongsarbetare, gränsarbetare och andra arbetstagare som inte har hemvist i den ekonomi där de är anställda och vars arbetsgivare har hemvist i den ekonomin. Affärsresor indelas i Säsongsarbetares och gränsarbetares utgifter (kod 238) och Övriga affärsresor (kod 239).

Säsongsarbetares och gränsarbetares utgifter (kod 238)

Omfattar alla varor och tjänster som förvärvas för eget bruk av säsongsarbetare, gränsarbetare och andra arbetstagare som inte har hemvist i den ekonomi där de är anställda och vars arbetsgivare har hemvist i den ekonomin.

Övriga affärsresor (kod 239)

Omfattar alla Affärsresor (kod 237) som inte omfattas av Säsongsarbetares och gränsarbetares utgifter (kod 238).

Privatresor (kod 240)

Omfattar varor och tjänster som förvärvas av resande vid andra utlandsresor än affärsresor, t.ex. semester, deltagande i rekreations- och kulturella aktiviteter, besök hos släkt och vänner, pilgrimsresor och resor i utbildningssyfte och av medicinska skäl. Privatresor (kod 240) indelas i Hälsorelaterade utgifter (kod 241), Utbildningsrelaterade utgifter (kod 242) och Övriga privatresor (kod 243).

Hälsorelaterade utgifter (kod 241)

Definieras som de totala utgifterna för personer som reser av medicinska skäl.

Utbildningsrelaterade utgifter (kod 242)

Definieras som studerandes totala utgifter.

Övriga privatresor (kod 243)

Omfattar alla Privatresor (kod 240) som inte ingår i Hälsorelaterade utgifter (kod 241) eller Utbildningsrelaterade utgifter (kod 242).

Övriga tjänster (kod 981)

Alla Tjänster (kod 200) som inte ingår i Transport (kod 205) eller Resor (kod 236).

Kommunikation (kod 245)

Omfattar Postbefordran och kurirtjänster (kod 246) och Telekommunikation (kod 247).

Postbefordran och kurirtjänster (kod 246)

Omfattar Postbefordran (kod 958) och Kurirtjänster (kod 959).

Postbefordran (kod 958)

Omfattar poste restante-service, telegramtjänster och postkontorstjänster, t.ex. frimärksförsäljning, postanvisningar osv. Postbefordran utförs ofta men inte enbart av det nationella postverket. Postbefordran omfattas av internationella avtal och flödena mellan operatörer från olika ekonomier bör redovisas brutto.

Kurirtjänster (kod 959)

Kurirtjänster är inriktade på expressleverans och leverans från dörr till dörr. Kurirer kan använda egna, gemensamma privata eller allmänna transportmedel för att utföra dessa tjänster. Omfattar expressleverans, vilket t.ex. kan inkludera hämtning av leveranser på beställning eller tidsbestämd leverans.

Telekommunikation (kod 247)

Omfattar överföring av ljud, bilder eller annan information via telefon, telex, telegram, radio- och TV-utsändning, kabel, satellit, e-post, telefax osv., inklusive nättjänster, telekonferenstjänster- och stödtjänster. Omfattar inte värdet på den överförda informationen. Omfattar även mobiltelefontjänster, tjänster avseende Internets stamnät och direkttjänster, inklusive tillhandahållande av Internetanslutning.

Byggnadstjänster (kod 249)

Omfattar Byggverksamhet i utlandet (kod 250) och Byggverksamhet i den ekonomi som sammanställer uppgifterna (kod 251).

Byggverksamhet i utlandet (kod 250)

Omfattar de byggnadstjänster som företag med hemvist i den ekonomi som sammanställer uppgifterna tillhandahåller utländska subjekt (kredit) och varor och tjänster som dessa företag köper i värdekonomin (debet).

Byggverksamhet i den ekonomi som sammanställer uppgifterna (kod 251)

Omfattar byggnadstjänster som utländska byggföretag tillhandahåller subjekt med hemvist i den ekonomi som sammanställer uppgifterna (debet) och varor och tjänster som dessa utländska företag köper i den ekonomi som sammanställer uppgifterna (kredit).

