# Europeiska unionens L 29/2 fe

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 29 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången2 februari 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 29

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången2 februari 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 172/2005 av den 18 januari 2005 om ingående av avtalet genom skriftväxling om förlängning för perioden 28 februari 2004–31 december 2004 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 173/2005 av den 24 januari 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna för en förlängning av Peace-programmet och beviljande av nya åtagandebemyndiganden | 3 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 174/2005 av den 31 januari 2005 om införande av restriktioner på tillhandahållande av bistånd som rör militär verksamhet till Elfenbenskusten | 5 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 175/2005 av den 1 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 16 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 176/2005 av den 1 februari 2005 om fastställande av gemenskapens producent- och importpriser för nejlikor och rosor för tillämpning av importordningen för vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt Västbanken och Gazaremsan | 18 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG) nr 172/2005 av den 18 januari 2005 om ingående av avtalet genom skriftväxling om förlängning för perioden 28 februari 2004–31 december 2004 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust

1

*

Rådets förordning (EG) nr 173/2005 av den 24 januari 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna för en förlängning av Peace-programmet och beviljande av nya åtagandebemyndiganden

3

*

Rådets förordning (EG) nr 174/2005 av den 31 januari 2005 om införande av restriktioner på tillhandahållande av bistånd som rör militär verksamhet till Elfenbenskusten

5

Kommissionens förordning (EG) nr 175/2005 av den 1 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

16

Kommissionens förordning (EG) nr 176/2005 av den 1 februari 2005 om fastställande av gemenskapens producent- och importpriser för nejlikor och rosor för tillämpning av importordningen för vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt Västbanken och Gazaremsan

18

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | 2005/76/EG:Rådets beslut av den 22 november 2004 om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar och om den interimistiska tillämpningen av avtalet genom skriftväxling om förlängning för perioden 28 februari 2004–31 december 2004 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust | 20 |
| Avtal genom skriftväxling om förlängning för perioden 28 februari 2004–31 december 2004 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust | 22 |
| | | Kommissionen |
| | * | 2005/77/EG:Kommissionens beslut av den 30 mars 2004 om den stödordning som Förenade kungariket har genomfört till förmån för företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling
  (delgivet med nr K(2004) 928)

   (
  1
  ) | 24 |
| | * | 2005/78/EG, Euratom:Kommissionens beslut av den 1 februari 2005 om ändring av beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom | 39 |
| | * | 2005/79/EG:Beslut nr 1/2005 av gemensamma kommittén EG-Schweiz av den 1 februari 2005 om ersättning av tabellerna III och IV b i protokoll nr 2 | 42 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

2005/76/EG:Rådets beslut av den 22 november 2004 om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar och om den interimistiska tillämpningen av avtalet genom skriftväxling om förlängning för perioden 28 februari 2004–31 december 2004 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust

20

Avtal genom skriftväxling om förlängning för perioden 28 februari 2004–31 december 2004 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust

22

Kommissionen

*

2005/77/EG:Kommissionens beslut av den 30 mars 2004 om den stödordning som Förenade kungariket har genomfört till förmån för företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling
  (delgivet med nr K(2004) 928)

   (
  1
  )

(delgivet med nr K(2004) 928)

1

24

*

2005/78/EG, Euratom:Kommissionens beslut av den 1 februari 2005 om ändring av beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom

39

*

2005/79/EG:Beslut nr 1/2005 av gemensamma kommittén EG-Schweiz av den 1 februari 2005 om ersättning av tabellerna III och IV b i protokoll nr 2

42

| | | Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | * | Rådets gemensamma ståndpunkt 2005/80/GUSP av den 31 januari 2005 om förlängning och ändring av gemensam ståndpunkt 2004/133/GUSP om restriktiva åtgärder mot extremister i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 45 |
| | * | Rådets beslut 2005/81/GUSP av den 31 januari 2005 om förlängning av mandatet för uppdragschefen/polischefen för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina | 48 |
| | * | Rådets gemensamma ståndpunkt 2005/82/GUSP av den 31 januari 2005 om upphävande av gemensamma ståndpunkter 2002/401/GUSP om Nigeria, 2002/495/GUSP om Angola, 2002/830/GUSP om Rwanda och 2003/319/GUSP om Lusakaavtalet om eldupphör och fredsprocessen i Demokratiska republiken Kongo | 49 |
| | * | Rådets beslut 2005/83/GUSP av den 31 januari 2005 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/293/GUSP om förnyande av åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift | 50 |

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

*

Rådets gemensamma ståndpunkt 2005/80/GUSP av den 31 januari 2005 om förlängning och ändring av gemensam ståndpunkt 2004/133/GUSP om restriktiva åtgärder mot extremister i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

45

*

Rådets beslut 2005/81/GUSP av den 31 januari 2005 om förlängning av mandatet för uppdragschefen/polischefen för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina

48

*

Rådets gemensamma ståndpunkt 2005/82/GUSP av den 31 januari 2005 om upphävande av gemensamma ståndpunkter 2002/401/GUSP om Nigeria, 2002/495/GUSP om Angola, 2002/830/GUSP om Rwanda och 2003/319/GUSP om Lusakaavtalet om eldupphör och fredsprocessen i Demokratiska republiken Kongo

49

*

Rådets beslut 2005/83/GUSP av den 31 januari 2005 om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/293/GUSP om förnyande av åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift

50

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 103/2005 av den 21 januari 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av paddyris som innehas av det grekiska interventionsorganet (EUT L 20 av den 22.1.2005) | 57 |
| | | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 165/2005 av den 31 januari 2005 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 1 februari 2005 (EUT L 28 av den 1.2.2005) | 57 |

Rättelser

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 103/2005 av den 21 januari 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av paddyris som innehas av det grekiska interventionsorganet (EUT L 20 av den 22.1.2005)

57

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 165/2005 av den 31 januari 2005 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 1 februari 2005 (EUT L 28 av den 1.2.2005)

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 172/2005

av den 18 januari 2005

om ingående av avtalet genom skriftväxling om förlängning för perioden 28 februari 2004– 31 december 2004 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 jämförd med artikel 300.2 och 300.3 första stycket i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust (2), skall de avtalsslutande parterna, innan giltighetstiden för det protokoll som bifogas avtalet löper ut, inleda förhandlingar för att komma överens om protokollets innehåll inför nästa period och om eventuella ändringar av eller tillägg som skall göras i bilagan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust (2), skall de avtalsslutande parterna, innan giltighetstiden för det protokoll som bifogas avtalet löper ut, inleda förhandlingar för att komma överens om protokollets innehåll inför nästa period och om eventuella ändringar av eller tillägg som skall göras i bilagan.

| (2) | De två avtalsslutande parterna har beslutat att genom ett avtal genom skriftväxling förlänga det nuvarande protokollet, som godkändes genom rådets förordning (EG) nr 1439/2001 (3), från och med den 28 februari 2004 till och med den 31 december 2004 i avvaktan på förhandlingarna om ändringar av protokollet. |
| --- | --- |

(2)

De två avtalsslutande parterna har beslutat att genom ett avtal genom skriftväxling förlänga det nuvarande protokollet, som godkändes genom rådets förordning (EG) nr 1439/2001 (3), från och med den 28 februari 2004 till och med den 31 december 2004 i avvaktan på förhandlingarna om ändringar av protokollet.

| (3) | Det ligger i gemenskapens intresse att godkänna denna förlängning. |
| --- | --- |

(3)

Det ligger i gemenskapens intresse att godkänna denna förlängning.

| (4) | Nyckeln för fördelningen av fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna i det förlängda protokollet bör bekräftas. |
| --- | --- |

(4)

Nyckeln för fördelningen av fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna i det förlängda protokollet bör bekräftas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet genom skriftväxling om förlängning för perioden 28 februari 2004–31 december 2004 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Texten till avtalet genom skriftväxling åtföljer denna förordning (4).

Artikel 2

De fiskemöjligheter som anges i protokollet skall fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

| a) | Notfartyg för tonfiskfiske:







  Spanien | : | 18 fartyg |
| --- | --- | --- | --- |
| Frankrike | : | 21 fartyg |
| Italien | : | 1 fartyg |

a)

Notfartyg för tonfiskfiske:

Spanien

:

18 fartyg

Frankrike

:

21 fartyg

Italien

:

1 fartyg

| b) | Fartyg som bedriver ytfiske med backor/långrev:







  Spanien | : | 20 fartyg |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugal | : | 5 fartyg |

b)

Fartyg som bedriver ytfiske med backor/långrev:

Spanien

:

20 fartyg

Portugal

:

5 fartyg

Om licensansökningarna från dessa medlemsstater inte uttömmer de fiskemöjligheter som anges i protokollet, får kommissionen beakta de licensansökningar som inkommer från övriga medlemsstater.

Artikel 3

De medlemsstater vars fartyg fiskar enligt detta protokoll skall meddela kommissionen hur stora mängder av varje bestånd som fångas i Komorernas fiskezon i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 500/2001 av den 14 mars 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2847/93 bekräftande övervakning av de fångster som gemenskapens fiskefartyg fiskar i tredje lands farvatten och på öppet hav (5).

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 januari 2005.

På rådets vägnar

J.-C. JUNCKER

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 16 december 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EGT L 137, 2.6.1988, s. 19.

2

(3)  EGT L 193, 17.7.2001, s. 1.

3

(4)  Se sidan 22 i detta nummer av EUT.

4

(5)  EGT L 73, 15.3.2001, s. 8.

5

---

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/3

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 173/2005

av den 24 januari 2005

om ändring av förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna för en förlängning av Peace-programmet och beviljande av nya åtagandebemyndiganden

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 161,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets samtycke (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 7.4 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (3) upprättas ett program (Peace) under mål 1 för en period på fyra år (2000–2004) till stöd för fredsprocessen i Nordirland och gränsområden i Irland. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 7.4 i rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (3) upprättas ett program (Peace) under mål 1 för en period på fyra år (2000–2004) till stöd för fredsprocessen i Nordirland och gränsområden i Irland.

| (2) | Vid sitt möte i Bryssel den 17 och 18 juni 2004 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att undersöka möjligheten att anpassa insatserna enligt Peace-programmet och Internationella fonden för Irland till insatserna enligt de av de övriga strukturfondsprogrammen som upphör 2006, inbegripet budgetkonsekvenserna. |
| --- | --- |

(2)

Vid sitt möte i Bryssel den 17 och 18 juni 2004 uppmanade Europeiska rådet kommissionen att undersöka möjligheten att anpassa insatserna enligt Peace-programmet och Internationella fonden för Irland till insatserna enligt de av de övriga strukturfondsprogrammen som upphör 2006, inbegripet budgetkonsekvenserna.

| (3) | Peace-programmet har hittills bidragit på ett nytt och avgörande sätt till den nödvändiga konsolideringen av fredsprocessen i Nordirland. För denna konsolidering krävs fortsatt finansiellt stöd från gemenskapen till de berörda regionerna och en förlängning av Peace-programmet med ytterligare två år. |
| --- | --- |

(3)

Peace-programmet har hittills bidragit på ett nytt och avgörande sätt till den nödvändiga konsolideringen av fredsprocessen i Nordirland. För denna konsolidering krävs fortsatt finansiellt stöd från gemenskapen till de berörda regionerna och en förlängning av Peace-programmet med ytterligare två år.

| (4) | Förordning (EG) nr 1260/1999 bör därför ändras så att genomförandet av Peace-programmet förlängs med två år och sammanfaller med programperioden för strukturfonderna. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1260/1999 bör därför ändras så att genomförandet av Peace-programmet förlängs med två år och sammanfaller med programperioden för strukturfonderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1260/1999 ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 7.4 första stycket skall ersättas med följande:
  ”4.   Ett Peace-program för åren 2000–2006 skall upprättas under mål 1 till stöd för fredsprocessen i Nordirland och gränsområden i Irland.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 7.4 första stycket skall ersättas med följande:

”4.   Ett Peace-program för åren 2000–2006 skall upprättas under mål 1 till stöd för fredsprocessen i Nordirland och gränsområden i Irland.”

| 2. | Bilaga I skall ersättas med texten i bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I skall ersättas med texten i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 januari 2005.

På rådets vägnar

F. BODEN

Ordförande

---

(1)  Samtycket avgivet den 11 januari 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  Yttrandet avgivet den 16 december 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  EGT L 161, 26.6.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1105/2003 (EUT L 158, 27.6.2003, s. 3).

3

---

BILAGA

”BILAGA I

STRUKTURFONDERNA

Fördelning per år av åtagandebemyndiganden för 2000–2006

(vilken artikel 7.1 hänvisar till)

| (miljoner euro – 1999 års prisnivå) |
| --- |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 29 430 | 28 840 | 28 250 | 27 670 | 27 080 | 27 120 | 26 660” |

(miljoner euro – 1999 års prisnivå)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

29 430

28 840

28 250

27 670

27 080

27 120

26 660”

---

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/5

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 174/2005

av den 31 januari 2005

om införande av restriktioner på tillhandahållande av bistånd som rör militär verksamhet till Elfenbenskusten

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 60 och 301,

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2004/852/GUSP av den 13 december 2004 om restriktiva åtgärder mot Elfenbenskusten (1),

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | FN:s säkerhetsråd beslutade genom sin resolution 1572 (2004) av den 15 november 2004, i enlighet med kapitel VII i FN:s stadga och med djupt beklagande av de fortsatta stridigheterna i Elfenbenskusten och de upprepade brotten mot avtalet om eldupphör av den 3 maj 2003, att införa vissa restriktiva åtgärder mot Elfenbenskusten. |
| --- | --- |

(1)

FN:s säkerhetsråd beslutade genom sin resolution 1572 (2004) av den 15 november 2004, i enlighet med kapitel VII i FN:s stadga och med djupt beklagande av de fortsatta stridigheterna i Elfenbenskusten och de upprepade brotten mot avtalet om eldupphör av den 3 maj 2003, att införa vissa restriktiva åtgärder mot Elfenbenskusten.

| (2) | I gemensam ståndpunkt 2004/852/GUSP föreskrivs genomförandet av de åtgärder som anges i FN:s säkerhetsråds resolution 1572 (2004), bland annat ett förbud mot tekniskt och ekonomiskt bistånd som rör militär verksamhet samt mot utrustning som används för internt förtryck. |
| --- | --- |

(2)

I gemensam ståndpunkt 2004/852/GUSP föreskrivs genomförandet av de åtgärder som anges i FN:s säkerhetsråds resolution 1572 (2004), bland annat ett förbud mot tekniskt och ekonomiskt bistånd som rör militär verksamhet samt mot utrustning som används för internt förtryck.

| (3) | Denna åtgärd ligger inom fördragets tillämpningsområde och därför behövs det, i syfte att undvika snedvridning av konkurrensen, gemenskapslagstiftning för att genomföra den för gemenskapens vidkommande. Gemenskapens territorium anses i denna förordning omfatta de medlemsstaters territorier på vilka fördraget är tillämpligt, på de villkor som anges i fördraget. |
| --- | --- |

(3)

Denna åtgärd ligger inom fördragets tillämpningsområde och därför behövs det, i syfte att undvika snedvridning av konkurrensen, gemenskapslagstiftning för att genomföra den för gemenskapens vidkommande. Gemenskapens territorium anses i denna förordning omfatta de medlemsstaters territorier på vilka fördraget är tillämpligt, på de villkor som anges i fördraget.

| (4) | För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning skall vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(4)

För att de åtgärder som föreskrivs i denna förordning skall vara verkningsfulla bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| 1. | tekniskt bistånd: allt tekniskt stöd som har samband med reparation, utveckling, tillverkning, montering, testning, underhåll eller någon annan teknisk tjänst och som kan anta sådana former som instruktioner, råd, utbildning, överföring av praktiska kunskaper och färdigheter eller konsulttjänster; tekniskt bistånd innefattar muntliga former av bistånd. |
| --- | --- |

1.

tekniskt bistånd: allt tekniskt stöd som har samband med reparation, utveckling, tillverkning, montering, testning, underhåll eller någon annan teknisk tjänst och som kan anta sådana former som instruktioner, råd, utbildning, överföring av praktiska kunskaper och färdigheter eller konsulttjänster; tekniskt bistånd innefattar muntliga former av bistånd.

| 2. | sanktionskommitté: den kommitté som FN:s säkerhetsråd har inrättat enligt punkt 14 i FN:s säkerhetsråds resolution 1572 (2004). |
| --- | --- |

2.

sanktionskommitté: den kommitté som FN:s säkerhetsråd har inrättat enligt punkt 14 i FN:s säkerhetsråds resolution 1572 (2004).

Artikel 2

Det skall vara förbjudet

| a) | att bevilja, sälja, tillhandahålla eller överföra tekniskt bistånd som rör militär verksamhet direkt eller indirekt till personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Elfenbenskusten, |
| --- | --- |

a)

att bevilja, sälja, tillhandahålla eller överföra tekniskt bistånd som rör militär verksamhet direkt eller indirekt till personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Elfenbenskusten,

| b) | att tillhandahålla finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör militär verksamhet, särskilt gåvobistånd, lån och exportkreditförsäkring för all försäljning, leverans, överföring eller export av vapen och vapenrelaterad materiel, eller för beviljande, försäljning, leverans eller överföring av därmed sammanhängande tekniskt bistånd och andra tjänster, direkt eller indirekt till personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Elfenbenskusten, |
| --- | --- |

b)

att tillhandahålla finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör militär verksamhet, särskilt gåvobistånd, lån och exportkreditförsäkring för all försäljning, leverans, överföring eller export av vapen och vapenrelaterad materiel, eller för beviljande, försäljning, leverans eller överföring av därmed sammanhängande tekniskt bistånd och andra tjänster, direkt eller indirekt till personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Elfenbenskusten,

| c) | att medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att direkt eller indirekt främja sådana transaktioner som avses i leden a och b. |
| --- | --- |

c)

att medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att direkt eller indirekt främja sådana transaktioner som avses i leden a och b.

Artikel 3

Det skall vara förbjudet

| a) | att sälja, tillhandahålla, överföra eller exportera sådan utrustning som förtecknas i bilaga I som kan användas för internt förtryck, oavsett om den har sitt ursprung i gemenskapen eller inte, direkt eller indirekt till alla personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Elfenbenskusten, |
| --- | --- |

a)

att sälja, tillhandahålla, överföra eller exportera sådan utrustning som förtecknas i bilaga I som kan användas för internt förtryck, oavsett om den har sitt ursprung i gemenskapen eller inte, direkt eller indirekt till alla personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Elfenbenskusten,

| b) | att bevilja, sälja, tillhandahålla eller överföra tekniskt bistånd som rör den utrustning som avses i led a, direkt eller indirekt till alla personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Elfenbenskusten, |
| --- | --- |

b)

att bevilja, sälja, tillhandahålla eller överföra tekniskt bistånd som rör den utrustning som avses i led a, direkt eller indirekt till alla personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Elfenbenskusten,

| c) | att tillhandahålla finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör den utrustning som avses i led a, direkt eller indirekt till alla personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Elfenbenskusten, |
| --- | --- |

c)

att tillhandahålla finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör den utrustning som avses i led a, direkt eller indirekt till alla personer, enheter eller organ i, eller för användning i, Elfenbenskusten,

| d) | att medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att direkt eller indirekt främja sådana transaktioner som avses i led a, b eller c. |
| --- | --- |

d)

att medvetet och avsiktligt delta i verksamhet vars syfte eller verkan är att direkt eller indirekt främja sådana transaktioner som avses i led a, b eller c.