Försäkringar (kod 253)

Omfattar inhemska försäkringsbolags tillhandahållande av olika typer av försäkringar till utländska subjekt och omvänt. Dessa tjänster skattas eller värderas utifrån de administrationsavgifter som ingår i de totala premierna och inte utifrån premiernas totala värde. Omfattar Livförsäkring och pensionsförsäkring (kod 254), Fraktförsäkring (kod 255), Övrig direktförsäkring (kod 256), Återförsäkring (kod 257) och Stödtjänster (kod 258).

Livförsäkring och pensionsförsäkring (kod 254)

Innehavare av livförsäkringar, både med och utan vinst, gör löpande inbetalningar till en försäkringsgivare (en enda inbetalning kan förekomma) som i gengäld förpliktar sig att till försäkringstagaren betala ut ett överenskommet minimibelopp eller en livränta på ett fastställt datum eller när försäkringstagaren avlider, om detta sker tidigare. Temporär dödsfallsförsäkring, där ersättningen endast betalas ut om en viss person avlider, är en form av direkt försäkring och omfattas inte här utan ingår i Övrig direktförsäkring (kod 256).

Pensionsfonder är fonder som skapats för att trygga inkomsten efter pensionering för särskilda grupper av arbetstagare. De administreras och styrs av privata eller offentliga arbetsgivare eller gemensamt av arbetsgivare och deras anställda. De finansieras genom avgifter från arbetsgivaren och/eller de anställda och genom kapitalavkastningen på fondförmögenheten, och de gör också finansiella transaktioner för egen räkning. De omfattar inte sociala trygghetssystem som organiseras för stora delar av samhället och som införs, kontrolleras eller finansieras av offentlig sektor. Förvaltning av pensionsfonder omfattas. När det gäller pensionsfonder anges ”premier” normalt som ”avgifter” och ”anspråk” anges normalt som ”förmåner”.

Fraktförsäkring (kod 255)

Fraktförsäkring avser försäkring av varor vid export eller import, på samma basis som mätningen av varor till f.o.b.-värde och godsbefordran.

Övrig direktförsäkring (kod 256)

Omfattar alla andra former av skadeförsäkring. Omfattar temporär dödsfallsförsäkring, sjuk- och olycksfallsförsäkring (om dessa inte tillhandahålls inom ramen för statliga sociala trygghetssystem); sjöfarts-, luftfarts- och annan transportförsäkring, brandförsäkring och annan egendomsförsäkring, förmögenhetsskadeförsäkring, allmän ansvarsförsäkring samt annan försäkring, t.ex. reseförsäkring, och försäkring avseende lån och kreditkort.

Återförsäkring (kod 257)

Återförsäkring är när delar av försäkringsrisken överförs till andra ofta specialiserade försäkringsgivare mot en proportionell andel av premieinkomsten. Återförsäkringstransaktioner kan avse paket med en blandning av olika typer av risker.

Stödtjänster (kod 258)

Omfattar transaktioner som är nära sammanhängande med försäkring och pensionsfondsverksamhet. Omfattar försäkringsagenters provision, försäkringsmäklartjänster och försäkringsagenturstjänster, konsulttjänster avseende försäkringar och pensioner, värderings- och regleringstjänster, aktuarietjänster, administration och försäljning av varor som räddats från brand, översvämning etc. samt kontroll av försäkringsersättningar.

Finansiella tjänster (kod 260)

Omfattar finansiella förmedlings- och stödtjänster, utom livförsäkringsföretags och pensionsfonders tjänster (som ingår i livförsäkring och pensionsförsäkring) och andra försäkringstjänster som utförs mellan inhemska och utländska subjekt. Dessa tjänster kan tillhandahållas av banker, fondbörser, factoringföretag, kreditkortsföretag och andra företag. Omfattar tjänster som tillhandahålls i samband med transaktioner med finansiella instrument samt andra tjänster avseende finansiell verksamhet, t.ex. rådgivning, depåtjänster och förmögenhetsförvaltning.

Data- och informationstjänster (kod 262)

Omfattar Datatjänster (kod 263) och Informationstjänster (kod 264).