Artikel 4

1.   Med avvikelse från artikel 2 skall de förbud som anges i den artikeln inte tillämpas på

| a) | tillhandahållande av tekniskt bistånd, finansiering och ekonomiskt bistånd som rör vapen och vapenrelaterad materiel, om detta bistånd eller dessa tjänster endast är avsedda för stöd till och användning av personer som är engagerade i FN-operationen i Elfenbenskusten (UNOCI) och de franska styrkor som stöder den, |
| --- | --- |

a)

tillhandahållande av tekniskt bistånd, finansiering och ekonomiskt bistånd som rör vapen och vapenrelaterad materiel, om detta bistånd eller dessa tjänster endast är avsedda för stöd till och användning av personer som är engagerade i FN-operationen i Elfenbenskusten (UNOCI) och de franska styrkor som stöder den,

| b) | tillhandahållande av tekniskt bistånd som rör icke-dödande militär utrustning som endast är avsedd för humanitärt bruk eller som skydd, inklusive sådan utrustning som är avsedd för EU:s, FN:s, Afrikanska unionens och Ecowas (Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap) krishanteringsoperationer, om denna verksamhet också har godkänts i förväg av sanktionskommittén, |
| --- | --- |

b)

tillhandahållande av tekniskt bistånd som rör icke-dödande militär utrustning som endast är avsedd för humanitärt bruk eller som skydd, inklusive sådan utrustning som är avsedd för EU:s, FN:s, Afrikanska unionens och Ecowas (Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap) krishanteringsoperationer, om denna verksamhet också har godkänts i förväg av sanktionskommittén,

| c) | tillhandahållande av finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör icke-dödande militär utrustning som endast är avsedd för humanitärt bruk eller som skydd, inklusive sådan utrustning som är avsedd för EU:s, FN:s, Afrikanska unionens och Ecowas krishanteringsoperationer, |
| --- | --- |

c)

tillhandahållande av finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör icke-dödande militär utrustning som endast är avsedd för humanitärt bruk eller som skydd, inklusive sådan utrustning som är avsedd för EU:s, FN:s, Afrikanska unionens och Ecowas krishanteringsoperationer,

| d) | tillhandahållande av tekniskt bistånd som rör vapen och vapenrelaterad materiel som endast är avsedda att stödja eller användas i processen för att rekonstruera försvars- och säkerhetsstyrkorna i enlighet med punkt 3 f i Linas-Marcoussis-avtalet, om denna verksamhet också har godkänts i förväg av sanktionskommittén, |
| --- | --- |

d)

tillhandahållande av tekniskt bistånd som rör vapen och vapenrelaterad materiel som endast är avsedda att stödja eller användas i processen för att rekonstruera försvars- och säkerhetsstyrkorna i enlighet med punkt 3 f i Linas-Marcoussis-avtalet, om denna verksamhet också har godkänts i förväg av sanktionskommittén,

| e) | tillhandahållande av finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör vapen och vapenrelaterad materiel som endast är avsedda att stödja eller användas i processen för att rekonstruera försvars- och säkerhetsstyrkorna i enlighet med punkt 3 f i Linas-Marcoussis-avtalet, |
| --- | --- |

e)

tillhandahållande av finansiering eller ekonomiskt bistånd som rör vapen och vapenrelaterad materiel som endast är avsedda att stödja eller användas i processen för att rekonstruera försvars- och säkerhetsstyrkorna i enlighet med punkt 3 f i Linas-Marcoussis-avtalet,

| f) | försäljning eller leverans som tillfälligt överförts eller exporterats till Elfenbenskusten till styrkor tillhörande en stat som opererar i enlighet med internationell rätt, enbart och direkt för att underlätta evakueringen av egna medborgare och de personer för vilka den har konsulärt ansvar i Elfenbenskusten, om denna verksamhet också i förväg har anmälts till sanktionskommittén. |
| --- | --- |

f)

försäljning eller leverans som tillfälligt överförts eller exporterats till Elfenbenskusten till styrkor tillhörande en stat som opererar i enlighet med internationell rätt, enbart och direkt för att underlätta evakueringen av egna medborgare och de personer för vilka den har konsulärt ansvar i Elfenbenskusten, om denna verksamhet också i förväg har anmälts till sanktionskommittén.

2.   Tillstånd för den verksamhet som avses i punkt 1, även när godkännande av eller anmälan till sanktionskommittén krävs, skall erhållas genom den behöriga myndigheten, enligt förteckningen i bilaga II, i den medlemsstat där tjänsteleverantören är etablerad eller i den exporterande medlemsstaten.

3.   Tillstånd får inte beviljas för verksamhet som redan har ägt rum.

Artikel 5

Artiklarna 2 och 3 skall inte tillämpas på skyddsdräkter, inbegripet skottsäkra västar och militära hjälmar, som tillfälligt exporteras till Elfenbenskusten av Förenta nationernas, Europeiska unionens, gemenskapens eller dess medlemsstaters personal, mediernas företrädare samt bistånds- och utvecklingsarbetare och åtföljande personal och som är avsedda enbart för deras personliga bruk.

Artikel 6

Kommissionen och medlemsstaterna skall omedelbart underrätta varandra om de åtgärder som vidtas enligt den här förordningen och lämna varandra alla relevanta upplysningar som de förfogar över med anknytning till den här förordningen, särskilt upplysningar om överträdelser, problem med genomförandet samt domar som avkunnats av nationella domstolar.

Artikel 7

Kommissionen skall bemyndigas att ändra bilaga II på grundval av upplysningar som lämnas av medlemsstaterna.

Artikel 8

Medlemsstaterna skall fastställa regler om vilka sanktioner som skall gälla vid överträdelse av bestämmelserna i denna förordning och vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de tillämpas. Sanktionerna skall vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna skall underrätta kommissionen om dessa regler så snart som denna förordning har trätt i kraft och underrätta kommissionen om senare ändringar.

Artikel 9

Denna förordning skall tillämpas

| a) | inom gemenskapens territorium, inbegripet dess luftrum, |
| --- | --- |

a)

inom gemenskapens territorium, inbegripet dess luftrum,

| b) | ombord på alla flygplan och fartyg som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion, |
| --- | --- |

b)

ombord på alla flygplan och fartyg som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion,

| c) | på varje person inom eller utanför gemenskapens territorium som är medborgare i en medlemsstat, |
| --- | --- |

c)

på varje person inom eller utanför gemenskapens territorium som är medborgare i en medlemsstat,

| d) | på varje juridisk person, enhet eller organ som har inrättats eller bildats i enlighet med en medlemsstats lagstiftning, |
| --- | --- |

d)

på varje juridisk person, enhet eller organ som har inrättats eller bildats i enlighet med en medlemsstats lagstiftning,

| e) | på varje juridisk person, enhet eller organ som bedriver affärsverksamhet inom gemenskapen. |
| --- | --- |

e)

på varje juridisk person, enhet eller organ som bedriver affärsverksamhet inom gemenskapen.

Artikel 10

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 31 januari 2005.

På rådets vägnar

J. ASSELBORN

Ordförande

---

(1)  EUT L 368, 15.12.2004, s. 50.

1

---

BILAGA I

Förteckning över utrustning som kan användas för internt förtryck enligt artikel 3

Denna förteckning omfattar inte varor som är särskilt utformade eller anpassade för militär användning.

| 1. | Skottsäkra hjälmar, kravallpolishjälmar, kravallpolissköldar och skottsäkra sköldar samt för detta särskilt utformad utrustning. |
| --- | --- |

1.

Skottsäkra hjälmar, kravallpolishjälmar, kravallpolissköldar och skottsäkra sköldar samt för detta särskilt utformad utrustning.

| 2. | Särskilt utformad fingeravtrycksutrustning. |
| --- | --- |

2.

Särskilt utformad fingeravtrycksutrustning.

| 3. | Reglerbara sökljus. |
| --- | --- |

3.

Reglerbara sökljus.

| 4. | Skottsäkert byggnadsmaterial. |
| --- | --- |

4.

Skottsäkert byggnadsmaterial.

| 5. | Jaktknivar. |
| --- | --- |

5.

Jaktknivar.

| 6. | Särskilt utformad utrustning för tillverkning av hagelgevär. |
| --- | --- |

6.

Särskilt utformad utrustning för tillverkning av hagelgevär.

| 7. | Utrustning för manuell laddning av ammunition. |
| --- | --- |

7.

Utrustning för manuell laddning av ammunition.

| 8. | Apparater för avlyssning av kommunikation. |
| --- | --- |

8.

Apparater för avlyssning av kommunikation.

| 9. | Optiska halvledardetektorer. |
| --- | --- |

9.

Optiska halvledardetektorer.

| 10. | Bildförstärkarrör. |
| --- | --- |

10.

Bildförstärkarrör.

| 11. | Teleskopsikten för vapen. |
| --- | --- |

11.

Teleskopsikten för vapen.

| 12. | Skjutvapen med slätt lopp och tillhörande ammunition, andra än sådana som särskilt utformats för militärt bruk, och särskilt utformade komponenter till dessa, utom






  — | signalpistoler, och |
| --- | --- | --- |

12.

Skjutvapen med slätt lopp och tillhörande ammunition, andra än sådana som särskilt utformats för militärt bruk, och särskilt utformade komponenter till dessa, utom

—

signalpistoler, och

| — | luftgevär eller patrongevär för användning i industrin eller för human bedövning av djur. |
| --- | --- |

—

luftgevär eller patrongevär för användning i industrin eller för human bedövning av djur.

| 13. | Simulatorer för utbildning i vapenbruk och särskilt utformade eller anpassade delar och tillbehör till dessa. |
| --- | --- |

13.

Simulatorer för utbildning i vapenbruk och särskilt utformade eller anpassade delar och tillbehör till dessa.

| 14. | Bomber och granater, andra än sådana som är särskilt avsedda för militärt bruk, och särskilt utformade delar till bomber och granater. |
| --- | --- |

14.

Bomber och granater, andra än sådana som är särskilt avsedda för militärt bruk, och särskilt utformade delar till bomber och granater.

| 15. | Skyddsvästar och därtill speciellt utformade delar, andra än sådana som tillverkats enligt militära standarder eller specifikationer. |
| --- | --- |

15.

Skyddsvästar och därtill speciellt utformade delar, andra än sådana som tillverkats enligt militära standarder eller specifikationer.

| 16. | Allhjulsdrivna nyttofordon som kan användas för terrängkörning och som har tillverkats eller utrustats med skottsäkert material, och profilpansar för sådana fordon. |
| --- | --- |

16.

Allhjulsdrivna nyttofordon som kan användas för terrängkörning och som har tillverkats eller utrustats med skottsäkert material, och profilpansar för sådana fordon.

| 17. | Vattenkanoner och särskilt utformade eller anpassade komponenter till dessa. |
| --- | --- |

17.

Vattenkanoner och särskilt utformade eller anpassade komponenter till dessa.

| 18. | Fordon utrustade med vattenkanon. |
| --- | --- |

18.

Fordon utrustade med vattenkanon.

| 19. | Fordon som särskilt utformats eller anpassats för elektrifiering i avsikt att avhysa personer som klättrar upp på fordonet och därtill hörande för detta ändamål särskilt utformade eller anpassade komponenter. |
| --- | --- |

19.

Fordon som särskilt utformats eller anpassats för elektrifiering i avsikt att avhysa personer som klättrar upp på fordonet och därtill hörande för detta ändamål särskilt utformade eller anpassade komponenter.

| 20. | Akustisk utrustning som av tillverkaren eller leverantören betecknas som lämplig för upploppskontroll, och därtill hörande särskilt utformade komponenter. |
| --- | --- |

20.

Akustisk utrustning som av tillverkaren eller leverantören betecknas som lämplig för upploppskontroll, och därtill hörande särskilt utformade komponenter.

| 21. | Benfängsel, kedjor för att binda samman flera personer, fotbojor och elektriska bälten, särskilt utformade för att hålla fast människor, utom handfängsel för vilka det maximala totala måttet inbegripet kedjan inte överskrider 240 mm i låst tillstånd. |
| --- | --- |

21.

Benfängsel, kedjor för att binda samman flera personer, fotbojor och elektriska bälten, särskilt utformade för att hålla fast människor, utom handfängsel för vilka det maximala totala måttet inbegripet kedjan inte överskrider 240 mm i låst tillstånd.

| 22. | Bärbar utrustning konstruerad eller anpassad för upploppskontroll eller självförsvar genom användning av ett oskadliggörande ämne (såsom tårgas eller pepparsprej), och särskilt utformade komponenter till denna. |
| --- | --- |

22.

Bärbar utrustning konstruerad eller anpassad för upploppskontroll eller självförsvar genom användning av ett oskadliggörande ämne (såsom tårgas eller pepparsprej), och särskilt utformade komponenter till denna.

| 23. | Bärbar utrustning utformad eller anpassad för upploppskontroll eller självförsvar genom användning av elstötar (inbegripet elektriska batonger, elektriska sköldar, elstötspistoler, elpilsgevär (tasers)) och för detta ändamål särskilt utformade eller anpassade komponenter till denna. |
| --- | --- |

23.

Bärbar utrustning utformad eller anpassad för upploppskontroll eller självförsvar genom användning av elstötar (inbegripet elektriska batonger, elektriska sköldar, elstötspistoler, elpilsgevär (tasers)) och för detta ändamål särskilt utformade eller anpassade komponenter till denna.

| 24. | Elektronisk utrustning som kan spåra dolda sprängämnen och därtill hörande särskilt utformade komponenter, utom inspektionsutrustning försedd med TV eller röntgen. |
| --- | --- |

24.

Elektronisk utrustning som kan spåra dolda sprängämnen och därtill hörande särskilt utformade komponenter, utom inspektionsutrustning försedd med TV eller röntgen.

| 25. | Elektronisk störningsutrustning särskilt utformad för att förhindra detonering av provisoriska spränganordningar genom radiofjärrkontroll samt för detta ändamål särskilt utformade komponenter till denna. |
| --- | --- |

25.

Elektronisk störningsutrustning särskilt utformad för att förhindra detonering av provisoriska spränganordningar genom radiofjärrkontroll samt för detta ändamål särskilt utformade komponenter till denna.

| 26. | Utrustning och anordningar som är särskilt utformade för att utlösa explosioner på elektrisk eller annan väg, däribland tändsatser, detonatorer, tändanordningar, tillsatser och snabbstubin samt för detta ändamål särskilt utformade komponenter, utom utrustning och anordningar som är särskilt utformade för en specifik kommersiell användning som innebär igångsättning eller manövrering, med hjälp av sprängämnen, av annan utrustning eller andra anordningar vars användningssyfte inte är att utlösa explosioner (t.ex. pumpar för krockkuddar i bilar och elektriska stoppanordningar för sprinklerutlösare). |
| --- | --- |

26.

Utrustning och anordningar som är särskilt utformade för att utlösa explosioner på elektrisk eller annan väg, däribland tändsatser, detonatorer, tändanordningar, tillsatser och snabbstubin samt för detta ändamål särskilt utformade komponenter, utom utrustning och anordningar som är särskilt utformade för en specifik kommersiell användning som innebär igångsättning eller manövrering, med hjälp av sprängämnen, av annan utrustning eller andra anordningar vars användningssyfte inte är att utlösa explosioner (t.ex. pumpar för krockkuddar i bilar och elektriska stoppanordningar för sprinklerutlösare).

| 27. | Utrustning och anordningar som är särskilt utformade för bortskaffande av spränganordningar, utom






  — | tryckfiltar, och |
| --- | --- | --- |

27.

Utrustning och anordningar som är särskilt utformade för bortskaffande av spränganordningar, utom

—

tryckfiltar, och

| — | behållare utformade för föremål som är eller misstänks vara provisoriska spränganordningar. |
| --- | --- |

—

behållare utformade för föremål som är eller misstänks vara provisoriska spränganordningar.

| 28. | Utrustning för nattseende och termisk avbildning samt bildförstärkarrör eller halvledarsensorer till denna. |
| --- | --- |

28.

Utrustning för nattseende och termisk avbildning samt bildförstärkarrör eller halvledarsensorer till denna.

| 29. | Rätlinjiga sprängladdningar. |
| --- | --- |

29.

Rätlinjiga sprängladdningar.

| 30. | Följande sprängämnen och liknande ämnen:






  — | Amatol. |
| --- | --- | --- |

30.

Följande sprängämnen och liknande ämnen:

—

Amatol.

| — | Nitrocellulosa (som innehåller mer än 12,5 % nitrogen). |
| --- | --- |

—

Nitrocellulosa (som innehåller mer än 12,5 % nitrogen).

| — | Nitroglykol. |
| --- | --- |

—

Nitroglykol.

| — | Pentyl (PETN). |
| --- | --- |

—

Pentyl (PETN).

| — | Picrinklorid. |
| --- | --- |

—

Picrinklorid.

| — | Tetryl. |
| --- | --- |

—

Tetryl.

| — | 2-, 4-, 6-trotyl (TNT). |
| --- | --- |

—

2-, 4-, 6-trotyl (TNT).

| 31. | Särskilt utformad programvara och teknik som krävs för all utrustning i förteckningen. |
| --- | --- |

31.

Särskilt utformad programvara och teknik som krävs för all utrustning i förteckningen.

---

BILAGA II

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA MYNDIGHETER SOM AVSES I ARTIKEL 4

BELGIEN

| Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie |
| --- |
| Potentiel économique, E4, Service des licences |
| Avenue du Général Leman 60 |
| B-1040 Bruxelles |
| Téléphone (32-2) 206 58 16/27 |
| Fax (32-2) 230 83 22 |

Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie

Potentiel économique, E4, Service des licences

Avenue du Général Leman 60

B-1040 Bruxelles

Téléphone (32-2) 206 58 16/27

Fax (32-2) 230 83 22

| Federale overheidsdienst Economie, KMO's, Middenstand en Economie |
| --- |
| Economisch Potentieel, E4, Dienst vergunningen |
| Generaal Lemanstraat 60 |
| B-1040 Brussel |
| Telefoon +32 2 206 58 16/27 |
| Fax: +32 2 230 83 22 |

Federale overheidsdienst Economie, KMO's, Middenstand en Economie

Economisch Potentieel, E4, Dienst vergunningen

Generaal Lemanstraat 60

B-1040 Brussel

Telefoon +32 2 206 58 16/27

Fax: +32 2 230 83 22

TJECKIEN

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Tel. +420 2 24 06 27 20 |
| Tel. +420 2 24 22 18 11 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Tel. +420 2 24 06 27 20

Tel. +420 2 24 22 18 11

| Ministerstvo zahraničních věcí |
| --- |
| Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU |
| Loretánské nám. 5 |
| 118 00 Praha 1 |
| Tel. +420 2 2418 2987 |
| Fax +420 2 2418 4080 |

Ministerstvo zahraničních věcí

Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU

Loretánské nám. 5

118 00 Praha 1

Tel. +420 2 2418 2987

Fax +420 2 2418 4080

DANMARK

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Tlf. +45 35 46 62 81 |
| Fax +45 35 46 62 03 |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Tlf. +45 35 46 62 81

Fax +45 35 46 62 03

| Udenrigsministeriet |
| --- |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |
| Tlf. +45 33 92 00 00 |
| Fax +45 32 54 05 33 |

Udenrigsministeriet

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

Tlf. +45 33 92 00 00

Fax +45 32 54 05 33

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Tlf. +45 33 92 33 40 |
| Fax +45 33 93 35 10 |

Justitsministeriet

Slotholmsgade 10

DK-1216 København K

Tlf. +45 33 92 33 40

Fax +45 33 93 35 10

TYSKLAND

När det gäller finansiering och ekonomiskt bistånd:

| Deutsche Bundesbank |
| --- |
| Servicezentrum Finanzsanktionen |
| Postfach |
| D-80281 München |
| Tel. +49 89 28 89 38 00 |
| Fax +49 89 35 01 63 38 00 |

Deutsche Bundesbank

Servicezentrum Finanzsanktionen

Postfach

D-80281 München

Tel. +49 89 28 89 38 00

Fax +49 89 35 01 63 38 00

När det gäller tekniskt bistånd:

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tel +49 61 96 908-0 |
| Fax +49 61 96 908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Tel +49 61 96 908-0

Fax +49 61 96 908-800

ESTLAND

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Tel +372 6317 100 |
| Fax +372 6317 199 |

Eesti Välisministeerium

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Tel +372 6317 100

Fax +372 6317 199

GREKLAND

| Ministry of Economy and Finance |
| --- |
| General Directorate for Policy Planning and Management |
| Address Kornaroy Str., 105 63 Athens |
| Tel. +30 210 32864013 |
| Fax. +30 210 3286404 |

Ministry of Economy and Finance

General Directorate for Policy Planning and Management

Address Kornaroy Str., 105 63 Athens

Tel. +30 210 32864013

Fax. +30 210 3286404

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ. 101 80 |
| Αθήνα - Ελλάς |
| Τηλ +30 210 3286401-3 |
| Φαξ +30 210 3286404 |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Δ/νση: Κορνάρου 1, Τ.Κ. 101 80

Αθήνα - Ελλάς

Τηλ +30 210 3286401-3

Φαξ +30 210 3286404

SPANIEN

| Secretaría General de Comercio Exterior |
| --- |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Tel. +34 913 49 38 60 |
| Fax +34 914 57 28 63 |

Secretaría General de Comercio Exterior

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Tel. +34 913 49 38 60

Fax +34 914 57 28 63

FRANKRIKE

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et des droits indirects |
| Cellule embargo — Bureau E2 |
| Tél. +33 1 44 74 48 93 |
| Télécopie +33 1 44 74 48 97 |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des douanes et des droits indirects

Cellule embargo — Bureau E2

Tél. +33 1 44 74 48 93

Télécopie +33 1 44 74 48 97

| Direction générale du Trésor et de la politique économique |
| --- |
| Service des affaires multilatérales et du développement |
| Sous-direction Politique commerciale et investissements |
| Service Investissements et propriété intellectuelle |
| 139, rue du Bercy |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| Tél. +33 1 44 87 72 85 |
| Télécopie +33 1 53 18 96 55 |

Direction générale du Trésor et de la politique économique

Service des affaires multilatérales et du développement

Sous-direction Politique commerciale et investissements

Service Investissements et propriété intellectuelle

139, rue du Bercy

75572 Paris Cedex 12

Tél. +33 1 44 87 72 85

Télécopie +33 1 53 18 96 55

| Ministère des affaires étrangères |
| --- |
| Direction générale des affaires politiques et de sécurité |
| Direction des Nations Unies et des organisations internationales |
| Sous-direction des affaires politiques |
| Tél. +33 1 43 17 59 68 |
| Télécopie +33 1 43 17 46 91 |
| Service de la politique étrangère et de sécurité commune |
| Tél. +33 1 43 17 45 16 |
| Télécopie +33 1 43 17 45 84 |

Ministère des affaires étrangères

Direction générale des affaires politiques et de sécurité

Direction des Nations Unies et des organisations internationales

Sous-direction des affaires politiques

Tél. +33 1 43 17 59 68

Télécopie +33 1 43 17 46 91

Service de la politique étrangère et de sécurité commune

Tél. +33 1 43 17 45 16

Télécopie +33 1 43 17 45 84

IRLAND

| United Nations Section |
| --- |
| Department of Foreign Affairs, |
| Iveagh House |
| 79-80 Saint Stephen's Green |
| Dublin 2. |
| Telephone +353 1 478 08 22 |
| Fax +353 1 408 21 65 |

United Nations Section

Department of Foreign Affairs,

Iveagh House

79-80 Saint Stephen's Green

Dublin 2.

Telephone +353 1 478 08 22

Fax +353 1 408 21 65

| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland |
| --- |
| Financial Markets Department |
| Dame Street |
| Dublin 2. |
| Telephone +353 1 671 66 66 |
| Fax +353 1 679 88 82 |

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

Financial Markets Department

Dame Street

Dublin 2.

Telephone +353 1 671 66 66

Fax +353 1 679 88 82

ITALIEN

| Ministero degli Affari Esteri |
| --- |
| Piazzale della Farnesina, I-00194 Roma |
| D.G.A.S. — Ufficio I |
| Tel. (39) 06 36 91 73 34 |
| Fax (39) 06 36 91 54 46 |
| U.A.M.A. |
| Tel. +39 06 36 91 36 05 |
| Fax +39 06 36 91 88 15 |

Ministero degli Affari Esteri

Piazzale della Farnesina, I-00194 Roma

D.G.A.S. — Ufficio I

Tel. (39) 06 36 91 73 34

Fax (39) 06 36 91 54 46

U.A.M.A.

Tel. +39 06 36 91 36 05

Fax +39 06 36 91 88 15

CYPERN

| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| --- |
| 6 Andrea Araouzou |
| 1421 Nicosia |
| Tel +357 22 86 71 00 |
| Fax +357 22 31 60 71 |

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

6 Andrea Araouzou

1421 Nicosia

Tel +357 22 86 71 00

Fax +357 22 31 60 71

| Central Bank of Cyprus |
| --- |
| 80 Kennedy Avenue |
| 1076 Nicosia |
| Tel +357 22 71 41 00 |
| Fax +357 22 37 81 53 |

Central Bank of Cyprus

80 Kennedy Avenue

1076 Nicosia

Tel +357 22 71 41 00

Fax +357 22 37 81 53

| Ministry of Finance (Department of Customs) |
| --- |
| M. Karaoli |
| 1096 Nicosia |
| Tel +357 22 60 11 06 |
| Fax +357 22 60 27 41/47 |

Ministry of Finance (Department of Customs)

M. Karaoli

1096 Nicosia

Tel +357 22 60 11 06

Fax +357 22 60 27 41/47

LETTLAND

| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 36 |
| Rīga LV 1395 |
| Tālr. +371 7016 201 |
| Fakss: +371 7828 121 |

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Brīvības iela 36

Rīga LV 1395

Tālr. +371 7016 201

Fakss: +371 7828 121

LITAUEN

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Security Policy Department |
| J.Tumo-Vaizganto 2 |
| 2600 Vilnius |
| Tel. +370 5 236 25 16 |
| Fax +370 5 231 30 90 |

Ministry of Foreign Affairs

Security Policy Department

J.Tumo-Vaizganto 2

2600 Vilnius

Tel. +370 5 236 25 16

Fax +370 5 231 30 90

LUXEMBURG

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| B.P. 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tél +352 478 23 70 |
| Fax +352 46 61 38 |
| mail: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

B.P. 113

L-2011 Luxembourg

Tél +352 478 23 70

Fax +352 46 61 38

mail: office.licences@mae.etat.lu

| Ministère des affaires étrangères et de l’immigration |
| --- |
| Direction des affaires politiques |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Tél +352 478 2421 |
| Fax +352 22 19 89 |

Ministère des affaires étrangères et de l’immigration

Direction des affaires politiques

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Tél +352 478 2421

Fax +352 22 19 89

UNGERN

| Ministry of Economic Affairs and Transport — Hungarian Licencing and Administrative Office |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Hungary |
| Postbox: 1537 Pf.: 345 |
| Tel. +36 1 336 7300 |

Ministry of Economic Affairs and Transport — Hungarian Licencing and Administrative Office

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Hungary

Postbox: 1537 Pf.: 345

Tel. +36 1 336 7300

| Gazdasági és Közlekedési Minisztérium — Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Postafiók: 1537 Pf.: 345 |
| Tel. +36 1 336 7300 |

Gazdasági és Közlekedési Minisztérium — Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Postafiók: 1537 Pf.: 345

Tel. +36 1 336 7300

MALTA

| Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet |
| --- |
| Direttorat ta' l-Affarijiet Multilaterali |
| Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin |
| Palazzo Parisio |
| Triq il-Merkanti |
| Valletta CMR 02 |
| Tel. +356 21 24 28 53 |
| Fax +356 21 25 15 20 |

Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet

Direttorat ta' l-Affarijiet Multilaterali

Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin

Palazzo Parisio

Triq il-Merkanti

Valletta CMR 02

Tel. +356 21 24 28 53

Fax +356 21 25 15 20

NEDERLÄNDERNA

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| De Belastingdienst/Douane Noord |
| Postbus 40200 |
| 8004 DE Zwolle |

Ministerie van Economische Zaken

De Belastingdienst/Douane Noord

Postbus 40200

8004 DE Zwolle

ÖSTERRIKE

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle) |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Tel +43-1 711 00 0 |
| FAX +43-1 711 00-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle)

Stubenring 1

A-1010 Wien

Tel +43-1 711 00 0

FAX +43-1 711 00-8386

POLEN

Samordningsmyndighet:

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of Law and Treaties |
| Al. J. Ch. Szucha 23 |
| 00-580 Warsaw |
| Poland |
| Tel. +48 22 523 9427 eller 9348 |
| Fax +48 22 523 8329 |

Ministry of Foreign Affairs

Department of Law and Treaties

Al. J. Ch. Szucha 23

00-580 Warsaw

Poland

Tel. +48 22 523 9427 eller 9348

Fax +48 22 523 8329

Samarbetsmyndigheter:

| Ministry of Defence |
| --- |
| Department of Defence Policy |
| Al. Niepodległości 218 |
| 00-911 Warsaw |
| Poland |
| Tel. +48 22 687 49 17 |
| Fax +48 22 682 621 80 |

Ministry of Defence

Department of Defence Policy

Al. Niepodległości 218

00-911 Warsaw

Poland

Tel. +48 22 687 49 17

Fax +48 22 682 621 80

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department of Export Control |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warsaw |
| Poland |
| Tel. +48 22 693 51 71 |
| Fax +48 22 693 40 33 |

Ministry of Economy and Labour

Department of Export Control

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warsaw

Poland

Tel. +48 22 693 51 71

Fax +48 22 693 40 33

PORTUGAL

| Ministério dos Negócios Estrangeiros |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais |
| Largo do Rilvas |
| P-1350-179 Lisboa |
| Tel. +351 21 394 60 72 |
| Fax +351 21 394 60 73 |

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais

Largo do Rilvas

P-1350-179 Lisboa

Tel. +351 21 394 60 72

Fax +351 21 394 60 73

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o |
| P-1100 Lisboa |
| Tel. +351 21 882 32 32 40/47 |
| Fax +351 21 882 32 49 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o

P-1100 Lisboa

Tel. +351 21 882 32 32 40/47

Fax +351 21 882 32 49

SLOVENIEN

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Prešernova 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Phone +386 1 4782000 |
| Fax +386 1 4782341 |

Ministry of Foreign Affairs

Prešernova 25

SI-1000 Ljubljana

Phone +386 1 4782000

Fax +386 1 4782341

| Ministry of the Economy |
| --- |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Phone +386 1 4783311 |
| Fax +386 1 4331031 |

Ministry of the Economy

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Phone +386 1 4783311

Fax +386 1 4331031

| Ministry of Defence |
| --- |
| Kardeljeva pl. 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Phone +386 1 4712211 |
| Fax +386 1 4318164 |

Ministry of Defence

Kardeljeva pl. 25

SI-1000 Ljubljana

Phone +386 1 4712211

Fax +386 1 4318164

SLOVAKIEN

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Tel. +421 2 4854 1111 |
| Fax +421 2 4333 7827 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Tel. +421 2 4854 1111

Fax +421 2 4333 7827

| Ministerstvo financií Slovenskej republiky |
| --- |
| Štefanovičova 5 |
| P. O. BOX 82 |
| 817 82 BRATISLAVA |
| Tel. +421 2 5958 1111 |
| Fax +421 2 5249 8042 |

Ministerstvo financií Slovenskej republiky

Štefanovičova 5

P. O. BOX 82

817 82 BRATISLAVA

Tel. +421 2 5958 1111

Fax +421 2 5249 8042

FINLAND

| Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet |
| --- |
| PL/PB 176 |
| FIN-00161 Helsinki/Helsingfors |
| P./Tfn +358 9 16 00 5 |
| Faksi/Fax +358 9 16 05 57 07 |

Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet

PL/PB 176

FIN-00161 Helsinki/Helsingfors

P./Tfn +358 9 16 00 5

Faksi/Fax +358 9 16 05 57 07

| Puolustusministeriö/Försvarsministeriet |
| --- |
| Eteläinen Makasiinikatu 8 / Södra Magasinsgatan 8 |
| FIN-00131 Helsinki/Helsingfors |
| PL/PB 31 |
| P./Tfn +358 9 16 08 81 28 |
| Faksi/Fax +358 9 16 08 81 11 |

Puolustusministeriö/Försvarsministeriet

Eteläinen Makasiinikatu 8 / Södra Magasinsgatan 8

FIN-00131 Helsinki/Helsingfors

PL/PB 31

P./Tfn +358 9 16 08 81 28

Faksi/Fax +358 9 16 08 81 11

SVERIGE

| Inspektionen för strategiska produkter (ISP) |
| --- |
| Box 70 252 |
| 107 22 Stockholm |
| Tfn +46 8 406 31 00 |
| Fax +46 8 20 31 00 |

Inspektionen för strategiska produkter (ISP)

Box 70 252

107 22 Stockholm

Tfn +46 8 406 31 00

Fax +46 8 20 31 00

FÖRENADE KUNGARIKET

| Sanctions Licensing Unit |
| --- |
| Export Control Organisation |
| Department of Trade and Industry |
| 4 Abbey Orchard Street |
| London SW1P 2HT |
| Tel. +44 20 7215 0594 |
| Fax. +44 20 7215 0593 |

Sanctions Licensing Unit

Export Control Organisation

Department of Trade and Industry

4 Abbey Orchard Street

London SW1P 2HT

Tel. +44 20 7215 0594

Fax. +44 20 7215 0593

EUROPEISKA GEMENSKAPEN

| Europeiska gemenskapernas kommission |
| --- |
| Generaldirektoratet för yttre förbindelser |
| Direktorat GUSP |
| Enhet A.2: Rättsliga och institutionella frågor gällande yttre förbindelser Sanktioner |
| CHAR 12/163 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Tel. +32 2 296 25 56 |
| Fax +32 2 296 75 63 |

Europeiska gemenskapernas kommission

Generaldirektoratet för yttre förbindelser

Direktorat GUSP

Enhet A.2: Rättsliga och institutionella frågor gällande yttre förbindelser Sanktioner

CHAR 12/163

B-1049 Bruxelles/Brussel

Tel. +32 2 296 25 56

Fax +32 2 296 75 63

---

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/16

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 175/2005

av den 1 februari 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 2 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 februari 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 1 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 116,0 |
| 204 | 78,7 |
| 212 | 152,0 |
| 999 | 115,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 154,7 |
| 999 | 154,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 203,3 |
| 204 | 244,8 |
| 624 | 56,7 |
| 999 | 168,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,2 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 47,9 |
| 220 | 49,5 |
| 421 | 38,1 |
| 448 | 35,4 |
| 624 | 44,6 |
| 999 | 44,3 |
| 0805 20 10 | 052 | 49,1 |
| 204 | 60,6 |
| 624 | 73,4 |
| 999 | 61,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,2 |
| 204 | 87,5 |
| 400 | 78,4 |
| 464 | 138,7 |
| 624 | 67,4 |
| 662 | 36,0 |
| 999 | 78,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,0 |
| 999 | 60,0 |
| 0808 10 80 | 052 | 104,3 |
| 400 | 91,0 |
| 404 | 83,7 |
| 720 | 52,8 |
| 999 | 83,0 |
| 0808 20 50 | 388 | 78,8 |
| 400 | 89,3 |
| 528 | 79,2 |
| 720 | 36,8 |
| 999 | 71,0 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

116,0

204

78,7

212

152,0

999

115,6

0707 00 05

052

154,7

999

154,7

0709 90 70

052

203,3

204

244,8

624

56,7

999

168,3

0805 10 20

052

46,2

204

48,3

212

47,9

220

49,5

421

38,1

448

35,4

624

44,6

999

44,3

0805 20 10

052

49,1

204

60,6

624

73,4

999

61,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,2

204

87,5

400

78,4

464

138,7

624

67,4

662

36,0

999

78,2

0805 50 10

052

60,0

999

60,0

0808 10 80

052

104,3

400

91,0

404

83,7

720

52,8

999

83,0

0808 20 50

388

78,8

400

89,3

528

79,2

720

36,8

999

71,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/18

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 176/2005

av den 1 februari 2005

om fastställande av gemenskapens producent- och importpriser för nejlikor och rosor för tillämpning av importordningen för vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt Västbanken och Gazaremsan

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 4088/87 av den 21 december 1987 om fastställande av villkoren för tillämpning av förmånstullar på import av vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt i Västbanken och Gazaremsan (1), särskilt artikel 5.2 a i denna, och

av följande skäl:

| | |
| --- | --- |

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De producent- och importpriser i gemenskapen för storblommiga nejlikor (standard), elegancenejlikor (spray), storblommiga rosor och småblommiga rosor som avses i artikel 1b i förordning (EEG) nr 700/88 för en tvåveckorsperiod fastställs i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 2 februari 2005.

Den skall tillämpas från den 2 till den 15 febuari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 1 februari 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 382, 31.12.1987, s. 22. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1300/97 (EGT L 177, 5.7.1997, s. 1).

1

(2)  EGT L 72, 18.3.1988, s. 16. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2062/97 (EGT L 289, 22.10.1997, s. 1).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 1 februari 2005 om fastställande av gemenskapens producent- och importpriser för nejlikor och rosor för tillämpning av importordningen för vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt Västbanken och Gazaremsan

| (EUR/100 enheter) |
| --- |
| Period: den 2 till den 15 februari 2005 |
| Gemenskapens producentpris | Storblommiga nejlikor
  (standard) | Elegancenejlikor
  (spray) | Storblommiga rosor | Småblommiga rosor |
| | 16,75 | 12,41 | 41,05 | 17,27 |

(EUR/100 enheter)

Period: den 2 till den 15 februari 2005

Gemenskapens producentpris

Storblommiga nejlikor

(standard)

Elegancenejlikor

(spray)

Storblommiga rosor

Småblommiga rosor

16,75

12,41

41,05

17,27

| Gemenskapens importpris | Storblommiga nejlikor
  (standard) | Elegancenejlikor
  (spray) | Storblommiga rosor | Småblommiga rosor |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Israel | — | — | — | — |
| Marocko | — | — | — | — |
| Cypern | — | — | — | — |
| Jordanien | — | — | — | — |
| Västbanken och Gazaremsan | — | — | — | — |

Gemenskapens importpris

Storblommiga nejlikor

(standard)

Elegancenejlikor

(spray)

Storblommiga rosor

Småblommiga rosor

Israel

—

—

—

—

Marocko

—

—

—

—

Cypern

—

—

—

—

Jordanien

—

—

—

—

Västbanken och Gazaremsan

—

—

—

—

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/20

---

RÅDETS BESLUT

av den 22 november 2004

om undertecknande på Europeiska gemenskapens vägnar och om den interimistiska tillämpningen av avtalet genom skriftväxling om förlängning för perioden 28 februari 2004–31 december 2004 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust

(2005/76/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 jämförd med artikel 300.2,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust (1), skall de avtalsslutande parterna, innan giltighetstiden för det protokoll som bifogas avtalet löper ut, inleda förhandlingar för att komma överens om protokollets innehåll inför nästa period, och om eventuella ändringar av eller tillägg som skall göras i bilagan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust (1), skall de avtalsslutande parterna, innan giltighetstiden för det protokoll som bifogas avtalet löper ut, inleda förhandlingar för att komma överens om protokollets innehåll inför nästa period, och om eventuella ändringar av eller tillägg som skall göras i bilagan.

| (2) | De två avtalsslutande parterna har beslutat att genom ett avtal genom skriftväxling förlänga det nuvarande protokollet, som godkändes genom förordning (EG) nr 1439/2001 (2), från den 28 februari 2004 till och med den 31 december 2004 i avvaktan på förhandlingarna om ändringar av protokollet. |
| --- | --- |

(2)

De två avtalsslutande parterna har beslutat att genom ett avtal genom skriftväxling förlänga det nuvarande protokollet, som godkändes genom förordning (EG) nr 1439/2001 (2), från den 28 februari 2004 till och med den 31 december 2004 i avvaktan på förhandlingarna om ändringar av protokollet.

| (3) | Genom denna skriftväxling får gemenskapens fiskare behålla möjligheterna till fiske i de vatten som står under Islamiska förbundsrepubliken Komorernas suveränitet eller jurisdiktion för perioden från och med den 28 februari 2004 till och med den 31 december 2004. |
| --- | --- |

(3)

Genom denna skriftväxling får gemenskapens fiskare behålla möjligheterna till fiske i de vatten som står under Islamiska förbundsrepubliken Komorernas suveränitet eller jurisdiktion för perioden från och med den 28 februari 2004 till och med den 31 december 2004.

| (4) | För att undvika ett avbrott i gemenskapsfartygens fiskeverksamhet är det nödvändigt att förlängningen träder i kraft snarast. Avtalet genom skriftväxling bör alltså undertecknas under förutsättning rådet slutgiltigt ingår avtalet. |
| --- | --- |

(4)

För att undvika ett avbrott i gemenskapsfartygens fiskeverksamhet är det nödvändigt att förlängningen träder i kraft snarast. Avtalet genom skriftväxling bör alltså undertecknas under förutsättning rådet slutgiltigt ingår avtalet.

| (5) | Nyckeln för fördelningen av fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna i det förlängda protokollet bör bekräftas. |
| --- | --- |

(5)

Nyckeln för fördelningen av fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna i det förlängda protokollet bör bekräftas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av avtalet genom skriftväxling om förlängning för perioden 28 februari 2004–31 december 2004 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust godkänns härmed på gemenskapens vägnar, med förbehåll för rådets beslut om ingående av nämnda avtal genom skriftväxling.

Texten till avtalet genom skriftväxling åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som skall ha rätt att underteckna avtalet på gemenskapens vägnar, med förbehåll för att det ingås.

Artikel 3

Avtalet genom skriftväxling skall tillämpas interimistiskt av gemenskapen från och med den 28 februari 2004.

Artikel 4

De fiskemöjligheter som anges i artikel 1 i protokollet skall fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

| a) | Notfartyg för tonfiskfiske:







  Spanien | : | 18 fartyg |
| --- | --- | --- | --- |
| Frankrike | : | 21 fartyg |
| Italien | : | 1 fartyg |

a)

Notfartyg för tonfiskfiske:

Spanien

:

18 fartyg

Frankrike

:

21 fartyg

Italien

:

1 fartyg

| b) | Fartyg som bedriver ytfiske med backor/långrev:







  Spanien | : | 20 fartyg |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugal | : | 5 fartyg. |

b)

Fartyg som bedriver ytfiske med backor/långrev:

Spanien

:

20 fartyg

Portugal

:

5 fartyg.

Om licensansökningarna från dessa medlemsstater inte uttömmer de fiskemöjligheter som anges i protokollet, får kommissionen beakta de licensansökningar som inkommer från övriga medlemsstater.

Artikel 5

De medlemsstater vars fartyg fiskar enligt detta avtal skall meddela kommissionen hur stora mängder av varje bestånd som fångas i Komorernas fiskezon i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 500/2001 (3) av den 14 mars 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2847/93 beträffande övervakning av de fångster som gemenskapens fiskefartyg fiskar i tredje lands farvatten och på öppet hav.

Utfärdat i Bryssel den 22 november 2004.

På rådets vägnar

C. VEERMAN

Ordförande

---

(1)  EGT L 137, 2.6.1988, s. 19.

1

(2)  EGT L 193, 17.7.2001, s. 1.

2

(3)  EGT L 73, 15.3.2001, s. 8.