Datatjänster (kod 263)

Utgörs av hårdvaru- och programvarutjänster samt databehandlingstjänster. Omfattar konsulttjänster avseende hårdvara och programvara och implementeringstjänster; underhåll och reparation av datorer och kringutrustning; återställande efter datorhaverier, rådgivning och stöd i frågor som rör driften av datorresurser; analys, utformning och programmering av driftklara system (inklusive konstruktion och formgivning av webbsidor) samt teknisk rådgivning i samband med programvara; utveckling, produktion, leverans och dokumentation av skräddarsydd programvara, inklusive kundanpassade operativsystem; systemunderhåll och andra stödtjänster, t.ex. utbildning som ges som en del av konsultverksamhet; databehandling, t.ex. datainmatning, tabulering och behandling baserad på tidsdelning; webbhotelltjänster (dvs. upplåtande av serverutrymme för webbplats åt kunder); datordrifttjänster.

Informationstjänster (kod 264)

Omfattar Nyhetsförmedling (kod 889) och Övriga informationstjänster (kod 890).

Nyhetsförmedling (kod 889)

Omfattar tillhandahållande av nyheter, fotografier och reportage till media.

Övriga informationstjänster (kod 890)

Omfattar databastjänster – databasutveckling, datalagring och spridning av data och databaser (inklusive register och sändlistor), både online och via magnetiska, optiska och tryckta media; och portaler med söktjänst (söktjänster som hittar Internetadresser när besökaren anger sökord). Omfattar även direkta, enskilda prenumerationer på tidningar och tidskrifter med post, elektronisk överföring eller andra medel.

Royalties och licenser (kod 266)

Omfattar Franchising och liknande rättigheter (kod 891) och Övriga royalties och licenser (kod 892).

Franchising och liknande rättigheter (kod 891)

Omfattar internationella betalningar och inkomster avseende franchiseavgifter och royalties som betalas för användningen av registrerade varumärken.

Övriga royalties och licenser (kod 892)

Omfattar internationella betalningar och inkomster i samband med auktoriserad användning av immateriella, icke-producerade, icke-finansiella tillgångar och äganderätter (som patent, upphovsrätter, industriella processer och formgivningar) samt i samband med användning, enligt licensavtal, av producerade original eller prototyper (t.ex. manuskript, programvara, cinematografiska verk och ljudupptagningar).

Övriga affärstjänster (kod 268)

Omfattar Varuförmedling och andra tjänster i samband med varuhandel (kod 269), Operationell leasing (kod 272) och Diverse affärs- och tekniska tjänster (kod 273).

Varuförmedling och andra tjänster i samband med varuhandel (kod 269)

Omfattar Varuförmedling (kod 270) och Andra tjänster i samband med varuhandel (kod 271).

Varuförmedling (kod 270)

Varuförmedling är när ett subjekt med hemvist i den ekonomi som sammanställer uppgifterna köper en vara från ett subjekt i utlandet och direkt säljer den vidare till ett annat subjekt i utlandet; under detta förlopp förs varan varken in i eller lämnar den ekonomi som sammanställer uppgifterna.

Andra tjänster i samband med varuhandel (kod 271)

Omfattar provisioner för varu- och tjänsteförmedling mellan a) inhemska varuförmedlare, råvarumäklare, handlare och kommissionärer och b) utländska subjekt.

Operationell leasing (kod 272)

Omfattar inhemska/utländska subjekts leasing (hyra) och charter, utan operatörer, av fartyg, flygplan och transportutrustning, t.ex. järnvägsvagnar, containrar och riggar, utan besättning.

Diverse affärs- och tekniska tjänster (kod 273)

Omfattar Juridiska tjänster, bokföringstjänster, konsultverksamhet avseende företags organisation samt PR (kod 274), Reklam, marknads- och opinionsundersökning (kod 278), Forskning och utveckling (kod 279), Arkitekt-, ingenjörs- och andra tekniska tjänster (kod 280), Jordbruk, utvinning av mineral och bearbetning på plats (kod 281), Övriga affärstjänster (kod 284) och Tjänster mellan närstående företag, ej hänförliga till någon annan kategori (kod 285).

Juridiska tjänster, bokföringstjänster, konsultverksamhet avseende företags organisation samt PR (kod 274)

Omfattar Juridiska tjänster (kod 275), Redovisning, revision, bokföring och skatterådgivning (kod 276) och Konsulttjänster avseende företags organisation, information m.m. samt PR-tjänster (kod 277).

Juridiska tjänster (kod 275)

Omfattar juridisk rådgivning och företrädande som ombud i alla former av rättsliga förfaranden, upprättande av rättsliga handlingar och instrument, rådgivning avseende bestyrkanden och tjänster avseende deposition, skiftning av dödsbon m.m.