3

---

AVTAL

genom skriftväxling om förlängning för perioden 28 februari 2004–31 december 2004 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorerna om fiske utanför Komorernas kust

Jag kan härmed bekräfta att en överenskommelse har nåtts om en tillfällig ordning för att säkerställa en förlängning av det nu gällande protokollet (ikraft från och med den 28 februari 2001 till och med den 27 februari 2004) om fiskemöjligheter och ekonomisk ersättning, vilket bifogas avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorernas regering om fiske utanför Komorernas kust, i avvaktan på förhandlingar om eventuella ändringar av det protokoll som bifogas avtalet:

| 1. | Den ordning som har gällt under de tre senaste åren förlängs från och med den 28 februari 2004 till och med 31 december 2004. Den ekonomiska ersättningen från gemenskapen under denna tillfälliga ordning skall tidsproportionellt motsvara det årliga belopp som föreskrivs i artikel 2 i nu gällande protokoll, dvs. 291 875 euro. Den ekonomiska ersättningen skall betalas senast den 1 december 2004. Villkoren för utbetalningen av det belopp som fastställs i artikel 3 i protokollet skall också gälla. |
| --- | --- |

1.

Den ordning som har gällt under de tre senaste åren förlängs från och med den 28 februari 2004 till och med 31 december 2004. Den ekonomiska ersättningen från gemenskapen under denna tillfälliga ordning skall tidsproportionellt motsvara det årliga belopp som föreskrivs i artikel 2 i nu gällande protokoll, dvs. 291 875 euro. Den ekonomiska ersättningen skall betalas senast den 1 december 2004. Villkoren för utbetalningen av det belopp som fastställs i artikel 3 i protokollet skall också gälla.

| 2. | Under den interimistiska perioden skall fiskelicenser beviljas inom de gränser som fastställs i artikel 1 i nu gällande protokoll, mot avgifter eller förskottsbetalningar som motsvarar dem som fastställs i punkt 1 i bilagan till protokollet. |
| --- | --- |

2.

Under den interimistiska perioden skall fiskelicenser beviljas inom de gränser som fastställs i artikel 1 i nu gällande protokoll, mot avgifter eller förskottsbetalningar som motsvarar dem som fastställs i punkt 1 i bilagan till protokollet.

Jag skulle vara tacksam om Ni ville bekräfta mottagandet av denna skrivelse och meddela att Ni godtar dess innehåll.

Högaktningsfullt

På Europeiska unionens råds vägnar

Jag bekräftar mottagandet av Er skrivelse av dagens datum med följande lydelse:

”Jag kan härmed bekräfta att en överenskommelse har nåtts om en tillfällig ordning för att säkerställa en förlängning av det nu gällande protokollet (ikraft från och med den 28 februari 2001 till och med den 27 februari 2004) om fiskemöjligheter och ekonomisk kompensation, vilket bifogas avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Islamiska förbundsrepubliken Komorernas regering om fiske utanför Komorernas kust, i avvaktan på förhandlingar om eventuella ändringar av det protokoll som bifogas avtalet:

| 1. | Den ordning som har gällt under de tre senaste åren förlängs från och med den 28 februari 2004 till och med 31 december 2004. Den ekonomiska ersättningen från gemenskapen under denna tillfälliga ordning skall tidsproportionellt motsvara det årliga belopp som föreskrivs i artikel 2 i nu gällande protokoll, dvs. 291 875 euro. Den ekonomiska ersättningen skall betalas senast den 1 december 2004. Villkoren för utbetalningen av det belopp som fastställs i artikel 3 i protokollet skall också gälla. |
| --- | --- |

1.

Den ordning som har gällt under de tre senaste åren förlängs från och med den 28 februari 2004 till och med 31 december 2004. Den ekonomiska ersättningen från gemenskapen under denna tillfälliga ordning skall tidsproportionellt motsvara det årliga belopp som föreskrivs i artikel 2 i nu gällande protokoll, dvs. 291 875 euro. Den ekonomiska ersättningen skall betalas senast den 1 december 2004. Villkoren för utbetalningen av det belopp som fastställs i artikel 3 i protokollet skall också gälla.

| 2. | Under den interimistiska perioden skall fiskelicenser beviljas inom de gränser som fastställs i artikel 1 i nu gällande protokoll, mot avgifter eller förskottsbetalningar som motsvarar dem som fastställs i punkt 1 i bilagan till protokollet. |
| --- | --- |

2.

Under den interimistiska perioden skall fiskelicenser beviljas inom de gränser som fastställs i artikel 1 i nu gällande protokoll, mot avgifter eller förskottsbetalningar som motsvarar dem som fastställs i punkt 1 i bilagan till protokollet.

Jag vore tacksam om Ni ville bekräfta mottagandet av denna skrivelse och meddela att Ni godtar dess innehåll.”

Jag har nöjet att bekräfta att Unionen Komorernas regering godtar innehållet i Er skrivelse och att Er skrivelse liksom denna skrivelse utgör ett avtal i enlighet med Ert förslag.

Högaktningsfullt

På Unionen Komorernas regerings vägnar

---

Kommissionen

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/24

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 30 mars 2004

om den stödordning som Förenade kungariket har genomfört till förmån för företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling

(delgivet med nr K(2004) 928)

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2005/77/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 12 februari 1999 (D/50716) uppmanade kommissionen Förenade kungariket att lämna upplysningar om ett antal skatteåtgärder, bl.a. bestämmelserna om företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling (Gibraltar Qualifying Companies regime). Förenade kungariket svarade genom en skrivelse av den 22 juli 1999. Kommissionen begärde den 3 maj 2000 ytterligare upplysningar, och den 28 juni 2000 sändes en påminnelse. Förenade kungariket svarade den 3 juli 2000. Genom en skrivelse av den 12 september 2000 lämnade Förenade kungariket upplysningar om bestämmelserna om skattebefriade (undantagna) företag (Exempt Companies regime) (A/37430). Den 19 oktober 2000 hölls ett sammanträde med Förenade kungariket och myndigheterna i Gibraltar för att diskutera offshore-skattesystemen, bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling och bestämmelserna om skattebefriade företag i Gibraltar. Den 8 januari 2001 (A/30254) lämnade Förenade kungariket ytterligare upplysningar som svar på frågor som tagits upp vid detta sammanträde. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 12 februari 1999 (D/50716) uppmanade kommissionen Förenade kungariket att lämna upplysningar om ett antal skatteåtgärder, bl.a. bestämmelserna om företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling (Gibraltar Qualifying Companies regime). Förenade kungariket svarade genom en skrivelse av den 22 juli 1999. Kommissionen begärde den 3 maj 2000 ytterligare upplysningar, och den 28 juni 2000 sändes en påminnelse. Förenade kungariket svarade den 3 juli 2000. Genom en skrivelse av den 12 september 2000 lämnade Förenade kungariket upplysningar om bestämmelserna om skattebefriade (undantagna) företag (Exempt Companies regime) (A/37430). Den 19 oktober 2000 hölls ett sammanträde med Förenade kungariket och myndigheterna i Gibraltar för att diskutera offshore-skattesystemen, bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling och bestämmelserna om skattebefriade företag i Gibraltar. Den 8 januari 2001 (A/30254) lämnade Förenade kungariket ytterligare upplysningar som svar på frågor som tagits upp vid detta sammanträde.

| (2) | Genom en skrivelse av den 11 juli 2001 (D/289757) underrättade kommissionen Förenade kungariket om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende bestämmelserna om företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling. Efter att fristen på en månad förlängts, svarade Förenade kungariket genom en skrivelse av den 21 september 2001 (A/37407). |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 11 juli 2001 (D/289757) underrättade kommissionen Förenade kungariket om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende bestämmelserna om företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling. Efter att fristen på en månad förlängts, svarade Förenade kungariket genom en skrivelse av den 21 september 2001 (A/37407).

| (3) | Genom ansökan som inkom till Europeiska gemenskapernas förstainstansrätts kansli den 7 september 2001 och registrerades med målnummer T-207/01, väckte Gibraltars regering talan om ogiltigförklaring av beslut SG(2001) D/289755 om att inleda det formella granskningsförfarandet angående bestämmelserna om företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling. Samma dag lämnade Gibraltars regering en ansökan om interimistiska åtgärder för att skjuta upp verkställigheten av beslut SG(2001) D/289755 om att inleda det formella granskningsförfarandet och för att förbjuda kommissionen att offentliggöra det (mål T-207/01 R). Genom beslut av den 19 december 2001 avslog ordföranden i förstainstansrätten ansökan om interimistiska åtgärder (2). I förstainstansrättens dom av den 30 april 2002 avslogs ansökan om ogiltigförklarande av beslutet (3). |
| --- | --- |

(3)

Genom ansökan som inkom till Europeiska gemenskapernas förstainstansrätts kansli den 7 september 2001 och registrerades med målnummer T-207/01, väckte Gibraltars regering talan om ogiltigförklaring av beslut SG(2001) D/289755 om att inleda det formella granskningsförfarandet angående bestämmelserna om företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling. Samma dag lämnade Gibraltars regering en ansökan om interimistiska åtgärder för att skjuta upp verkställigheten av beslut SG(2001) D/289755 om att inleda det formella granskningsförfarandet och för att förbjuda kommissionen att offentliggöra det (mål T-207/01 R). Genom beslut av den 19 december 2001 avslog ordföranden i förstainstansrätten ansökan om interimistiska åtgärder (2). I förstainstansrättens dom av den 30 april 2002 avslogs ansökan om ogiltigförklarande av beslutet (3).

| (4) | Den 21 november 2001 begärde kommissionen upplysningar om den skattesats som tillämpas på företag med förmånlig skattebehandling. Eftersom inget svar inkom, sände kommissionen den 21 mars 2002 en formell påminnelse (D/51275). Förenade kungariket svarade den 10 april 2002 (A/32681). Den 28 oktober 2002 (D/56088) begärde kommissionen ytterligare förtydliganden. Förenade kungariket svarade den 11 november 2002 (A/38454) och lämnade genom en skrivelse av den 13 december 2002 (A/39209) ytterligare uppgifter. |
| --- | --- |

(4)

Den 21 november 2001 begärde kommissionen upplysningar om den skattesats som tillämpas på företag med förmånlig skattebehandling. Eftersom inget svar inkom, sände kommissionen den 21 mars 2002 en formell påminnelse (D/51275). Förenade kungariket svarade den 10 april 2002 (A/32681). Den 28 oktober 2002 (D/56088) begärde kommissionen ytterligare förtydliganden. Förenade kungariket svarade den 11 november 2002 (A/38454) och lämnade genom en skrivelse av den 13 december 2002 (A/39209) ytterligare uppgifter.

| (5) | Kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, med uppmaning till berörda parter att inkomma med synpunkter (4). Genom skrivelser av den 27 februari 2002 (A/31518) och 28 februari 2002 (A/31557) inkom synpunkter från Charles A. Gomez & Co. Barristers and Acting Solicitors respektive Gibraltars regering. Synpunkterna vidarebefordrades till Förenade kungariket, som svarade genom en skrivelse av den 25 april 2002 (A/33257). |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslut att inleda det formella granskningsförfarandet offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, med uppmaning till berörda parter att inkomma med synpunkter (4). Genom skrivelser av den 27 februari 2002 (A/31518) och 28 februari 2002 (A/31557) inkom synpunkter från Charles A. Gomez & Co. Barristers and Acting Solicitors respektive Gibraltars regering. Synpunkterna vidarebefordrades till Förenade kungariket, som svarade genom en skrivelse av den 25 april 2002 (A/33257).

II   BESKRIVNING AV STÖDORDNINGEN

| (6) | Definitionen av företag med förmånlig skattebehandling ges i Gibraltar Income Tax (Amendment) Ordinance av den 14 juli 1983 (föreskrifter om ändring av inkomstskatteföreskrifterna). Bestämmelser för genomförandet av bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling antogs genom Income Tax (Qualifying Companies) Rules (föreskrifter om inkomstskatt för kvalificerade företag) av den 22 september 1983. I det här beslutet kallas samtliga dessa föreskrifter ”bestämmelserna om kvalificerade företag”. |
| --- | --- |

(6)

Definitionen av företag med förmånlig skattebehandling ges i Gibraltar Income Tax (Amendment) Ordinance av den 14 juli 1983 (föreskrifter om ändring av inkomstskatteföreskrifterna). Bestämmelser för genomförandet av bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling antogs genom Income Tax (Qualifying Companies) Rules (föreskrifter om inkomstskatt för kvalificerade företag) av den 22 september 1983. I det här beslutet kallas samtliga dessa föreskrifter ”bestämmelserna om kvalificerade företag”.

| (7) | För att klassificeras som ett kvalificerat företag skall ett företag uppfylla bl.a. följande villkor:






  — | Företaget skall vara registrerat i Gibraltar enligt Companies Ordinance (bolagsföreskrifterna). |
| --- | --- | --- |

(7)

För att klassificeras som ett kvalificerat företag skall ett företag uppfylla bl.a. följande villkor:

—

Företaget skall vara registrerat i Gibraltar enligt Companies Ordinance (bolagsföreskrifterna).

| — | Företaget skall ha ett inbetalt aktiekapital på 1 000 pund sterling (eller motsvarande belopp i utländsk valuta). |
| --- | --- |

—

Företaget skall ha ett inbetalt aktiekapital på 1 000 pund sterling (eller motsvarande belopp i utländsk valuta).

| — | Företaget skall deponera 1 000 pund hos Gibraltars regering som säkerhet för framtida skatter. |
| --- | --- |

—

Företaget skall deponera 1 000 pund hos Gibraltars regering som säkerhet för framtida skatter.

| — | Företaget skall betala en avgift på 250 pund för intyg om att det är ett kvalificerat företag. |
| --- | --- |

—

Företaget skall betala en avgift på 250 pund för intyg om att det är ett kvalificerat företag.

| — | Ingen person hemmahörande eller bosatt i Gibraltar får ha vinstintresse i företagets aktier. |
| --- | --- |

—

Ingen person hemmahörande eller bosatt i Gibraltar får ha vinstintresse i företagets aktier.

| — | Företaget får inte ha något aktieregister utanför Gibraltar, vilket skall framgå av dess stiftelseurkund eller bolagsordning. |
| --- | --- |

—

Företaget får inte ha något aktieregister utanför Gibraltar, vilket skall framgå av dess stiftelseurkund eller bolagsordning.

| — | Företaget får inte utan föregående tillstånd av Gibraltars Finance Centre Director bedriva handel eller annan affärsverksamhet i Gibraltar eller med personer hemmahörande eller bosatta i Gibraltar. Företaget får dock bedriva handel eller annan affärsverksamhet med skattebefriade eller kvalificerade företag. |
| --- | --- |

—

Företaget får inte utan föregående tillstånd av Gibraltars Finance Centre Director bedriva handel eller annan affärsverksamhet i Gibraltar eller med personer hemmahörande eller bosatta i Gibraltar. Företaget får dock bedriva handel eller annan affärsverksamhet med skattebefriade eller kvalificerade företag.

| (8) | Företag som uppfyller villkoren ovan tilldelas ett intyg om att de är kvalificerade företag. Ett sådant intyg är giltigt i 25 år. |
| --- | --- |

(8)

Företag som uppfyller villkoren ovan tilldelas ett intyg om att de är kvalificerade företag. Ett sådant intyg är giltigt i 25 år.

| (9) | Ett kvalificerat företag betalar en vinstskatt som alltid är lägre än den normala företagsskatten, som för närvarande är 35 %. Den skattesats som skall tillämpas förhandlas mellan företaget i fråga och Finance Centre Division vid ministeriet för handel, industri och telekommunikation i Gibraltar. Det finns inget föreskrivet förfarande för dessa förhandlingar. Det stora flertalet av de kvalificerade företagen betalar en skattesats på mellan 2 % och 10 %, och under senare tid har myndigheterna i Gibraltar försökt att se till att alla kvalificerade företag betalar mellan 2 % och 10 %. Inom denna ram fastställs skattesatsen så att det råder enhetlighet mellan alla företag i samma sektor (5). Skattesatserna framgår av tabellen.






  (%) |
| --- | --- |
| Sektor | Skattesats |
| Privata investeringar | 5 |
| Finansiella tjänster | 5 |
| Spelverksamhet | 5 |
| Satellitbaserade verksamheter | 2 |
| Sjöfartstjänster, inklusive reparation och ombyggnad | 2 |
| Allmänna handelsföretag | 5 |
| Konsulttjänster | 5 |
| Övriga (t.ex. filatelitjänster, kommissionärer) | 2–10 |

(9)

Ett kvalificerat företag betalar en vinstskatt som alltid är lägre än den normala företagsskatten, som för närvarande är 35 %. Den skattesats som skall tillämpas förhandlas mellan företaget i fråga och Finance Centre Division vid ministeriet för handel, industri och telekommunikation i Gibraltar. Det finns inget föreskrivet förfarande för dessa förhandlingar. Det stora flertalet av de kvalificerade företagen betalar en skattesats på mellan 2 % och 10 %, och under senare tid har myndigheterna i Gibraltar försökt att se till att alla kvalificerade företag betalar mellan 2 % och 10 %. Inom denna ram fastställs skattesatsen så att det råder enhetlighet mellan alla företag i samma sektor (5). Skattesatserna framgår av tabellen.

(%)

Sektor

Skattesats

Privata investeringar

5

Finansiella tjänster

5

Spelverksamhet

5

Satellitbaserade verksamheter

2

Sjöfartstjänster, inklusive reparation och ombyggnad

2

Allmänna handelsföretag

5

Konsulttjänster

5

Övriga (t.ex. filatelitjänster, kommissionärer)

2–10

| (10) | Andra förmåner för kvalificerade företag är följande:






  — | På arvoden till personer som inte är bosatta i Gibraltar (inklusive direktörer) och utdelningar till aktieägare betalas källskatt med samma skattesats som för företaget. |
| --- | --- | --- |

(10)

Andra förmåner för kvalificerade företag är följande:

—

På arvoden till personer som inte är bosatta i Gibraltar (inklusive direktörer) och utdelningar till aktieägare betalas källskatt med samma skattesats som för företaget.

| — | För överföring av aktier i ett kvalificerat företag betalas ingen stämpelskatt. |
| --- | --- |

—

För överföring av aktier i ett kvalificerat företag betalas ingen stämpelskatt.

| (11) | Enligt de uppgifter som Förenade kungariket lämnat, får företag vars avsedda verksamhet förutsätter fast etablering (bricks and mortar presence) i Gibraltar vanligtvis ställning som kvalificerade företag i stället för som undantagna företag (6). Kvalificerade företag är också särskilt gynnade då ett dotterföretag skall göra en inkomstöverföring till ett moderföretag och måste ha betalt en viss skatt för att minska den vidare beskattningen i hemlandet. |
| --- | --- |

(11)

Enligt de uppgifter som Förenade kungariket lämnat, får företag vars avsedda verksamhet förutsätter fast etablering (bricks and mortar presence) i Gibraltar vanligtvis ställning som kvalificerade företag i stället för som undantagna företag (6). Kvalificerade företag är också särskilt gynnade då ett dotterföretag skall göra en inkomstöverföring till ett moderföretag och måste ha betalt en viss skatt för att minska den vidare beskattningen i hemlandet.

III   SKÄLEN TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (12) | Vid bedömningen av de uppgifter som Förenade kungariket lämnat vid den preliminära undersökningen, fann kommissionen att befrielsen från full företagsskatt kan tänkas ge kvalificerade företag en fördel. Kommissionen ansåg att denna fördel finansierades med statliga medel, påverkade handeln mellan medlemsstaterna och var selektiv. Kommissionen ansåg även att inget av undantagen från det allmänna förbudet mot statligt stöd i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget var tillämpligt. Av dessa skäl tvivlade kommissionen på att åtgärden var förenlig med den gemensamma marknaden och beslutade därför att inleda det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(12)

Vid bedömningen av de uppgifter som Förenade kungariket lämnat vid den preliminära undersökningen, fann kommissionen att befrielsen från full företagsskatt kan tänkas ge kvalificerade företag en fördel. Kommissionen ansåg att denna fördel finansierades med statliga medel, påverkade handeln mellan medlemsstaterna och var selektiv. Kommissionen ansåg även att inget av undantagen från det allmänna förbudet mot statligt stöd i artikel 87.2 och 87.3 i fördraget var tillämpligt. Av dessa skäl tvivlade kommissionen på att åtgärden var förenlig med den gemensamma marknaden och beslutade därför att inleda det formella granskningsförfarandet.