Redovisning, revision, bokföring och skatterådgivning (kod 276)

Omfattar registrering av affärstransaktioner för företag och andra, granskning av räkenskaper och redovisning, skatteplanering och skatterådgivning för företag samt utarbetande av skattedokument.

Konsulttjänster avseende företags organisation, information m.m. samt PR-tjänster (kod 277)

Omfattar rådgivning och hjälp till företag avseende verksamhetsinriktning och företagsstrategier samt övergripande planering, organisation och styrning inom organisationer. Häri ingår förvaltningsrevision; styrning av marknaden, mänskliga resurser, produktionsstyrning och rådgivning avseende projektledning; samt rådgivning och hjälp avseende metoder att förbättra kundernas image och deras relationer till institutionerna och allmänheten.

Reklam, marknads- och opinionsundersökning (kod 278)

Tjänster som utförs mellan inhemska och utländska subjekt. Omfattar utformning, skapande och marknadsföring av reklam av reklambyråer; mediaplacering, inklusive inköp och försäljning av reklamutrymme; utställningstjänster som tillhandahålls av handelsmässor; säljfrämjande åtgärder för produkter i utlandet; marknadsundersökningar; telemarketing; samt opinionsundersökningar om olika frågor.

Forskning och utveckling (kod 279)

Omfattar tjänster som utförs mellan inhemska och utländska subjekt i samband med grundforskning, tillämpad forskning och utveckling av nya produkter och processer.

Arkitekt-, ingenjörs- och andra tekniska tjänster (kod 280)

Omfattar transaktioner mellan inhemska och utländska subjekt avseende arkitektprojektering i samband med stadsplanering och andra exploateringsprojekt; planering och projektering samt uppsikt över dammar, broar, flygplatser, byggnadsprojekt på totalentreprenad osv.; mätning; kartografi; provning och certifiering av produkter; samt teknisk besiktning.

Jordbruk, utvinning av mineral och bearbetning på plats (kod 281)

Omfattar Avfallshantering och rening (kod 282) och Jordbruk, utvinning av mineral och bearbetning på plats (kod 283).

Avfallshantering och rening (kod 282)

Omfattar hantering av radioaktivt och annat avfall; bortschaktning av förorenad jord; bekämpning av föroreningar, även oljeutsläpp; återställande efter gruvdrift; samt sanering och renhållning. Omfattar även alla andra tjänster för sanering och återställande av miljön.

Jordbruk, utvinning av mineral och annan bearbetning på plats (kod 283)

Omfattar:

| a) | Service till jordbruk, t.ex. tillhandahållande av jordbruksmaskiner med manskap, skörd, behandling av gröda, bekämpning av skadedjur, drift av djurpensionat, fodervärdsverksamhet samt avel. Omfattar även tjänster inom jakt, viltvård, skogsbruk och fiske. |
| --- | --- |

a)

Service till jordbruk, t.ex. tillhandahållande av jordbruksmaskiner med manskap, skörd, behandling av gröda, bekämpning av skadedjur, drift av djurpensionat, fodervärdsverksamhet samt avel. Omfattar även tjänster inom jakt, viltvård, skogsbruk och fiske.

| b) | Tjänster som tillhandahålls på olje- och naturgasfält, inklusive borrningstjänster, uppförande, reparation och nedmontering av borrtorn samt cementering av hus till olje- och naturgaskällor. Omfattar även service till prospektering och utforskning av mineral samt gruvteknik och geologiska undersökningar. |
| --- | --- |

b)

Tjänster som tillhandahålls på olje- och naturgasfält, inklusive borrningstjänster, uppförande, reparation och nedmontering av borrtorn samt cementering av hus till olje- och naturgaskällor. Omfattar även service till prospektering och utforskning av mineral samt gruvteknik och geologiska undersökningar.

| c) | Annan bearbetning på plats omfattar bearbetning på plats av eller arbete med varor som har importerats och bearbetats utan att byta ägare, men som inte har återexporterats till avsändarlandet (utan i stället har sålts i den ekonomi där bearbetning skett eller till en tredje ekonomi) eller omvänt. |
| --- | --- |

c)

Annan bearbetning på plats omfattar bearbetning på plats av eller arbete med varor som har importerats och bearbetats utan att byta ägare, men som inte har återexporterats till avsändarlandet (utan i stället har sålts i den ekonomi där bearbetning skett eller till en tredje ekonomi) eller omvänt.