IV   SYNPUNKTER FRÅN GIBRALTARS REGERING

| (13) | Gibraltars regering presenterar sina synpunkter under följande fem rubriker:






  — | Bestämmelserna om kvalificerade företag är inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 87 i fördraget. |
| --- | --- | --- |

(13)

Gibraltars regering presenterar sina synpunkter under följande fem rubriker:

—

Bestämmelserna om kvalificerade företag är inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 87 i fördraget.

| — | Om bestämmelserna om kvalificerade företag är statligt stöd, så är det fråga om befintligt stöd och inte nytt, olagligt stöd. |
| --- | --- |

—

Om bestämmelserna om kvalificerade företag är statligt stöd, så är det fråga om befintligt stöd och inte nytt, olagligt stöd.

| — | Om bestämmelserna om kvalificerade företag är statligt stöd, så är det förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med undantaget i artikel 87.3 b i fördraget. |
| --- | --- |

—

Om bestämmelserna om kvalificerade företag är statligt stöd, så är det förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med undantaget i artikel 87.3 b i fördraget.

| — | Om bestämmelserna om kvalificerade företag är olagligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden, skulle krav på återbetalning av stödet strida mot allmänna gemenskapsrättliga principer. |
| --- | --- |

—

Om bestämmelserna om kvalificerade företag är olagligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden, skulle krav på återbetalning av stödet strida mot allmänna gemenskapsrättliga principer.

| (14) | Dessa synpunkter kan sammanfattas enligt följande: |
| --- | --- |

(14)

Dessa synpunkter kan sammanfattas enligt följande:

| (15) | Artikel 87.1 i fördraget är inte tillämplig på skattesystem, t.ex. bestämmelserna om kvalificerade företag, som är utformade för att fungera i ett internationellt sammanhang. Ställningen som kvalificerat företag beviljas under förutsättning att företaget i fråga inte bedriver någon affärsverksamhet i Gibraltar, och därför föreligger det ingen fördel i form av undantag från normalskattesatserna, eftersom Gibraltar inte har befogenhet att bevilja undantag för andra jurisdiktioner. |
| --- | --- |

(15)

Artikel 87.1 i fördraget är inte tillämplig på skattesystem, t.ex. bestämmelserna om kvalificerade företag, som är utformade för att fungera i ett internationellt sammanhang. Ställningen som kvalificerat företag beviljas under förutsättning att företaget i fråga inte bedriver någon affärsverksamhet i Gibraltar, och därför föreligger det ingen fördel i form av undantag från normalskattesatserna, eftersom Gibraltar inte har befogenhet att bevilja undantag för andra jurisdiktioner.

| (16) | Trots att Gibraltars regering medger att de förmåner som ges genom bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling är fullständigt avgränsade från den inhemska ekonomin i den mening som avses i punkt B i uppförandekoden för företagsbeskattning (7), som antogs genom en resolution av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 1 december 1997, innebär de inget utnyttjande av statliga medel. Stödåtgärden innebär ingen finansiell belastning på Gibraltars regerings budget. |
| --- | --- |

(16)

Trots att Gibraltars regering medger att de förmåner som ges genom bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling är fullständigt avgränsade från den inhemska ekonomin i den mening som avses i punkt B i uppförandekoden för företagsbeskattning (7), som antogs genom en resolution av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 1 december 1997, innebär de inget utnyttjande av statliga medel. Stödåtgärden innebär ingen finansiell belastning på Gibraltars regerings budget.

| (17) | Åtgärden är inte selektiv, eftersom vilken som helst fysisk eller juridisk person, oberoende av nationalitet eller bransch, kan bilda ett kvalificerat företag. Gibraltars regering medger att klassificering som kvalificerat företag inte är möjlig för företag som bedriver handel i Gibraltar eller i vilka personer hemmahörande eller bosatta i Gibraltar har vinstintresse. Det är dock i värsta fall omvänd diskriminering, som inte påverkar konkurrensen. |
| --- | --- |

(17)

Åtgärden är inte selektiv, eftersom vilken som helst fysisk eller juridisk person, oberoende av nationalitet eller bransch, kan bilda ett kvalificerat företag. Gibraltars regering medger att klassificering som kvalificerat företag inte är möjlig för företag som bedriver handel i Gibraltar eller i vilka personer hemmahörande eller bosatta i Gibraltar har vinstintresse. Det är dock i värsta fall omvänd diskriminering, som inte påverkar konkurrensen.

| (18) | Åtgärden omfattas inte av artikel 87.1 i fördraget, eftersom en del kvalificerade företag bildats av enskilda personer för skatteplaneringsändamål, för att inneha tillgångar eller egendom eller för att förvalta personliga förmögenheter. Sådana företag bedriver ingen handel eller tillverkningsverksamhet och konkurrerar inte på marknaden. |
| --- | --- |

(18)

Åtgärden omfattas inte av artikel 87.1 i fördraget, eftersom en del kvalificerade företag bildats av enskilda personer för skatteplaneringsändamål, för att inneha tillgångar eller egendom eller för att förvalta personliga förmögenheter. Sådana företag bedriver ingen handel eller tillverkningsverksamhet och konkurrerar inte på marknaden.

| (19) | Gibraltar tillhör inte gemenskapens tullområde och behandlas som tredje land vid varuhandel. Artikel 87 i fördraget kan därför inte tillämpas på stöd som beviljas företag som bedriver varuhandel, eftersom varor som tillverkas i Gibraltar inte handlas fritt på den gemensamma marknaden utan måste genomgå tullformaliteter. Under sådana förhållanden kan inte handeln mellan medlemsstaterna påverkas. |
| --- | --- |

(19)

Gibraltar tillhör inte gemenskapens tullområde och behandlas som tredje land vid varuhandel. Artikel 87 i fördraget kan därför inte tillämpas på stöd som beviljas företag som bedriver varuhandel, eftersom varor som tillverkas i Gibraltar inte handlas fritt på den gemensamma marknaden utan måste genomgå tullformaliteter. Under sådana förhållanden kan inte handeln mellan medlemsstaterna påverkas.

| (20) | De argument som framfördes i kommissionens beslut 2000/394/EG av den 25 november 1999 om stöd till företag i Venedig och Chioggia enligt lag nr 30/1997 och lag nr 206/1995 avseende slopade eller minskade sociala avgifter (8), och som ledde till slutsatsen att stöd till vissa företag inte utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, är tillämplig på kvalificerade företag som bildats för skatteplanering eller som handlar med varor. |
| --- | --- |

(20)

De argument som framfördes i kommissionens beslut 2000/394/EG av den 25 november 1999 om stöd till företag i Venedig och Chioggia enligt lag nr 30/1997 och lag nr 206/1995 avseende slopade eller minskade sociala avgifter (8), och som ledde till slutsatsen att stöd till vissa företag inte utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, är tillämplig på kvalificerade företag som bildats för skatteplanering eller som handlar med varor.

| (21) | Ett stort antal företag som är klassificerade som kvalificerade företag skulle dra nytta av de regler för stöd av mindre betydelse som nu är i kraft. |
| --- | --- |

(21)

Ett stort antal företag som är klassificerade som kvalificerade företag skulle dra nytta av de regler för stöd av mindre betydelse som nu är i kraft.

| (22) | Bestämmelserna om kvalificerade företag är från 1983. Vid den tiden var det ännu långtifrån klart för kommissionen, medlemsstaterna och de ekonomiska aktörerna om och i vilken utsträckning reglerna om statligt stöd skulle tillämpas systematiskt på nationell lagstiftning om företagsbeskattning. Från tiden före 1990-talet finns det knappast några exempel på åtgärder från kommissionens sida mot statligt stöd på företagsskatteområdet. Lagstiftningen kom tio år före liberaliseringen av kapitalrörelser och femton år före kommissionens klarläggande av begreppet statligt stöd i dess meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (9) (nedan kallat ”meddelandet”) Bestämmelserna om kvalificerade företag är formulerade enligt mönster från bestämmelserna om undantagna företag, som kom till före Gibraltars anslutning till Europeiska unionen 1973. |
| --- | --- |

(22)

Bestämmelserna om kvalificerade företag är från 1983. Vid den tiden var det ännu långtifrån klart för kommissionen, medlemsstaterna och de ekonomiska aktörerna om och i vilken utsträckning reglerna om statligt stöd skulle tillämpas systematiskt på nationell lagstiftning om företagsbeskattning. Från tiden före 1990-talet finns det knappast några exempel på åtgärder från kommissionens sida mot statligt stöd på företagsskatteområdet. Lagstiftningen kom tio år före liberaliseringen av kapitalrörelser och femton år före kommissionens klarläggande av begreppet statligt stöd i dess meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (9) (nedan kallat ”meddelandet”) Bestämmelserna om kvalificerade företag är formulerade enligt mönster från bestämmelserna om undantagna företag, som kom till före Gibraltars anslutning till Europeiska unionen 1973.

| (23) | Bestämmelserna om kvalificerade företag anmäldes till den s.k. Primarologruppen, som Förenade kungariket bildade i enlighet med punkt H i uppförandekoden för företagsbeskattning redan före offentliggörandet av meddelandet 1998. Vid den tiden fanns det ingenting som tydde på att kommissionen skulle behandla åtgärder som betecknades som skadliga enligt uppförandekoden för företagsbeskattning som nya, icke-anmälda stödåtgärder. |
| --- | --- |

(23)

Bestämmelserna om kvalificerade företag anmäldes till den s.k. Primarologruppen, som Förenade kungariket bildade i enlighet med punkt H i uppförandekoden för företagsbeskattning redan före offentliggörandet av meddelandet 1998. Vid den tiden fanns det ingenting som tydde på att kommissionen skulle behandla åtgärder som betecknades som skadliga enligt uppförandekoden för företagsbeskattning som nya, icke-anmälda stödåtgärder.

| (24) | I meddelandet finns den första allmänna, om än inte uttömmande, definitionen av ”statligt skattestöd”. Det är fråga om en administrativ innovation och kan mer anses vara ett angivande av kommissionens politiska viljeinriktning på detta område än ett ”klargörande” av tillämpliga bestämmelser. |
| --- | --- |

(24)

I meddelandet finns den första allmänna, om än inte uttömmande, definitionen av ”statligt skattestöd”. Det är fråga om en administrativ innovation och kan mer anses vara ett angivande av kommissionens politiska viljeinriktning på detta område än ett ”klargörande” av tillämpliga bestämmelser.

| (25) | I artikel 1 b v i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (10) anges att vissa åtgärder kan bli stöd på grund av utvecklingen av den gemensamma marknaden och genom liberalisering av vissa verksamheter. Bestämmelserna om kvalificerade företag är en åtgärd som, enligt bestämmelsen ovan, senare blev statligt stöd. Genom att fastslå att bestämmelserna om kvalificerade företag inte skall anses utgöra befintligt stöd har kommissionen retroaktivt tillämpat de relativt detaljerade bestämmelser som gäller vid definitionen av statligt stöd år 2001 på den rättsliga och ekonomiska situation som rådde år 1983. I detta avseende klassificerades ursprungligen inte de irländska bestämmelserna om företagsskatt som stöd, även om kommissionens uppfattning senare förändrades (11), vilket återspeglar den gradvisa utvecklingen mot strängare gemenskapsbestämmelser om sådana skattelättnader. |
| --- | --- |

(25)

I artikel 1 b v i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (10) anges att vissa åtgärder kan bli stöd på grund av utvecklingen av den gemensamma marknaden och genom liberalisering av vissa verksamheter. Bestämmelserna om kvalificerade företag är en åtgärd som, enligt bestämmelsen ovan, senare blev statligt stöd. Genom att fastslå att bestämmelserna om kvalificerade företag inte skall anses utgöra befintligt stöd har kommissionen retroaktivt tillämpat de relativt detaljerade bestämmelser som gäller vid definitionen av statligt stöd år 2001 på den rättsliga och ekonomiska situation som rådde år 1983. I detta avseende klassificerades ursprungligen inte de irländska bestämmelserna om företagsskatt som stöd, även om kommissionens uppfattning senare förändrades (11), vilket återspeglar den gradvisa utvecklingen mot strängare gemenskapsbestämmelser om sådana skattelättnader.

| (26) | Genom att utnyttja sin befogenhet att klassificera bestämmelserna om kvalificerade företag som nytt, olagligt stöd, har kommissionen åsidosatt proportionalitetsprincipen. Ett sådant agerande får stora ekonomiska konsekvenser. De betydande skador som blir följden står inte i proportion till något gemenskapsintresse som kunde vara betjänt av att ett förfarande beträffande olagligt stöd inleddes, särskilt med tanke på den ringa storleken på Gibraltars ekonomi och den försumbara verkan som bestämmelserna i fråga har på konkurrensen och den internationella handeln. Ett lämpligare tillvägagångssätt hade varit att kommissionen endast prövat dessa bestämmelser utifrån uppförandekoden för företagsbeskattning, och således enligt artiklarna 96 och 97 i fördraget, eller enligt förfarandet för befintligt stöd |
| --- | --- |

(26)

Genom att utnyttja sin befogenhet att klassificera bestämmelserna om kvalificerade företag som nytt, olagligt stöd, har kommissionen åsidosatt proportionalitetsprincipen. Ett sådant agerande får stora ekonomiska konsekvenser. De betydande skador som blir följden står inte i proportion till något gemenskapsintresse som kunde vara betjänt av att ett förfarande beträffande olagligt stöd inleddes, särskilt med tanke på den ringa storleken på Gibraltars ekonomi och den försumbara verkan som bestämmelserna i fråga har på konkurrensen och den internationella handeln. Ett lämpligare tillvägagångssätt hade varit att kommissionen endast prövat dessa bestämmelser utifrån uppförandekoden för företagsbeskattning, och således enligt artiklarna 96 och 97 i fördraget, eller enligt förfarandet för befintligt stöd

| (27) | Slutligen har kommissionen åsidosatt principerna om rättssäkerhet och om skydd för berättigade förväntningar genom att dröja 18 år med att ifrågasätta bestämmelserna om kvalificerade företag och genom att dröja orimligt länge med att pröva dem. Kommissionen har före februari 1999 aldrig uttryckt uppfattningen att bestämmelserna skulle strida mot gemenskapsrätten. På samma sätt som i målet Defrenne (12) har denna långvariga underlåtenhet från kommissionens sida gett Gibraltar berättigade förväntningar. |
| --- | --- |

(27)

Slutligen har kommissionen åsidosatt principerna om rättssäkerhet och om skydd för berättigade förväntningar genom att dröja 18 år med att ifrågasätta bestämmelserna om kvalificerade företag och genom att dröja orimligt länge med att pröva dem. Kommissionen har före februari 1999 aldrig uttryckt uppfattningen att bestämmelserna skulle strida mot gemenskapsrätten. På samma sätt som i målet Defrenne (12) har denna långvariga underlåtenhet från kommissionens sida gett Gibraltar berättigade förväntningar.

| (28) | Preskriptionsbestämmelser skall tillämpas på kommissionens undersökningar. Följaktligen skall, enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 659/1999, varje individuellt stöd som beviljats enligt en stödordning tio år innan kommissionen vidtar åtgärder betraktas som befintligt stöd. Enligt denna artikel, borde kommissionen ha klassificerat bestämmelserna om kvalificerade företag som en befintlig stödordning. Kommissionen har i alla händelser åsidosatt principerna om rättssäkerhet och om skydd för berättigade förväntningar genom att låta det gå alltför lång tid från att den inledde undersökningen av ifrågavarande bestämmelser. Det inledande undersökningsförfarandet påbörjades den 12 februari 1999, men det formella granskningsförfarandet inleddes inte förrän två och ett halvt år senare. Den inledande undersökningen avbröts av långa perioder av inaktivitet från kommissionens sida. Eftersom det så sent som i november 2000 rådde vissa tvivel inom kommissionen om nyttan av att inleda ett förfarande beträffande de skadliga åtgärder som identifierats av Primarologruppen, är det rimligt att hävda att förfarandet för befintligt stöd borde ha tillämpats. |
| --- | --- |

(28)

Preskriptionsbestämmelser skall tillämpas på kommissionens undersökningar. Följaktligen skall, enligt artikel 15 i förordning (EG) nr 659/1999, varje individuellt stöd som beviljats enligt en stödordning tio år innan kommissionen vidtar åtgärder betraktas som befintligt stöd. Enligt denna artikel, borde kommissionen ha klassificerat bestämmelserna om kvalificerade företag som en befintlig stödordning. Kommissionen har i alla händelser åsidosatt principerna om rättssäkerhet och om skydd för berättigade förväntningar genom att låta det gå alltför lång tid från att den inledde undersökningen av ifrågavarande bestämmelser. Det inledande undersökningsförfarandet påbörjades den 12 februari 1999, men det formella granskningsförfarandet inleddes inte förrän två och ett halvt år senare. Den inledande undersökningen avbröts av långa perioder av inaktivitet från kommissionens sida. Eftersom det så sent som i november 2000 rådde vissa tvivel inom kommissionen om nyttan av att inleda ett förfarande beträffande de skadliga åtgärder som identifierats av Primarologruppen, är det rimligt att hävda att förfarandet för befintligt stöd borde ha tillämpats.

| (29) | I artikel 87.3 b i fördraget anges att stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden. Bestämmelserna om kvalificerade företag infördes ett år före stängningen av Royal Navy Dockyard (tillkännagiven 1981) och under en tid då Förenade kungariket minskade sin militära närvaro i Gibraltar. Varvet var den viktigaste källan till sysselsättning och inkomster i Gibraltar: 25 % av sysselsättningen och 35 % av bruttonationalprodukten (BNP). Nedläggningen ledde till allvarliga störningar i Gibraltars ekonomi, bland annat strukturförändringar och ekonomiska problem i form av arbetslöshet, ökade sociala kostnader och utvandring av kvalificerad arbetskraft. Bestämmelserna om kvalificerade företag var ett svar på dessa allvarliga störningar. |
| --- | --- |

(29)

I artikel 87.3 b i fördraget anges att stöd för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden. Bestämmelserna om kvalificerade företag infördes ett år före stängningen av Royal Navy Dockyard (tillkännagiven 1981) och under en tid då Förenade kungariket minskade sin militära närvaro i Gibraltar. Varvet var den viktigaste källan till sysselsättning och inkomster i Gibraltar: 25 % av sysselsättningen och 35 % av bruttonationalprodukten (BNP). Nedläggningen ledde till allvarliga störningar i Gibraltars ekonomi, bland annat strukturförändringar och ekonomiska problem i form av arbetslöshet, ökade sociala kostnader och utvandring av kvalificerad arbetskraft. Bestämmelserna om kvalificerade företag var ett svar på dessa allvarliga störningar.

| (30) | Trots att kommissionen och EG-domstolen har tolkat artikel 87.3 b i fördraget snävt och ansett att störningen i fråga måste påverka hela ekonomin i medlemsstaten och inte endast ekonomin i en av dess regioner eller delar av dess territorium (13), finns det skäl för att tillämpa undantaget i artikel 87.3 b på Gibraltar. Till skillnad från en region eller ett territorium i en medlemsstat är Gibraltar i alla relevanta avseenden fullständigt avskilt från Förenade kungariket: konstitutionellt, politiskt, rättsligt, ekonomiskt, skattemässigt och geografiskt. Det är det enda territorium där gemenskapsrätten tillämpas enligt artikel 299.4 i fördraget. Gibraltars och Förenade kungarikets respektive ekonomier är helt särskilda och avskilda från varandra. Gibraltar får inget ekonomiskt stöd från Förenade kungariket och har egna intäktskällor för att finansiera sina utgiftsåtaganden. Störningar som drabbar den ena av dessa ekonomier påverkar följaktligen vanligtvis inte den andra. Så var till exempel fallet vid BSE-krisen (bovin spongiform encefalopati), som drabbade Förenade kungariket men inte Gibraltar, och som behandlades som en exceptionell händelse i den mening som avses i artikel 87.2 b i fördraget. |
| --- | --- |

(30)

Trots att kommissionen och EG-domstolen har tolkat artikel 87.3 b i fördraget snävt och ansett att störningen i fråga måste påverka hela ekonomin i medlemsstaten och inte endast ekonomin i en av dess regioner eller delar av dess territorium (13), finns det skäl för att tillämpa undantaget i artikel 87.3 b på Gibraltar. Till skillnad från en region eller ett territorium i en medlemsstat är Gibraltar i alla relevanta avseenden fullständigt avskilt från Förenade kungariket: konstitutionellt, politiskt, rättsligt, ekonomiskt, skattemässigt och geografiskt. Det är det enda territorium där gemenskapsrätten tillämpas enligt artikel 299.4 i fördraget. Gibraltars och Förenade kungarikets respektive ekonomier är helt särskilda och avskilda från varandra. Gibraltar får inget ekonomiskt stöd från Förenade kungariket och har egna intäktskällor för att finansiera sina utgiftsåtaganden. Störningar som drabbar den ena av dessa ekonomier påverkar följaktligen vanligtvis inte den andra. Så var till exempel fallet vid BSE-krisen (bovin spongiform encefalopati), som drabbade Förenade kungariket men inte Gibraltar, och som behandlades som en exceptionell händelse i den mening som avses i artikel 87.2 b i fördraget.

| (31) | En i allt väsentligt likadan argumentation som den som sammanfattas i punkterna 22–28 om frågan om befintligt stöd kan användas för att försvara principen om berättigade förväntningar i samband med återkrav av stöd. Argumentationen gäller i första hand osäkerheten om räckvidden för reglerna om statligt stöd, det nya i kommissionens åtgärder beträffande företagsskattesystem och betydelsen av meddelandet som riktningsgivande för politiken, åtgärdens ålder, anmälan till Primarologruppen, utvecklingen av den gemensamma marknaden och liberaliseringen, proportionaliteten, kommissionens utdragna underlåtenhet att agera och dröjsmålen i den inledande undersökningen. De berättigade förväntningar som sålunda skapats förhindrar krav på återbetalning. Framför allt gäller att både Gibraltars regering och stödmottagarna hela tiden handlat i god tro. |
| --- | --- |