Övriga affärstjänster (kod 284)

Omfattar tjänstetransaktioner mellan inhemska och utländska subjekt, t.ex. rekrytering av personal, detektiv- och bevakningstjänster samt säkerhetstjänster, översättning och tolkning, fototjänster, lokalrengöring, fastighetstjänster till företag och alla andra företagstjänster som inte kan klassificeras enligt någon av ovanstående företagstjänster.

Tjänster mellan närstående företag, ej hänförliga till någon annan kategori (kod 285)

Utgör en restkategori. Omfattar betalningar mellan närstående företag för tjänster som inte kan klassificeras under någon annan kategori. Omfattar sådana betalningar från filialer, dotterbolag och intressebolag till deras moderföretag eller andra närstående företag som utgör bidrag till de allmänna administrationskostnaderna för filialerna, dotterbolagen och intressebolagen (för planering, organisation och ekonomistyrning) samt ersättningar för utgifter som betalats direkt av moderföretagen. Omfattar även transaktioner mellan moderföretag och deras filialer, dotterbolag och intressebolag för att täcka indirekta kostnader.

Personliga tjänster, kultur och rekreation (kod 287)

Omfattar Audiovisuella och närbesläktade tjänster (kod 288) och Övriga personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 289).

Audiovisuella och närbesläktade tjänster (kod 288)

Omfattar tjänster och därmed sammanhängande avgifter för produktion av film (på kino- och videofilm), radio- och TV-program (direktsända eller bandade) och musikupptagningar. Omfattar inkomster eller betalningar för uthyrning; ersättningar som erhållits av inhemska skådespelare, producenter osv. för produktioner i utlandet (eller av utländska skådespelare, producenter osv. för arbete som utförts i den ekonomi som sammanställer uppgifterna); avgifter för distributionsrättigheter som sålts till media för ett begränsat antal sändningar inom angivna områden samt tillgång till krypterade TV-kanaler (t.ex. kabeltjänster). Omfattar även ersättningar till skådespelare, regissörer och producenter för arbete med teater- och musikproduktioner, sportevenemang, cirkusföreställningar och liknande evenemang samt avgifter för distributionsrättigheterna (för TV, radio och film) för dessa aktiviteter.

Andra personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 289)

Omfattar Utbildning (kod 895), Hälso- och sjukvård (kod 896) och Övrigt under andra personliga, kultur- och rekreationstjänster ej hänförliga till någon annan kategori (kod 897).

Utbildning (kod 895)

Omfattar utbildningstjänster som levereras mellan inhemska och utländska subjekt, t.ex. undervisning per korrespondens och via TV eller Internet, samt av lärare osv. som tillhandahåller tjänster direkt i värdekonomin.

Hälso- och sjukvård (kod 896)

Omfattar tjänster som tillhandahålls av läkare, sjuksköterskor och paramedicinsk och liknande personal samt laboratorie- och liknande tjänster, oavsett om de ges på distans eller på plats. Omfattar inte resenärers utgifter för utbildning och hälso- och sjukvård (ingår i resor).

Övrigt under andra personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 897)

Detta är en restkategori som omfattar alla Andra personliga, kultur- och rekreationstjänster (kod 289) som inte ingår i Utbildning (kod 895) och Hälso- och sjukvård (kod 896).

Offentliga tjänster, ej hänförliga till någon annan kategori (kod 291)

Detta är en restkategori som omfattar offentliga transaktioner (även internationella organisationers transaktioner) som inte ingår i någon av de andra delarna av betalningsbalansen EBOPS (Extended Balances of Payment Services Classification). Häri ingår ambassaders, konsulats, militära förbands och myndigheters alla transaktioner (avseende både varor och tjänster) med subjekt i de ekonomier där ambassaderna, konsulaten, de militära förbanden och myndigheterna är belägna och alla transaktioner med andra ekonomier. Omfattar inte transaktioner med subjekt med hemvist i de ekonomier som företräds av ambassaderna, konsulaten, de militära förbanden och myndigheterna, och transaktioner inom intendenturerna, marketenterier och dessa ambassader och konsulat.

Denna post måste fördelas efter tjänster som utförts av Ambassader och konsulat (kod 292), tjänster som utförts av Militära förband och myndigheter (kod 293) och Övriga offentliga tjänster (kod 294).

FAKTORINKOMSTER (KOD 300)

Faktorinkomster omfattar två typer av transaktioner mellan inhemska och utländska subjekt, nämligen i) löner som betalas till utländska arbetstagare (t.ex. gränsarbetare, säsongsarbetare och andra korttidsanställda) samt ii) avkastning på kapital i form av inflöden och utflöden avseende utländska finansiella tillgångar och skulder.

Ersättning till anställda (kod 310)

Ersättning till anställda omfattar löner och andra förmåner, i kontanter eller in natura, som intjänas av fysiska personer – i andra ekonomier än den där de har sin hemvist – för arbete som utförts för (och betalas av) subjekt med hemvist i dessa ekonomier. Omfattar även avgifter som arbetsgivare betalat in för anställdas räkning till sociala trygghetssystem eller till privata försäkringar eller pensionsfonder (fonderade eller icke fonderade) för att trygga de anställdas förmåner.

Avkastning på kapital (kod 320)

Avkastning på kapital är avkastning på utländska finansiella tillgångar och som betalas av subjekt med hemvist i en ekonomi till subjekt med hemvist i en annan ekonomi. Omfattar räntor, utdelningar, hemtagna vinstmedel från filialer och direktinvesterares andel av icke utdelade vinstmedel i direktinvesteringsföretag. Avkastning på kapital skall fördelas efter direktinvesteringar, portföljinvesteringar och övriga investeringar.

Avkastning på direktinvesteringar (kod 330)

Avkastning på direktinvesteringar, dvs. avkastning på eget kapital och skulder, omfattar avkastning som tillfaller en direktinvesterare med hemvist i en ekonomi från direktinvesteringskapital i ett företag i en annan ekonomi. Avkastning på direktinvesteringar redovisas netto för både direktinvesteringar i utlandet och i den rapporterande ekonomin (dvs. i båda fall erhållen avkastning på eget kapital och ränteinkomster minus utbetalningar avseende avkastning på eget kapital och ränteinkomster). Avkastning på eget kapital fördelas efter i) utdelade vinstmedel (utdelningar och utdelade vinstmedel från filialer) samt ii) återinvesterade vinstmedel och icke utdelade vinstmedel från filialer. Ränta omfattar räntebetalningar – för företagsinterna lån – till/från direktinvesterare från/till intressebolag i utlandet. Avkastning på preferensaktier utan rösträtt behandlas inte som aktieutdelning utan som ränta och bokförs som ränta.

Utdelningar och utdelade vinstmedel från filialer (kod 332)

Utdelningar, inklusive aktieutdelning, är utdelade vinstmedel fördelat på aktier och andra former av andelar i privata aktiebolags, kooperativs och offentliga företags egenkapital. Vinstutdelningen kan förekomma i form av utdelningar på stam- eller preferensaktier som ägs av direktinvesterare i närstående företag i utlandet eller omvänt.

Återinvesterade vinstmedel och icke utdelade vinstmedel från filialer (kod 333)

Återinvesterade vinstmedel omfattar direktinvesterares andelar – i förhållande till den investerade kapitalandelen – i i) utländska dotterbolags och närstående företags vinst som ej delas ut samt ii) vinst som filialer och andra personliga företag inte överför till direktinvesterare. (Om denna del av vinsten inte kan särskiljas anses alla vinstmedel från filialer vara utdelade.)

Ränta på lån (kod 334)

Ränta omfattar räntebetalningar – på företagsinterna lån – till/från direktinvesterare från/till närstående företag i utlandet. Avkastning på preferensaktier utan rösträtt behandlas inte som aktieutdelning utan som ränta och bokförs som ränta på lån.

Eget kapital och återinvesterade vinstmedel i utlandet (kod 506)

Eget kapital omfattar eget kapital i filialer, alla ägarandelar (med eller utan rösträtt) i dotterbolag och intressebolag (utom preferensaktier utan rösträtt som behandlas som räntebärande värdepapper och ingår under övrigt direktinvesteringskapital) samt annat kapitaltillskott. Återinvesterade vinstmedel består av direktinvesterarens andel (i förhållande till den direktinvesterade kapitalandelen) i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren.