(31)

En i allt väsentligt likadan argumentation som den som sammanfattas i punkterna 22–28 om frågan om befintligt stöd kan användas för att försvara principen om berättigade förväntningar i samband med återkrav av stöd. Argumentationen gäller i första hand osäkerheten om räckvidden för reglerna om statligt stöd, det nya i kommissionens åtgärder beträffande företagsskattesystem och betydelsen av meddelandet som riktningsgivande för politiken, åtgärdens ålder, anmälan till Primarologruppen, utvecklingen av den gemensamma marknaden och liberaliseringen, proportionaliteten, kommissionens utdragna underlåtenhet att agera och dröjsmålen i den inledande undersökningen. De berättigade förväntningar som sålunda skapats förhindrar krav på återbetalning. Framför allt gäller att både Gibraltars regering och stödmottagarna hela tiden handlat i god tro.

| (32) | I punkt 26 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet (14) finns en uttrycklig uppmaning att lämna synpunkter på eventuella berättigade förväntningar som skulle förhindra återkrav av stöd. I sitt försvar i målen T-207/01 och T-207/01 R bekräftade kommissionen sin tveksamhet beträffande möjligheten att kräva återbetalning och underströk hur ovanlig uppmaningen att lämna särskilda synpunkter var. Kommissionen framhöll även att den osäkerhet som kan ha funnits och möjligheten att åtgärden fanns i en ”gråzon” av rättslig osäkerhet på sin höjd ledde till berättigade förväntningar och till en debatt om återkrav av stöd som redan utbetalats. I sitt beslut av den 19 december 2001 noterade förstainstansrättens ordförande att denna ovanliga uppmaning skulle kunna få företagen att stanna på Gibraltar och att den, vid en första bedömning, i avsevärd utsträckning måste antas dämpa de eventuella farhågor som stödmottagarna kan ha (15). Följaktligen har kommissionen fått Gibraltars regering och stödmottagarna att tro att inget beslut om återkrav skulle fattas. |
| --- | --- |

(32)

I punkt 26 i beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet (14) finns en uttrycklig uppmaning att lämna synpunkter på eventuella berättigade förväntningar som skulle förhindra återkrav av stöd. I sitt försvar i målen T-207/01 och T-207/01 R bekräftade kommissionen sin tveksamhet beträffande möjligheten att kräva återbetalning och underströk hur ovanlig uppmaningen att lämna särskilda synpunkter var. Kommissionen framhöll även att den osäkerhet som kan ha funnits och möjligheten att åtgärden fanns i en ”gråzon” av rättslig osäkerhet på sin höjd ledde till berättigade förväntningar och till en debatt om återkrav av stöd som redan utbetalats. I sitt beslut av den 19 december 2001 noterade förstainstansrättens ordförande att denna ovanliga uppmaning skulle kunna få företagen att stanna på Gibraltar och att den, vid en första bedömning, i avsevärd utsträckning måste antas dämpa de eventuella farhågor som stödmottagarna kan ha (15). Följaktligen har kommissionen fått Gibraltars regering och stödmottagarna att tro att inget beslut om återkrav skulle fattas.

| (33) | Tillämpningen av artikel 87 i fördraget på ett klassiskt offshore-system är en nyhet och är fortfarande förenad med begreppsliga svårigheter beträffande bestämmande av en förmån, den finansiella bördan för staten och selektiviteten. |
| --- | --- |

(33)

Tillämpningen av artikel 87 i fördraget på ett klassiskt offshore-system är en nyhet och är fortfarande förenad med begreppsliga svårigheter beträffande bestämmande av en förmån, den finansiella bördan för staten och selektiviteten.

| (34) | Kommissionen kunde, då det formella granskningsförfarandet inleddes, exceptionellt nog inte avgöra frågan om befintligt stöd. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen kunde, då det formella granskningsförfarandet inleddes, exceptionellt nog inte avgöra frågan om befintligt stöd.

| (35) | Ett återkrav skulle strida mot proportionalitetsprincipen. Då olika handlingsvägar står öppna skall, enligt gemenskapsrätten, det minst betungande förfarandet väljas. De nackdelar som orsakas får inte vara oproportionerligt stora i förhållande till de mål som eftersträvas. |
| --- | --- |

(35)

Ett återkrav skulle strida mot proportionalitetsprincipen. Då olika handlingsvägar står öppna skall, enligt gemenskapsrätten, det minst betungande förfarandet väljas. De nackdelar som orsakas får inte vara oproportionerligt stora i förhållande till de mål som eftersträvas.

| (36) | Att återkräva det stöd som beviljats under de tio föregående åren skulle lägga en oproportionerligt stor börda på Gibraltars myndigheter. Gibraltar är ett litet territorium med begränsade administrativa resurser – årligen taxeras endast cirka 2 000 företag. Ett återkrav skulle innebära bl.a. att begära lämplig redovisning från kvalificerade företag (inklusive sådana som inte längre är verksamma), taxering för varje år, utfärdande av skattekrav, behandling av överklaganden och anslutningsbesvär och indrivning av skatteskulder. Den administrativa bördan, Gibraltars skattemyndighets begränsade undersökningsresurser, omöjligheten att spåra företag som upphört med sin verksamhet och frånvaron av företagstillgångar i Gibraltar skulle paralysera den offentliga verksamheten utan garantier för att uppnå tillfredsställande resultat. |
| --- | --- |

(36)

Att återkräva det stöd som beviljats under de tio föregående åren skulle lägga en oproportionerligt stor börda på Gibraltars myndigheter. Gibraltar är ett litet territorium med begränsade administrativa resurser – årligen taxeras endast cirka 2 000 företag. Ett återkrav skulle innebära bl.a. att begära lämplig redovisning från kvalificerade företag (inklusive sådana som inte längre är verksamma), taxering för varje år, utfärdande av skattekrav, behandling av överklaganden och anslutningsbesvär och indrivning av skatteskulder. Den administrativa bördan, Gibraltars skattemyndighets begränsade undersökningsresurser, omöjligheten att spåra företag som upphört med sin verksamhet och frånvaron av företagstillgångar i Gibraltar skulle paralysera den offentliga verksamheten utan garantier för att uppnå tillfredsställande resultat.

| (37) | Ett återkrav skulle få oproportionerliga effekter på Gibraltars ekonomi och skulle vara en oproportionerlig påföljd med tanke på de på omständigheter som ledde till antagandet av bestämmelserna om kvalificerade företag, de begränsade effekterna på konkurrensen och handeln och att stödmottagarna är små företag. Finansiella tjänster står för cirka 30 % av Gibraltars BNP och andelen sysselsatta med direkt anknytning till kvalificerade företag uppskattas till 1 400 (av en total arbetsstyrka på cirka 14 000). Den finansiella sektorn har ett stort inflytande på praktiskt taget alla andra sektorer i ekonomin. Ett krav på återbetalning skulle leda till likvidation, konkurs eller utflyttning av de kvalificerade företagen, destabilisering av sektorn för finansiella tjänster och en allvarlig arbetslöshetskris, som i sin tur skulle leda till politisk, social och ekonomisk instabilitet. |
| --- | --- |

(37)

Ett återkrav skulle få oproportionerliga effekter på Gibraltars ekonomi och skulle vara en oproportionerlig påföljd med tanke på de på omständigheter som ledde till antagandet av bestämmelserna om kvalificerade företag, de begränsade effekterna på konkurrensen och handeln och att stödmottagarna är små företag. Finansiella tjänster står för cirka 30 % av Gibraltars BNP och andelen sysselsatta med direkt anknytning till kvalificerade företag uppskattas till 1 400 (av en total arbetsstyrka på cirka 14 000). Den finansiella sektorn har ett stort inflytande på praktiskt taget alla andra sektorer i ekonomin. Ett krav på återbetalning skulle leda till likvidation, konkurs eller utflyttning av de kvalificerade företagen, destabilisering av sektorn för finansiella tjänster och en allvarlig arbetslöshetskris, som i sin tur skulle leda till politisk, social och ekonomisk instabilitet.

| (38) | Ett stort antal av de kvalificerade företagen skulle inte vara taxerbara i Gibraltar eftersom deras inkomster inte härrör från, uppkommer i eller erhålls i Gibraltar. Till följd av villkoren för stödberättigande skulle stödmottagarna i många fall inte ha några tillgångar inom Gibraltars jurisdiktion. Andra stödmottagare som upphört med sin affärsverksamhet skulle vara omöjliga att spåra. |
| --- | --- |

(38)

Ett stort antal av de kvalificerade företagen skulle inte vara taxerbara i Gibraltar eftersom deras inkomster inte härrör från, uppkommer i eller erhålls i Gibraltar. Till följd av villkoren för stödberättigande skulle stödmottagarna i många fall inte ha några tillgångar inom Gibraltars jurisdiktion. Andra stödmottagare som upphört med sin affärsverksamhet skulle vara omöjliga att spåra.

| (39) | En stor del av stödmottagarna skulle få ett stöd som uppfyller regeln om stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(39)

En stor del av stödmottagarna skulle få ett stöd som uppfyller regeln om stöd av mindre betydelse.

V   SYNPUNKTER FRÅN CHARLES A. GOMEZ & CO.

| (40) | Synpunkterna från Charles A. Gomez & Co. kan sammanfattas enligt följande: |
| --- | --- |

(40)

Synpunkterna från Charles A. Gomez & Co. kan sammanfattas enligt följande:

| (41) | Juristkåren i Gibraltar är till stor del beroende av arbete som rör Gibraltars ställning som finanscentrum, arbete som kvalificerade företag i stor utsträckning bidrar till att skapa. Omkring 130 praktiserande jurister sysselsätter flera hundra i sin personal och ger även ett betydande indirekt bidrag till sysselsättningen i Gibraltar och Spanien. |
| --- | --- |

(41)

Juristkåren i Gibraltar är till stor del beroende av arbete som rör Gibraltars ställning som finanscentrum, arbete som kvalificerade företag i stor utsträckning bidrar till att skapa. Omkring 130 praktiserande jurister sysselsätter flera hundra i sin personal och ger även ett betydande indirekt bidrag till sysselsättningen i Gibraltar och Spanien.

| (42) | Hänvisningen till artikel 87.3 a i fördraget kan inte begränsas till de områden där levnadsstandarden redan är låg eller där det redan råder allvarlig brist på sysselsättning. Principen i artikel 87.3 a måste även tillämpas för att förebygga arbetslöshet och fattigdom. Då bestämmelserna om kvalificerade företag antogs, hade Gibraltar under 20 år varit utsatt för ekonomiska sanktioner från Spanien och hotades av stängning av Royal Navy Dockyard. Inför hotet om fattigdom, arbetslöshet och emigration fann Gibraltar en alternativ inkomstkälla genom att skapa Gibraltar Finance Centre, varav bestämmelserna om kvalificerade företag är en viktig del. I gemenskapens intresse kan man inte acceptera fattigdom och arbetslöshet genom att utesluta tillämpningen av artikel 87.3 a i fördraget på denna situation när det finns praktiskt genomförbara alternativ. Till skillnad från andra större finanscentrer, skapades centret i Gibraltar av nödvändighet. Denna nödvändighet, självförsvar och plikten att lindra skador som orsakats av andra bidrar alla till berättiga bestämmelserna om kvalificerade företag. |
| --- | --- |

(42)

Hänvisningen till artikel 87.3 a i fördraget kan inte begränsas till de områden där levnadsstandarden redan är låg eller där det redan råder allvarlig brist på sysselsättning. Principen i artikel 87.3 a måste även tillämpas för att förebygga arbetslöshet och fattigdom. Då bestämmelserna om kvalificerade företag antogs, hade Gibraltar under 20 år varit utsatt för ekonomiska sanktioner från Spanien och hotades av stängning av Royal Navy Dockyard. Inför hotet om fattigdom, arbetslöshet och emigration fann Gibraltar en alternativ inkomstkälla genom att skapa Gibraltar Finance Centre, varav bestämmelserna om kvalificerade företag är en viktig del. I gemenskapens intresse kan man inte acceptera fattigdom och arbetslöshet genom att utesluta tillämpningen av artikel 87.3 a i fördraget på denna situation när det finns praktiskt genomförbara alternativ. Till skillnad från andra större finanscentrer, skapades centret i Gibraltar av nödvändighet. Denna nödvändighet, självförsvar och plikten att lindra skador som orsakats av andra bidrar alla till berättiga bestämmelserna om kvalificerade företag.

| (43) | Sedan anslutningen 1973 har gemenskapens institutioner misslyckats med att försvara de rättigheter och intressen som de unionsmedborgare som är bosatta i Gibraltar har. Trots en dom i EG-domstolen, är unionsmedborgarna i Gibraltar inte representerade i Europaparlamentet. Med tanke på bristen på engagemang för ”EU-territoriet Gibraltar”, ter sig kommissionens yrkande på anmälan av defensiva åtgärder som vidtas av Gibraltar överdrivet. |
| --- | --- |

(43)

Sedan anslutningen 1973 har gemenskapens institutioner misslyckats med att försvara de rättigheter och intressen som de unionsmedborgare som är bosatta i Gibraltar har. Trots en dom i EG-domstolen, är unionsmedborgarna i Gibraltar inte representerade i Europaparlamentet. Med tanke på bristen på engagemang för ”EU-territoriet Gibraltar”, ter sig kommissionens yrkande på anmälan av defensiva åtgärder som vidtas av Gibraltar överdrivet.

VI   SYNPUNKTER FRÅN FÖRENADE KUNGARIKET

| (44) | Förenade kungariket begränsade till en början sina synpunkter till frågan om återkrav av stöd och den regionala selektiviteten och lämnade en del ytterligare kommentarer om synpunkterna från Gibraltars regering. De kan sammanfattas enligt följande: |
| --- | --- |

(44)

Förenade kungariket begränsade till en början sina synpunkter till frågan om återkrav av stöd och den regionala selektiviteten och lämnade en del ytterligare kommentarer om synpunkterna från Gibraltars regering. De kan sammanfattas enligt följande:

| (45) | Om bestämmelserna om kvalificerade företag påvisas vara olagligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden, finns det en allmän princip i gemenskapsrätten – principen om berättigade förväntningar – som utesluter beslut om återkrav av stöd som redan utbetalats. Berättigade förväntningar uppkommer endast under exceptionella omständigheter då en stödmottagare är berättigad att anta att stödet är lagligt (16). Men i detta fall rådde sådana omständigheter och det skulle vara otillbörligt och orättmätigt av kommissionen att fatta beslut om återkrav. |
| --- | --- |

(45)

Om bestämmelserna om kvalificerade företag påvisas vara olagligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden, finns det en allmän princip i gemenskapsrätten – principen om berättigade förväntningar – som utesluter beslut om återkrav av stöd som redan utbetalats. Berättigade förväntningar uppkommer endast under exceptionella omständigheter då en stödmottagare är berättigad att anta att stödet är lagligt (16). Men i detta fall rådde sådana omständigheter och det skulle vara otillbörligt och orättmätigt av kommissionen att fatta beslut om återkrav.

| (46) | Förfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget har sin grund i antagandet 1997 av uppförandekoden för företagsbeskattning där kommissionen åtog sig att strikt tillämpa reglerna om statligt stöd på åtgärder som rör direkt beskattning av företag. Därmed är även sagt att reglerna om statligt stöd tidigare inte tillämpades lika strikt på skattesystem av den typ som behandlas i uppförandekoden för företagsbeskattning. |
| --- | --- |

(46)

Förfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget har sin grund i antagandet 1997 av uppförandekoden för företagsbeskattning där kommissionen åtog sig att strikt tillämpa reglerna om statligt stöd på åtgärder som rör direkt beskattning av företag. Därmed är även sagt att reglerna om statligt stöd tidigare inte tillämpades lika strikt på skattesystem av den typ som behandlas i uppförandekoden för företagsbeskattning.

| (47) | Det är högst osannolikt att Gibraltars eller Förenade kungarikets regering 1984 hade någon tanke på att bestämmelserna i fråga möjligtvis bröt mot Förenade kungarikets förpliktelser beträffande statligt stöd. Vid den tiden stod det klart att en särskilt riktad eller sektorbegränsad skatteförmån kunde utgöra statligt stöd, men att tillämpa reglerna om statligt stöd på mer allmänna system för företagsbeskattning, som bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling, var en fråga som inte hade gjorts till föremål för vare sig akademiska överväganden eller uttalanden från kommissionen. Det skulle vara orimligt att förvänta sig att seriösa affärsmän skulle ställa frågor om bestämmelsernas förenlighet med reglerna om statligt stöd. De hade utarbetat sina affärsplaner och justerat sina ekonomiska positioner utgående från bestämmelserna om kvalificerade företag och hade rätt att anta att skatteförmånerna vara lagliga. |
| --- | --- |

(47)

Det är högst osannolikt att Gibraltars eller Förenade kungarikets regering 1984 hade någon tanke på att bestämmelserna i fråga möjligtvis bröt mot Förenade kungarikets förpliktelser beträffande statligt stöd. Vid den tiden stod det klart att en särskilt riktad eller sektorbegränsad skatteförmån kunde utgöra statligt stöd, men att tillämpa reglerna om statligt stöd på mer allmänna system för företagsbeskattning, som bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling, var en fråga som inte hade gjorts till föremål för vare sig akademiska överväganden eller uttalanden från kommissionen. Det skulle vara orimligt att förvänta sig att seriösa affärsmän skulle ställa frågor om bestämmelsernas förenlighet med reglerna om statligt stöd. De hade utarbetat sina affärsplaner och justerat sina ekonomiska positioner utgående från bestämmelserna om kvalificerade företag och hade rätt att anta att skatteförmånerna vara lagliga.

| (48) | I punkt 26 i meddelandet anges uttryckligen omständigheter där företag som inte har säte i ett land behandlas mera förmånligt än företag som har säte i landet. Detta var första gången som olika skattemässig behandling av företag med respektive utan säte i ett land identifierats av kommissionen som en selektiv eller riktad åtgärd som kan aktualisera reglerna om statligt stöd. Bestämmelserna om kvalificerade företag hade varit i kraft under många år före denna tid utan att kritiseras eller kommenteras av kommissionen. |
| --- | --- |

(48)

I punkt 26 i meddelandet anges uttryckligen omständigheter där företag som inte har säte i ett land behandlas mera förmånligt än företag som har säte i landet. Detta var första gången som olika skattemässig behandling av företag med respektive utan säte i ett land identifierats av kommissionen som en selektiv eller riktad åtgärd som kan aktualisera reglerna om statligt stöd. Bestämmelserna om kvalificerade företag hade varit i kraft under många år före denna tid utan att kritiseras eller kommenteras av kommissionen.

| (49) | Enbart det faktum att bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling är en del av lagstiftningen för Gibraltar och inte tillämpas i resten av Förenade kungariket utgör inte grund för att anta de är selektiva i den mening som förutsätts i artikel 87.1 i fördraget. Gibraltar är en separat jurisdiktion som i skattehänseende är avskild från Förenade kungariket och har autonomi i skattefrågor. Det är inte så att alla skillnader mellan den skattelagstiftning som tillämpas i Gibraltar och den som gäller i resten av Förenade kungariket automatiskt innebär statligt stöd. En jurisdiktion i en medlemsstat med autonomi i skattefrågor ger inte upphov till statligt stöd bara på grund av att ett visst element i dess skattesystem medför en lägre (eller högre) beskattning än den som gäller i medlemsstaten i övrigt. Om en skatteregel är allmän i den relevanta skattejurisdiktionen, kan den inte falla under artikel 87.1 i fördraget. Den motsatta ståndpunkten skulle innebära att ifrågasätta de befogenheter på skatteområdet som decentraliserade förvaltningar i hela gemenskapen har. Det skulle vara ett allvarligt ingrepp i medlemsstaternas konstitutionella förhållanden. |
| --- | --- |

(49)

Enbart det faktum att bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling är en del av lagstiftningen för Gibraltar och inte tillämpas i resten av Förenade kungariket utgör inte grund för att anta de är selektiva i den mening som förutsätts i artikel 87.1 i fördraget. Gibraltar är en separat jurisdiktion som i skattehänseende är avskild från Förenade kungariket och har autonomi i skattefrågor. Det är inte så att alla skillnader mellan den skattelagstiftning som tillämpas i Gibraltar och den som gäller i resten av Förenade kungariket automatiskt innebär statligt stöd. En jurisdiktion i en medlemsstat med autonomi i skattefrågor ger inte upphov till statligt stöd bara på grund av att ett visst element i dess skattesystem medför en lägre (eller högre) beskattning än den som gäller i medlemsstaten i övrigt. Om en skatteregel är allmän i den relevanta skattejurisdiktionen, kan den inte falla under artikel 87.1 i fördraget. Den motsatta ståndpunkten skulle innebära att ifrågasätta de befogenheter på skatteområdet som decentraliserade förvaltningar i hela gemenskapen har. Det skulle vara ett allvarligt ingrepp i medlemsstaternas konstitutionella förhållanden.

| (50) | Förenade kungariket stödjer Gibraltars regerings uppfattning att bestämmelserna om kvalificerade företag bör anses vara befintligt stöd i enlighet med artikel 1 b v i förordning (EG) nr 659/1999. På 1970- och 1980-talen antog man allmänt att medlemsstaternas suveränitet i skattefrågor inte begränsades av reglerna om statligt stöd då det var fråga om företagsskattesystem i sin helhet. Kommissionen gjorde inget försök att tillämpa reglerna om statligt stöd på skattesystemet i Gibraltar eller överhuvudtaget på något annat skattesystem inom gemenskapen, som erbjöd vissa kategorier av företag en mer gynnsam beskattning än andra. Det var först efter överenskommelsen om fullständig avreglering av kapitalrörelser och liberalisering av finansiella tjänster på 1980-talet och början av 1990-talet och sedan om införande av en gemensam valuta på 1990-talet som uppmärksamheten på allvar riktades mot att begränsa skadlig konkurrens på grund av medlemsstaternas olika skattesystem. Tillämpningen av reglerna om statligt stöd i fördraget för att verkställa en sådan policy på skatteområdet är en företeelse som dykt upp under de fyra senaste åren. Den gemensamma marknaden har utvecklats under de gångna tre årtiondena och många instrument som idag anses vara statligt stöd skulle inte ha bedömts som sådana för 30, 20 eller till och med 10 år sedan. |
| --- | --- |

(50)

Förenade kungariket stödjer Gibraltars regerings uppfattning att bestämmelserna om kvalificerade företag bör anses vara befintligt stöd i enlighet med artikel 1 b v i förordning (EG) nr 659/1999. På 1970- och 1980-talen antog man allmänt att medlemsstaternas suveränitet i skattefrågor inte begränsades av reglerna om statligt stöd då det var fråga om företagsskattesystem i sin helhet. Kommissionen gjorde inget försök att tillämpa reglerna om statligt stöd på skattesystemet i Gibraltar eller överhuvudtaget på något annat skattesystem inom gemenskapen, som erbjöd vissa kategorier av företag en mer gynnsam beskattning än andra. Det var först efter överenskommelsen om fullständig avreglering av kapitalrörelser och liberalisering av finansiella tjänster på 1980-talet och början av 1990-talet och sedan om införande av en gemensam valuta på 1990-talet som uppmärksamheten på allvar riktades mot att begränsa skadlig konkurrens på grund av medlemsstaternas olika skattesystem. Tillämpningen av reglerna om statligt stöd i fördraget för att verkställa en sådan policy på skatteområdet är en företeelse som dykt upp under de fyra senaste åren. Den gemensamma marknaden har utvecklats under de gångna tre årtiondena och många instrument som idag anses vara statligt stöd skulle inte ha bedömts som sådana för 30, 20 eller till och med 10 år sedan.

| (51) | Även om kommissionen i ljuset av den nuvarande gemenskapsrätten har rätt i att se införandet av bestämmelserna om kvalificerade företag som ett statligt stöd som skulle kräva förhandsanmälan om de genomfördes idag, skulle varken kommissionen eller domstolen vid den tid på bestämmelserna antogs ha ansett dem vara statligt stöd som måste anmälas. 1984 hade Spanien ännu inte blivit medlem i gemenskapen och många medlemsstater hade banklagar och valutakontroller som förhindrade utnyttjande av sådana skatteförmåner som erbjöds i Gibraltar. Det står ingalunda klart att Gibraltars åtgärder vid denna tid kunde snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(51)

Även om kommissionen i ljuset av den nuvarande gemenskapsrätten har rätt i att se införandet av bestämmelserna om kvalificerade företag som ett statligt stöd som skulle kräva förhandsanmälan om de genomfördes idag, skulle varken kommissionen eller domstolen vid den tid på bestämmelserna antogs ha ansett dem vara statligt stöd som måste anmälas. 1984 hade Spanien ännu inte blivit medlem i gemenskapen och många medlemsstater hade banklagar och valutakontroller som förhindrade utnyttjande av sådana skatteförmåner som erbjöds i Gibraltar. Det står ingalunda klart att Gibraltars åtgärder vid denna tid kunde snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (52) | Vid den tiden behandlade kommissionen när så var möjligt fall av olika skattemässig behandling på grundval av artikel 95 i fördraget (nu artikel 90), i stället för att tillämpa reglerna om statligt stöd. Akademiska kommentatorer och praktiserande skattejurister ansåg inte att principerna om statligt stöd gällde andra fall än sådana där särskilda skatteundantag beviljades enskilda företag eller grupper av företag av industripolitiska skäl. Argumentet att åtgärder som bestämmelserna om företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling kunde vara statligt stöd före offentliggörandet av meddelandet den 10 december 1998 är inte hållbart. |
| --- | --- |

(52)

Vid den tiden behandlade kommissionen när så var möjligt fall av olika skattemässig behandling på grundval av artikel 95 i fördraget (nu artikel 90), i stället för att tillämpa reglerna om statligt stöd. Akademiska kommentatorer och praktiserande skattejurister ansåg inte att principerna om statligt stöd gällde andra fall än sådana där särskilda skatteundantag beviljades enskilda företag eller grupper av företag av industripolitiska skäl. Argumentet att åtgärder som bestämmelserna om företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling kunde vara statligt stöd före offentliggörandet av meddelandet den 10 december 1998 är inte hållbart.

| (53) | I frågan om återkrav understödjer Förenade kungariket Gibraltars regerings argument att kommissionens beslut att systematiskt tillämpa reglerna om statligt stöd på system för direkt beskattning är en nyhet och att det skulle vara omöjligt att återkräva stödet. Ett återkrävande skulle lägga en oproportionerligt stor börda på myndigheterna i Gibraltar, många kvalificerade företag skulle inte vara skattskyldiga i Gibraltar, det skulle i många fall vara omöjligt att bedöma och/eller återkräva stödet och många stödmottagare skulle uppfylla villkoren för regeln om stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

(53)

I frågan om återkrav understödjer Förenade kungariket Gibraltars regerings argument att kommissionens beslut att systematiskt tillämpa reglerna om statligt stöd på system för direkt beskattning är en nyhet och att det skulle vara omöjligt att återkräva stödet. Ett återkrävande skulle lägga en oproportionerligt stor börda på myndigheterna i Gibraltar, många kvalificerade företag skulle inte vara skattskyldiga i Gibraltar, det skulle i många fall vara omöjligt att bedöma och/eller återkräva stödet och många stödmottagare skulle uppfylla villkoren för regeln om stöd av mindre betydelse.

VII   BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

| (54) | Efter att ha övervägt de synpunkter som Förenade kungarikets och Gibraltars myndigheter samt Charles A. Gomez & Co. lämnat, håller kommissionen fast vid den ståndpunkt, som den gav uttryck åt i sitt beslut riktat till Förenade kungarikets myndigheter av den 11 juli 2001 (17) om att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget, nämligen att det skattesystem som granskats utgör olagligt driftsstöd, som omfattas av artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(54)

Efter att ha övervägt de synpunkter som Förenade kungarikets och Gibraltars myndigheter samt Charles A. Gomez & Co. lämnat, håller kommissionen fast vid den ståndpunkt, som den gav uttryck åt i sitt beslut riktat till Förenade kungarikets myndigheter av den 11 juli 2001 (17) om att inleda förfarandet enligt artikel 88.2 i fördraget, nämligen att det skattesystem som granskats utgör olagligt driftsstöd, som omfattas av artikel 87.1 i fördraget.

| (55) | För att en åtgärd skall anses vara statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, skall den uppfylla fyra kriterier. |
| --- | --- |

(55)

För att en åtgärd skall anses vara statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, skall den uppfylla fyra kriterier.

| (56) | För det första måste åtgärden ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras affärsverksamhet. Enligt punkt 9 i meddelandet kan en sådan fördel ges genom olika former av skattelättnader för företaget, bland annat genom nedsättning av skattebeloppet. Bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling uppfyller uppenbart detta kriterium. I stället för att betala inkomstskatt enligt normalskattesatsen på 35 % för företag i Gibraltar, förhandlar kvalificerade företag om sin skattesats med myndigheterna i Gibraltar, som beskrivs i skäl 9. |
| --- | --- |

(56)

För det första måste åtgärden ge mottagarna en fördel som minskar de kostnader som normalt belastar deras affärsverksamhet. Enligt punkt 9 i meddelandet kan en sådan fördel ges genom olika former av skattelättnader för företaget, bland annat genom nedsättning av skattebeloppet. Bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling uppfyller uppenbart detta kriterium. I stället för att betala inkomstskatt enligt normalskattesatsen på 35 % för företag i Gibraltar, förhandlar kvalificerade företag om sin skattesats med myndigheterna i Gibraltar, som beskrivs i skäl 9.

| (57) | Konstaterandet att bestämmelserna om kvalificerade företag är ett skattesystem som konstruerats för att fungera i ett internationellt sammanhang är inte relevant för bedömningen av att det utgör en statlig stödåtgärd. Även om kommissionen godtar argumentet att Gibraltar inte har befogenhet att bevilja skatteförmåner i andra jurisdiktioner, visar den omständigheten att de kvalificerade företagen förhandlar om sin skattesats klart och tydligt att de har inkomster som, om de inte skulle få särskild behandling, skulle beskattas enligt normalskattesatsen för företag. Oberoende av vilken verksamhet de kvalificerade företagen bedriver, beviljas de sin ställning som kvalificerade företag genom att vara företag som är registrerade i Gibraltar eller registrerade filialer till utländska företag. Följaktligen drar kvalificerade företag fördel av en särskild och mer förmånlig skattebehandling i Gibraltar i jämförelse med andra företag som är registrerade i Gibraltar. |
| --- | --- |

(57)

Konstaterandet att bestämmelserna om kvalificerade företag är ett skattesystem som konstruerats för att fungera i ett internationellt sammanhang är inte relevant för bedömningen av att det utgör en statlig stödåtgärd. Även om kommissionen godtar argumentet att Gibraltar inte har befogenhet att bevilja skatteförmåner i andra jurisdiktioner, visar den omständigheten att de kvalificerade företagen förhandlar om sin skattesats klart och tydligt att de har inkomster som, om de inte skulle få särskild behandling, skulle beskattas enligt normalskattesatsen för företag. Oberoende av vilken verksamhet de kvalificerade företagen bedriver, beviljas de sin ställning som kvalificerade företag genom att vara företag som är registrerade i Gibraltar eller registrerade filialer till utländska företag. Följaktligen drar kvalificerade företag fördel av en särskild och mer förmånlig skattebehandling i Gibraltar i jämförelse med andra företag som är registrerade i Gibraltar.

| (58) | För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. Beviljande av en skattesänkning, som de som förhandlas mellan ett kvalificerat företag och Gibraltars myndigheter, innebär en förlust av skatteintäkter, som enligt punkt 10 i meddelandet är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter. |
| --- | --- |

(58)

För det andra måste skattefördelen beviljas av staten eller med hjälp av statliga medel. Beviljande av en skattesänkning, som de som förhandlas mellan ett kvalificerat företag och Gibraltars myndigheter, innebär en förlust av skatteintäkter, som enligt punkt 10 i meddelandet är likvärdig med förbrukning av statliga medel i form av skatteutgifter.

| (59) | Argumentet från Gibraltars regering om att åtgärden, genom att fullständigt avgränsas från den inhemska ekonomin, inte utgör någon märkbar belastning på dess budget, måste avvisas. Kommissionen anser att skatteförmånen, i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, har beviljats med hjälp av statliga medel, eftersom den uppkommit genom att medlemsstaten avstått från skatteinkomster som den under normala förhållanden skulle ha fått (18). Utan den fullständigt avskärmade skatteförmånen, skulle de kvalificerade företagen för sina verksamheter, i den mån de bedrivs inom Gibraltars jurisdiktion, vara fullt skattskyldiga i Gibraltar. Denna skillnad i skattesats motsvarar de skatteintäkter som myndigheterna avstått från. |
| --- | --- |

(59)

Argumentet från Gibraltars regering om att åtgärden, genom att fullständigt avgränsas från den inhemska ekonomin, inte utgör någon märkbar belastning på dess budget, måste avvisas. Kommissionen anser att skatteförmånen, i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, har beviljats med hjälp av statliga medel, eftersom den uppkommit genom att medlemsstaten avstått från skatteinkomster som den under normala förhållanden skulle ha fått (18). Utan den fullständigt avskärmade skatteförmånen, skulle de kvalificerade företagen för sina verksamheter, i den mån de bedrivs inom Gibraltars jurisdiktion, vara fullt skattskyldiga i Gibraltar. Denna skillnad i skattesats motsvarar de skatteintäkter som myndigheterna avstått från.

| (60) | För det tredje måste åtgärden påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. Detta kriterium är uppfyllt i den meningen att kvalificerade företag faktiskt eller potentiellt kan handla med företag i andra medlemsstater eller verka på marknader i tredje land som är öppna för företag från andra medlemsstater. Detta gäller i synnerhet som kvalificerade företag normalt inte får bedriva handel eller annan affärsverksamhet i Gibraltar eller med personer hemmahörande eller bosatta i Gibraltar. |
| --- | --- |

(60)

För det tredje måste åtgärden påverka konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna. Detta kriterium är uppfyllt i den meningen att kvalificerade företag faktiskt eller potentiellt kan handla med företag i andra medlemsstater eller verka på marknader i tredje land som är öppna för företag från andra medlemsstater. Detta gäller i synnerhet som kvalificerade företag normalt inte får bedriva handel eller annan affärsverksamhet i Gibraltar eller med personer hemmahörande eller bosatta i Gibraltar.

| (61) | Även om en del kvalificerade företag bildats av enskilda för skatteplaneringsändamål och inte bedriver handel eller tillverkning eller konkurrerar på marknaden, är de inte förhindrade att göra detta. Att kvalificerade företag i allmänhet är fast etablerade (bricks and mortar presence) på marknaden i Gibraltar och har inkomster som beskattas, om än med en lägre skattesats, tyder på att de i verkligheten bedriver ekonomisk verksamhet. Detta bekräftas av att de kvalificerade företagen är verksamma i många olika sektorer (se skäl 9). |
| --- | --- |

(61)

Även om en del kvalificerade företag bildats av enskilda för skatteplaneringsändamål och inte bedriver handel eller tillverkning eller konkurrerar på marknaden, är de inte förhindrade att göra detta. Att kvalificerade företag i allmänhet är fast etablerade (bricks and mortar presence) på marknaden i Gibraltar och har inkomster som beskattas, om än med en lägre skattesats, tyder på att de i verkligheten bedriver ekonomisk verksamhet. Detta bekräftas av att de kvalificerade företagen är verksamma i många olika sektorer (se skäl 9).

| (62) | Kommissionen noterar att Gibraltar inte är en del av gemenskapens tullområde. Detta påverkar dock inte tillämpningen av reglerna om statligt stöd på de företag i Gibraltar som handlar med varor. Sådana företag är inte förhindrade att handla med företag inom det gemensamma tullområdet, och inte heller från att konkurrera på marknader i tredje land där andra företag från gemenskapen faktiskt eller potentiellt är verksamma. Följaktligen påverkas handeln och konkurrensen i den mån som den skatteförmån som ges kvalificerade företag som handlar med varor stärker dessa företags ställning. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen noterar att Gibraltar inte är en del av gemenskapens tullområde. Detta påverkar dock inte tillämpningen av reglerna om statligt stöd på de företag i Gibraltar som handlar med varor. Sådana företag är inte förhindrade att handla med företag inom det gemensamma tullområdet, och inte heller från att konkurrera på marknader i tredje land där andra företag från gemenskapen faktiskt eller potentiellt är verksamma. Följaktligen påverkas handeln och konkurrensen i den mån som den skatteförmån som ges kvalificerade företag som handlar med varor stärker dessa företags ställning.

| (63) | Jämförelserna med kommissionens argumentation i beslut nr 2000/394/EG om stöd till företagen i Venedig och Chioggia måste också avvisas. Förhållandena i de två fallen är helt olika. Framför allt grundade sig slutsatsen att handeln inte påverkades och att det följaktligen inte var fråga om något stöd till tre särskilda företag på bl.a. den lokala karaktären av de tjänster som de erbjöd. Dessa faktorer är uppenbart inte tillämpliga på kvalificerade företag, som verkar i ett internationellt sammanhang, vilket Gibraltars regering själv påpekat. |
| --- | --- |

(63)

Jämförelserna med kommissionens argumentation i beslut nr 2000/394/EG om stöd till företagen i Venedig och Chioggia måste också avvisas. Förhållandena i de två fallen är helt olika. Framför allt grundade sig slutsatsen att handeln inte påverkades och att det följaktligen inte var fråga om något stöd till tre särskilda företag på bl.a. den lokala karaktären av de tjänster som de erbjöd. Dessa faktorer är uppenbart inte tillämpliga på kvalificerade företag, som verkar i ett internationellt sammanhang, vilket Gibraltars regering själv påpekat.

| (64) | Regeln om stöd av mindre betydelse kan inte användas för att berättiga bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling. Det finns ingen mekanism som förhindrar att stöd beviljas utöver vad som är tillåtet enligt regeln om stöd av mindre betydelse, och åtgärden utesluter inte heller sektorer för vilka denna regel inte gäller. |
| --- | --- |

(64)

Regeln om stöd av mindre betydelse kan inte användas för att berättiga bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling. Det finns ingen mekanism som förhindrar att stöd beviljas utöver vad som är tillåtet enligt regeln om stöd av mindre betydelse, och åtgärden utesluter inte heller sektorer för vilka denna regel inte gäller.

| (65) | Åtgärden måste slutligen vara specifik eller selektiv i det att den gynnar ”vissa företag eller viss produktion”. De företag som omfattas av stödet är företag i vilka inga personer hemmahörande eller bosatta i Gibraltar får ha vinstintresse i aktierna. Dessutom får de kvalificerade företagen under normala förhållanden inte bedriva handel eller verksamhet i Gibraltar med personer hemmahörande eller bosatta i Gibraltar. Åtgärden är följaktligen selektiv, eftersom den ger en förmånlig skattebehandling åt dessa utlandsägda företag som verkar i eller utgående från Gibraltar. |
| --- | --- |

(65)

Åtgärden måste slutligen vara specifik eller selektiv i det att den gynnar ”vissa företag eller viss produktion”. De företag som omfattas av stödet är företag i vilka inga personer hemmahörande eller bosatta i Gibraltar får ha vinstintresse i aktierna. Dessutom får de kvalificerade företagen under normala förhållanden inte bedriva handel eller verksamhet i Gibraltar med personer hemmahörande eller bosatta i Gibraltar. Åtgärden är följaktligen selektiv, eftersom den ger en förmånlig skattebehandling åt dessa utlandsägda företag som verkar i eller utgående från Gibraltar.

| (66) | Påståendet att åtgärden inte är selektiv, eftersom vem som helst kan bilda ett kvalificerat företag, och att begränsningen av möjligheterna att klassificeras som kvalificerat företag är ett exempel på omvänd diskriminering av bosatta i Gibraltar, bevisar inte att åtgärden inte är selektiv. Då en åtgärd granskas måste den jämföras med det allmänt tillämpade systemet, i detta fall det normala systemet för företagsbeskattning i Gibraltar. Bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling är uppenbart ett undantag från det allmänna systemet. |
| --- | --- |

(66)

Påståendet att åtgärden inte är selektiv, eftersom vem som helst kan bilda ett kvalificerat företag, och att begränsningen av möjligheterna att klassificeras som kvalificerat företag är ett exempel på omvänd diskriminering av bosatta i Gibraltar, bevisar inte att åtgärden inte är selektiv. Då en åtgärd granskas måste den jämföras med det allmänt tillämpade systemet, i detta fall det normala systemet för företagsbeskattning i Gibraltar. Bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling är uppenbart ett undantag från det allmänna systemet.

| (67) | Kommissionen noterar Förenade kungarikets påståenden om den regionala inriktningen. Kommissionen noterar även att Förenade kungariket inte försökt hävda att bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling utgör en allmän åtgärd inom Gibraltars skattejurisdiktion. Kommissionen vidhåller följaktligen sin slutsats att åtgärden de facto är selektiv i Gibraltar. Det är därför inte nödvändigt att i detta ärende granska frågan om den regionala selektiviteten, som undersöks i detalj i kommissionens beslut av den 30 mars 2004 om Gibraltars regerings företagsskattereform (19). |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen noterar Förenade kungarikets påståenden om den regionala inriktningen. Kommissionen noterar även att Förenade kungariket inte försökt hävda att bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling utgör en allmän åtgärd inom Gibraltars skattejurisdiktion. Kommissionen vidhåller följaktligen sin slutsats att åtgärden de facto är selektiv i Gibraltar. Det är därför inte nödvändigt att i detta ärende granska frågan om den regionala selektiviteten, som undersöks i detalj i kommissionens beslut av den 30 mars 2004 om Gibraltars regerings företagsskattereform (19).