Eget kapital och återinvesterade vinstmedel i den rapporterande ekonomin (kod 556)

Eget kapital omfattar eget kapital i filialer, alla ägarandelar (med eller utan rösträtt) i dotterbolag och intressebolag (utom preferensaktier utan rösträtt som behandlas som räntebärande värdepapper och ingår under övrigt direktinvesteringskapital) samt annat kapitaltillskott. Återinvesterade vinstmedel består av direktinvesterarens andel (i förhållande till den direktinvesterade kapitalandelen) i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren.

Avkastning på portföljinvesteringar (kod 339)

Avkastning på portföljinvesteringar omfattar transaktioner mellan inhemska och utländska subjekt avseende avkastning på innehav av aktier, obligationer och penningmarknadsinstrument. Denna kategori fördelas efter avkastning på eget kapital (utdelningar) och ränta på lån.

Avkastning på övriga investeringar (kod 370)

Avkastning på övriga investeringar omfattar inhemska subjekts ränteinkomster avseende alla övriga fordringar (tillgångar) gentemot utländska subjekt och inhemska subjekts räntebetalningar avseende alla övriga skulder till utländska subjekt. Denna kategori omfattar även i princip hushållens beräknade inkomst från nettofordran i livförsäkringsreserver och pensionsfonder. Ränta på fordringar omfattar ränta på lång- och kortfristiga lån, på inlåning, på andra kommersiella och finansiella fordringar och på en ekonomis ställning som långivare i IMF. Ränta på skulder omfattar ränta på lån, på inlåning och på andra fordringar samt ränta avseende användning av krediter och lån från IMF. Omfattar även ränta som betalats till IMF för fondens innehav av särskilda dragningsrätter på ”General Resources Account”.

Löpande transfereringar (kod 379)

Löpande transfereringar är motposter för ensidiga transaktioner där en ekonomisk enhet överlåter en real eller finansiell tillgång på en annan enhet utan att liknande motprestation görs. Dessa tillgångar konsumeras omedelbart eller kort efter det att överlåtelsen skett. Löpande transfereringar är alla överlåtelser som inte är kapital. Löpande transfereringar delas upp i offentlig sektor och övriga sektorer, efter respektive sektor i den ekonomi som sammanställer uppgifterna.

Offentlig sektors löpande transfereringar (kod 380)

Den offentliga sektorns transfereringar omfattar löpande internationell samverkan, och omfattar löpande transfereringar – i kontanter eller in natura – mellan den offentliga sektorn i olika ekonomier eller mellan offentliga sektorer och internationella organisationer.

Övriga sektorer (kod 390)

Löpande transfereringar mellan en ekonomis övriga sektorer och utländska subjekt omfattar löpande transfereringar som sker mellan fysiska personer, mellan icke-statliga instanser eller organisationer (eller mellan dessa båda grupper) eller mellan utländska statliga institutioner och fysiska personer eller icke-statliga instanser.

Kapitaltransfereringar m.m. (kod 994)

Kapitaltransfereringar omfattar alla transaktioner som avser kapitaltransfereringar samt förvärv eller avyttring av icke-producerade, icke-finansiella tillgångar.

Finansiell balans (kod 995)

Den finansiella balansen visar alla transaktionsförändringar av en ekonomis tillgångar och skulder mot utlandet. Sådana förändringar omfattar upprättande och avveckling av fordringar på eller av övriga världen. Alla komponenter delas upp efter typ av investering eller efter funktion (direktinvestering, portföljinvestering, finansiella derivat, övriga investeringar, valutareserv).

DIREKTINVESTERINGAR (KOD 500)

Utländska direktinvesteringar är en kategori internationella investeringar där en enhet med hemvist i en ekonomi (direktinvesterare) har för avsikt att göra en långsiktig investering i ett företag med hemvist i en annan ekonomi (direktinvesteringsföretag). En långsiktig investering innebär att ett långsiktigt förhållande föreligger mellan direktinvesteraren och företaget och att investeraren har ett avsevärt inflytande på direktinvesteringsföretagets förvaltning. Direktinvesteringar omfattar den inledande transaktionen mellan de två enheterna – dvs. den transaktion varigenom direktinvesteringsförhållandet etableras – och alla påföljande transaktioner mellan dessa och mellan anknutna företag oavsett bolagsform.

Direktinvesteringar i utlandet (kod 505)

Direktinvesteringar klassificeras huvudsakligen med utgångspunkt från riktningen – inhemska direktinvesteringar i utlandet och utländska subjekts investeringar i den rapporterande ekonomin.

Eget kapital (kod 510)

Eget kapital omfattar eget kapital i filialer, alla ägarandelar (med eller utan rösträtt) i dotterbolag och intressebolag (utom preferensaktier utan rösträtt som behandlas som räntebärande värdepapper och ingår under övrigt direktinvesteringskapital) samt annat kapitaltillskott. Eget kapital omfattar även ett direktinvesteringsföretags förvärv av ägarandelar i sin direktinvesterare.

Återinvesterade vinstmedel (kod 525)

Återinvesterade vinstmedel består av direktinvesterarens andel (i förhållande till den direktinvesterade kapitalandelen) i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren. Dessa återinvesterade vinstmedel redovisas som faktorinkomster med en motsvarande motbokning av en finansiell transaktion.

Övrigt direktinvesteringskapital (kod 530)

Övrigt direktinvesteringskapital (eller företagsinterna lånetransaktioner) omfattar in- och utlåning av kapital – inklusive skuldförbindelser, leverantörskrediter och preferensaktier utan rösträtt (som behandlas som räntebärande värdepapper) – mellan direktinvesterare och dotterbolag, filialer och intressebolag. Direktinvesteringsföretagets fordringar på direktinvesteraren redovisas också som direktinvesteringskapital.

Direktinvesteringar i den rapporterande ekonomin (kod 555)

Direktinvesteringar klassificeras huvudsakligen med utgångspunkt från riktningen – inhemska direktinvesteringar i utlandet och utländska subjekts investeringar i den rapporterande ekonomin.

Eget kapital (kod 560)

Eget kapital omfattar eget kapital i filialer, alla ägarandelar (med eller utan rösträtt) i dotterbolag och intressebolag (utom preferensaktier utan rösträtt som behandlas som räntebärande värdepapper och ingår under övrigt direktinvesteringskapital) samt annat kapitaltillskott. Eget kapital omfattar även ett direktinvesteringsföretags förvärv av ägarandelar i sin direktinvesterare.

Återinvesterade vinstmedel (kod 575)

Återinvesterade vinstmedel består av direktinvesterarens andel (i förhållande till den direktinvesterade kapitalandelen) i dotterbolags eller intressebolags vinst som ej delats ut samt av vinst i filialer som inte överförs till direktinvesteraren. Dessa återinvesterade vinstmedel redovisas som faktorinkomster med en motsvarande motbokning av en finansiell transaktion.

Övrigt direktinvesteringskapital (kod 580)

Övrigt direktinvesteringskapital (eller företagsinterna lånetransaktioner) omfattar in- och utlåning av kapital – inklusive skuldförbindelser, leverantörskrediter och preferensaktier utan rösträtt (som behandlas som räntebärande värdepapper) – mellan direktinvesterare och dotterbolag, filialer och intressebolag. Direktinvesteringsföretagets fordringar på direktinvesteraren redovisas också som direktinvesteringskapital.

PORTFÖLJINVESTERINGAR (KOD 600)

Portföljinvesteringar omfattar transaktioner i aktier och räntebärande värdepapper. Räntebärande värdepapper delas upp i obligationer, penningmarknadsinstrument och finansiella derivat om derivaten leder till finansiella fordringar och skulder. I annat fall kategoriseras de antingen som direktinvesteringar eller som valutareserv.

Finansiella derivat (kod 910)

Finansiella derivat är finansiella instrument som är knutna till ett visst annat finansiellt instrument, ett visst index eller en viss vara, och som gör det möjligt att handla med specifika finansiella risker (ränterisk, valutakursrisk, aktiekursrisk, råvaruprisrisk, kreditrisk osv.) på finansiella marknader.

ÖVRIGA INVESTERINGAR (KOD 700)

Med övriga investeringar avses en restkategori som inkluderar alla finansiella transaktioner som inte omfattas av kategorierna för direktinvesteringar, portföljinvesteringar, finansiella derivat eller valutareserver.

---