| (68) | Denna fråga har behandlats av förstainstansrätten, som förkastade Gibraltars regerings argument mot kommissionens preliminära bedömning av olagligt stöd i fråga om bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling (20). Oberoende av om de utformades efter mönster från 1967 års bestämmelser om undantagna företag, infördes bestämmelserna om kvalificerade företag 1983, efter Förenade kungarikets anslutning till gemenskapen. De kan därför inte anses vara ”befintligt stöd” i den mening som avses i artikel 1 b i i förordning (EG) nr 659/1999. Förstainstansrätten ansåg att kommissionen hade tillräckliga skäl för att inleda det formella granskningsförfarandet. |
| --- | --- |

(68)

Denna fråga har behandlats av förstainstansrätten, som förkastade Gibraltars regerings argument mot kommissionens preliminära bedömning av olagligt stöd i fråga om bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling (20). Oberoende av om de utformades efter mönster från 1967 års bestämmelser om undantagna företag, infördes bestämmelserna om kvalificerade företag 1983, efter Förenade kungarikets anslutning till gemenskapen. De kan därför inte anses vara ”befintligt stöd” i den mening som avses i artikel 1 b i i förordning (EG) nr 659/1999. Förstainstansrätten ansåg att kommissionen hade tillräckliga skäl för att inleda det formella granskningsförfarandet.

| (69) | Så tidigt som 1973 bekräftade EG-domstolen uttryckligen att reglerna om statligt stöd är tillämpliga på skatteåtgärder (21). Även om det endast finns ett fåtal exempel på åtgärder från kommissionens sida mot allmänna företagsskatteåtgärder, påverkar detta inte stödåtgärdens befintlighet eller otillåtna karaktär. I detta fall är bestämmelserna om kvalificerade företag inte en allmän företagsskatteåtgärd, utan mycket specifik till sin omfattning. I vilket fall som helst innebär en tillämpning av en bestämmelse i fördraget för första gången på en särskild situation inte en retroaktiv tillämpning av en ny regel. |
| --- | --- |

(69)

Så tidigt som 1973 bekräftade EG-domstolen uttryckligen att reglerna om statligt stöd är tillämpliga på skatteåtgärder (21). Även om det endast finns ett fåtal exempel på åtgärder från kommissionens sida mot allmänna företagsskatteåtgärder, påverkar detta inte stödåtgärdens befintlighet eller otillåtna karaktär. I detta fall är bestämmelserna om kvalificerade företag inte en allmän företagsskatteåtgärd, utan mycket specifik till sin omfattning. I vilket fall som helst innebär en tillämpning av en bestämmelse i fördraget för första gången på en särskild situation inte en retroaktiv tillämpning av en ny regel.

| (70) | Bestämmelserna om kvalificerade företag anmäldes inte till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i fördraget. Att Primarologruppen informerades om dem kan inte anses vara en formell anmälan till kommissionen enligt reglerna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(70)

Bestämmelserna om kvalificerade företag anmäldes inte till kommissionen i enlighet med artikel 88.3 i fördraget. Att Primarologruppen informerades om dem kan inte anses vara en formell anmälan till kommissionen enligt reglerna om statligt stöd.

| (71) | Beträffande frågan om huruvida meddelande innebär en administrativ innovation eller ett angivande av kommissionens politiska viljeinriktning på detta område, har förstainstansrätten redan konstaterat (22) att i ”detta meddelande angav kommissionen emellertid inte att det skett någon ändring av dess beslutspraxis angående bedömningen av skatteåtgärder mot bakgrund av artiklarna 87 EG och 88 EG”. Därför är det fel av Förenade kungariket att hävda att åtgärder som bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling inte kunde klassificeras som statligt stöd förrän efter det att meddelandet offentliggjorts. |
| --- | --- |

(71)

Beträffande frågan om huruvida meddelande innebär en administrativ innovation eller ett angivande av kommissionens politiska viljeinriktning på detta område, har förstainstansrätten redan konstaterat (22) att i ”detta meddelande angav kommissionen emellertid inte att det skett någon ändring av dess beslutspraxis angående bedömningen av skatteåtgärder mot bakgrund av artiklarna 87 EG och 88 EG”. Därför är det fel av Förenade kungariket att hävda att åtgärder som bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling inte kunde klassificeras som statligt stöd förrän efter det att meddelandet offentliggjorts.

| (72) | Som stöd för sitt påstående att bestämmelserna om kvalificerade företag blev stöd först efter det att de införts 1983 i den mening som avses i artikel 1 b v i förordning (EG) nr 659/1999 hävdar Gibraltars regering, med stöd av Förenade kungariket, att åtgärden med tio år föregår liberaliseringen av kapitalrörelser. Detta allmänna konstaterande stöds dock inte av specifika argument rörande kvalificerade företag och kan därför inte i sig bevisa att åtgärden inte utgjorde stöd 1983. Av själva lagstiftningen framgår det att det inte finns någon begränsning med avseende på de ekonomiska sektorer där kvalificerade företag kan bedriva verksamhet. I vilken utsträckning ospecificerade restriktioner på kapitalrörelser 1983 påverkade företag som gynnades av de skatteförmåner som åtgärden beviljade är därför inte klart, om de överhuvudtaget gjorde det. |
| --- | --- |

(72)

Som stöd för sitt påstående att bestämmelserna om kvalificerade företag blev stöd först efter det att de införts 1983 i den mening som avses i artikel 1 b v i förordning (EG) nr 659/1999 hävdar Gibraltars regering, med stöd av Förenade kungariket, att åtgärden med tio år föregår liberaliseringen av kapitalrörelser. Detta allmänna konstaterande stöds dock inte av specifika argument rörande kvalificerade företag och kan därför inte i sig bevisa att åtgärden inte utgjorde stöd 1983. Av själva lagstiftningen framgår det att det inte finns någon begränsning med avseende på de ekonomiska sektorer där kvalificerade företag kan bedriva verksamhet. I vilken utsträckning ospecificerade restriktioner på kapitalrörelser 1983 påverkade företag som gynnades av de skatteförmåner som åtgärden beviljade är därför inte klart, om de överhuvudtaget gjorde det.

| (73) | Även om banklagarna och valutakontrollerna i en del medlemsstater, som Förenade kungariket hävdar, vid den tiden förhindrade utnyttjandet av sådana skatteförmåner, skulle förekomsten av dessa ändå ha stärkt de kvalificerade företagens ställning på marknader där inga sådana restriktioner fanns i jämförelse med deras konkurrenter i andra medlemsstater. I detta avseende har Gibraltars regering framfört väsentligen samma argument som i dess plädering inför förstainstansrätten. Rätten avvisade dessa argument mot kommissionens preliminära klassificering av bestämmelserna om kvalificerade företag och konstaterade att sådana ”allmänt hållna skäl är inte av den arten att de medför att skattesystemet från år 1983 på grund av dess inneboende egenskaper skall anses vara befintligt stöd” (23). Förstainstansrätten avvisade även jämförelserna med ärendet med den irländska företagsskatten (24), eftersom de faktiska och rättsliga omständigheterna var helt andra (25). Kommissionen anser sig därför inte ha anledning att ändra sin uppfattning. |
| --- | --- |

(73)

Även om banklagarna och valutakontrollerna i en del medlemsstater, som Förenade kungariket hävdar, vid den tiden förhindrade utnyttjandet av sådana skatteförmåner, skulle förekomsten av dessa ändå ha stärkt de kvalificerade företagens ställning på marknader där inga sådana restriktioner fanns i jämförelse med deras konkurrenter i andra medlemsstater. I detta avseende har Gibraltars regering framfört väsentligen samma argument som i dess plädering inför förstainstansrätten. Rätten avvisade dessa argument mot kommissionens preliminära klassificering av bestämmelserna om kvalificerade företag och konstaterade att sådana ”allmänt hållna skäl är inte av den arten att de medför att skattesystemet från år 1983 på grund av dess inneboende egenskaper skall anses vara befintligt stöd” (23). Förstainstansrätten avvisade även jämförelserna med ärendet med den irländska företagsskatten (24), eftersom de faktiska och rättsliga omständigheterna var helt andra (25). Kommissionen anser sig därför inte ha anledning att ändra sin uppfattning.

| (74) | Beträffande det påstådda åsidosättandet av principerna om proportionalitet och rättssäkerhet och av skyddet för berättigade förväntningar, förutsätter argumenten från Gibraltars regering ett handlingsutrymme för kommissionen som denna inte har. I målet Piaggio (26) ansåg förstainstansrätten att kommissionens klassificering av lämplighetsskäl av stödsystemet i fråga som ett befintligt stöd inte kunde godtas, eftersom systemet inte hade anmälts i enlighet med artikel 88.3 i fördraget. Följaktligen skall, som förstainstansrätten bekräftat (27), klassificeringen av en åtgärd som nytt eller befintligt stöd avgöras utan hänvisning till den tid som förflutit sedan åtgärden infördes och oberoende av tidigare administrativ praxis, utan hänsyn till påstådda ekonomiska följder. Av dessa skäl måste den uppfattning som Charles A. Gomez & Co. och Förenade kungariket framfört, nämligen att kommissionen agerat överdrivet då den ansett att åtgärden borde ha anmälts, avvisas. På samma sätt innebär inte den preskriptionstid som anges i artikel 15 i förordning (EG) nr 659/1999 en allmän princip enligt vilken olagligt stöd omvandlas till befintligt stöd, utan förhindrar endast att stöd som införts mer än tio år före kommissionens första ingripande återkrävs. |
| --- | --- |

(74)

Beträffande det påstådda åsidosättandet av principerna om proportionalitet och rättssäkerhet och av skyddet för berättigade förväntningar, förutsätter argumenten från Gibraltars regering ett handlingsutrymme för kommissionen som denna inte har. I målet Piaggio (26) ansåg förstainstansrätten att kommissionens klassificering av lämplighetsskäl av stödsystemet i fråga som ett befintligt stöd inte kunde godtas, eftersom systemet inte hade anmälts i enlighet med artikel 88.3 i fördraget. Följaktligen skall, som förstainstansrätten bekräftat (27), klassificeringen av en åtgärd som nytt eller befintligt stöd avgöras utan hänvisning till den tid som förflutit sedan åtgärden infördes och oberoende av tidigare administrativ praxis, utan hänsyn till påstådda ekonomiska följder. Av dessa skäl måste den uppfattning som Charles A. Gomez & Co. och Förenade kungariket framfört, nämligen att kommissionen agerat överdrivet då den ansett att åtgärden borde ha anmälts, avvisas. På samma sätt innebär inte den preskriptionstid som anges i artikel 15 i förordning (EG) nr 659/1999 en allmän princip enligt vilken olagligt stöd omvandlas till befintligt stöd, utan förhindrar endast att stöd som införts mer än tio år före kommissionens första ingripande återkrävs.

| (75) | Kommissionen noterar att förfarandet enligt artiklarna 96 och 97 i fördraget gäller skillnader mellan allmänna bestämmelser i medlemsstaterna (28). Bestämmelserna om kvalificerade företag är däremot inte sådana allmänna bestämmelser, utan en selektiv och begränsad åtgärd som uppenbart omfattas av reglerna om statligt stöd. Kommissionen konstaterar även att dess agerande är helt i linje med punkt J i uppförandekoden för företagsbeskattning. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionen noterar att förfarandet enligt artiklarna 96 och 97 i fördraget gäller skillnader mellan allmänna bestämmelser i medlemsstaterna (28). Bestämmelserna om kvalificerade företag är däremot inte sådana allmänna bestämmelser, utan en selektiv och begränsad åtgärd som uppenbart omfattas av reglerna om statligt stöd. Kommissionen konstaterar även att dess agerande är helt i linje med punkt J i uppförandekoden för företagsbeskattning.

| (76) | Om bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, måste deras förenlighet med den gemensamma marknaden bedömas i ljuset av de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3. |
| --- | --- |

(76)

Om bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, måste deras förenlighet med den gemensamma marknaden bedömas i ljuset av de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3.

| (77) | De undantag som anges i artikel 87.2 i fördraget, som gäller stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och stöd som ges till näringslivet i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland, är inte tillämpliga på detta fall. |
| --- | --- |

(77)

De undantag som anges i artikel 87.2 i fördraget, som gäller stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser och stöd som ges till näringslivet i vissa områden i Förbundsrepubliken Tyskland, är inte tillämpliga på detta fall.

| (78) | Stängningen av Naval Dockyard kan inte anses vara en exceptionell händelse i den mening som avses i artikel 87.2 b i fördraget. Enligt kommissionens beslutspraxis är detta undantag endast tillämpligt då den exceptionella händelsen är oförutsebar och inte kan kontrolleras av medlemsstaternas myndigheter. Myndigheterna i Förenade kungariket tillkännagav 1981 att Dockyard skulle stängas, dvs. tre år innan så skedde 1984. |
| --- | --- |

(78)

Stängningen av Naval Dockyard kan inte anses vara en exceptionell händelse i den mening som avses i artikel 87.2 b i fördraget. Enligt kommissionens beslutspraxis är detta undantag endast tillämpligt då den exceptionella händelsen är oförutsebar och inte kan kontrolleras av medlemsstaternas myndigheter. Myndigheterna i Förenade kungariket tillkännagav 1981 att Dockyard skulle stängas, dvs. tre år innan så skedde 1984.

| (79) | Enligt det undantag som anges i artikel 87.3 a kan stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning godkännas. I punkt 3.5 i kommissionens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål (29) fastställs den metod som skall användas för att avgränsa områden som kan komma i fråga för undantaget i artikel 87.3 a i fördraget. Metoden grundar sig på historiska data. I motsats till vad Charles A. Gomez & Co. hävdat, kan detta undantag inte användas föregripande, utan gäller endast områden där levnadsstandarden redan är låg och där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Sådana områden utpekas i Förenade kungarikets regionalstödskarta (30). Myndigheterna i Förenade kungariket har inte föreslagit Gibraltar som ett stödområde och accepterat att inget regionalstöd kan beviljas i Gibraltar under perioden 2000–2006. Eftersom Gibraltar inte är och aldrig har varit ett sådant område, kan artikel 87.3 a i fördraget inte tillämpas. Hur som helst har ingen påstått att bruttonationalprodukten per capita i Gibraltar är lägre än det tröskelvärde som fastställs i punkt 3.5 i kommissionens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål. Artikel 87.3 a kan inte användas för att lindra ovissa och icke-kvantifierbara framtida effekter som de nationella myndigheterna kan förhindra eller dämpa med hjälp av andra policyinstrument. |
| --- | --- |

(79)

Enligt det undantag som anges i artikel 87.3 a kan stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning godkännas. I punkt 3.5 i kommissionens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål (29) fastställs den metod som skall användas för att avgränsa områden som kan komma i fråga för undantaget i artikel 87.3 a i fördraget. Metoden grundar sig på historiska data. I motsats till vad Charles A. Gomez & Co. hävdat, kan detta undantag inte användas föregripande, utan gäller endast områden där levnadsstandarden redan är låg och där det råder allvarlig brist på sysselsättning. Sådana områden utpekas i Förenade kungarikets regionalstödskarta (30). Myndigheterna i Förenade kungariket har inte föreslagit Gibraltar som ett stödområde och accepterat att inget regionalstöd kan beviljas i Gibraltar under perioden 2000–2006. Eftersom Gibraltar inte är och aldrig har varit ett sådant område, kan artikel 87.3 a i fördraget inte tillämpas. Hur som helst har ingen påstått att bruttonationalprodukten per capita i Gibraltar är lägre än det tröskelvärde som fastställs i punkt 3.5 i kommissionens riktlinjer för statligt stöd för regionala ändamål. Artikel 87.3 a kan inte användas för att lindra ovissa och icke-kvantifierbara framtida effekter som de nationella myndigheterna kan förhindra eller dämpa med hjälp av andra policyinstrument.

| (80) | Bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling kan inte anses vara ett projekt av gemensamt europeiskt intresse eller en åtgärd som avhjälper en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi, som sägs i artikel 87.3 b i fördraget. Som Gibraltars regering noterat tolkar kommissionen och domstolen artikel 87.3 b snävt, dvs. att den allvarliga störningen måste påverka hela ekonomin i en medlemsstat (31). Störningen i det här fallet, stängningen av Naval Dockyard, påverkade inte hela ekonomin i Förenade kungariket. Kommissionen noterar Gibraltars regerings argument att Gibraltar är avskilt från resten av Förenade kungariket i konstitutionellt, politiskt, rättsligt, ekonomiskt, skattemässigt och geografiskt hänseende. Men detta ändrar inte att Gibraltar, i den mening som avses i reglerna om statligt stöd, utgör en del av Förenade kungariket, oberoende av artikel 299.4 i fördraget. Det finns andra områden i gemenskapen som också kännetecknas av olika former och grader av avskildhet från de medlemsstater de tillhör. Inget av dessa områden behandlas som en egen medlemsstat i den mening som avses i artikel 87.3 b. De jämförelser som Gibraltars regering gör med åtgärder som antogs som reaktion på BSE-krisen i Förenade kungariket är inte relevanta. Denna kris ansågs vara en exceptionell händelse och följaktligen omfattades åtgärderna av artikel 87.2 b i fördraget. För att tillämpa artikel 87.2 b krävs inte att den exceptionella händelsen skall påverka hela den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(80)

Bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling kan inte anses vara ett projekt av gemensamt europeiskt intresse eller en åtgärd som avhjälper en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi, som sägs i artikel 87.3 b i fördraget. Som Gibraltars regering noterat tolkar kommissionen och domstolen artikel 87.3 b snävt, dvs. att den allvarliga störningen måste påverka hela ekonomin i en medlemsstat (31). Störningen i det här fallet, stängningen av Naval Dockyard, påverkade inte hela ekonomin i Förenade kungariket. Kommissionen noterar Gibraltars regerings argument att Gibraltar är avskilt från resten av Förenade kungariket i konstitutionellt, politiskt, rättsligt, ekonomiskt, skattemässigt och geografiskt hänseende. Men detta ändrar inte att Gibraltar, i den mening som avses i reglerna om statligt stöd, utgör en del av Förenade kungariket, oberoende av artikel 299.4 i fördraget. Det finns andra områden i gemenskapen som också kännetecknas av olika former och grader av avskildhet från de medlemsstater de tillhör. Inget av dessa områden behandlas som en egen medlemsstat i den mening som avses i artikel 87.3 b. De jämförelser som Gibraltars regering gör med åtgärder som antogs som reaktion på BSE-krisen i Förenade kungariket är inte relevanta. Denna kris ansågs vara en exceptionell händelse och följaktligen omfattades åtgärderna av artikel 87.2 b i fördraget. För att tillämpa artikel 87.2 b krävs inte att den exceptionella händelsen skall påverka hela den berörda medlemsstaten.

| (81) | Bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling syftar inte till att främja kultur och bevara kulturarvet, som anges i artikel 87.3 d i fördraget. |
| --- | --- |

(81)

Bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling syftar inte till att främja kultur och bevara kulturarvet, som anges i artikel 87.3 d i fördraget.

| (82) | Slutligen måste bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling granskas i ljuset av artikel 87.3 c i fördraget, enligt vilken stöd kan godkännas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. De skatteförmåner som beviljas enligt bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling har ingen anknytning till investeringar, skapande av arbetstillfällen eller särskilda projekt. De innebär endast en minskning av de avgifter som de berörda företagen normalt skulle vara tvungna att betala i sin affärsverksamhet och måste därför anses vara statligt driftsstöd, vars positiva effekter upphör så snart stödet dras in. Enligt kommissionens praxis kan sådant stöd inte anses underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner enligt artikel 87.3 c i fördraget. Driftsstöd kan, enligt punkterna 4.15 och 4.16 i kommissionens riktlinjer om statligt stöd för regionala ändamål, endast beviljas i undantagsfall. Dessutom finns Gibraltar inte med på regionalstödskartan för Förenade kungariket för perioden 2000–2006, som godkänts av kommissionen som statligt stöd nr N 265/00 (32). |
| --- | --- |

(82)

Slutligen måste bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling granskas i ljuset av artikel 87.3 c i fördraget, enligt vilken stöd kan godkännas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. De skatteförmåner som beviljas enligt bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling har ingen anknytning till investeringar, skapande av arbetstillfällen eller särskilda projekt. De innebär endast en minskning av de avgifter som de berörda företagen normalt skulle vara tvungna att betala i sin affärsverksamhet och måste därför anses vara statligt driftsstöd, vars positiva effekter upphör så snart stödet dras in. Enligt kommissionens praxis kan sådant stöd inte anses underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner enligt artikel 87.3 c i fördraget. Driftsstöd kan, enligt punkterna 4.15 och 4.16 i kommissionens riktlinjer om statligt stöd för regionala ändamål, endast beviljas i undantagsfall. Dessutom finns Gibraltar inte med på regionalstödskartan för Förenade kungariket för perioden 2000–2006, som godkänts av kommissionen som statligt stöd nr N 265/00 (32).

| (83) | Domstolen har upprepade gånger fastställt att då olagligt beviljat statligt stöd konstaterats vara oförenligt med den gemensamma marknaden är den logiska följden av detta att stödet bör återkrävas av stödmottagarna (33). Genom att återkräva stödet återställs så långt det är möjligt det konkurrensläge som rådde innan stödet beviljades. I artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 sägs dock att kommissionen ”skall inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten”. |
| --- | --- |

(83)

Domstolen har upprepade gånger fastställt att då olagligt beviljat statligt stöd konstaterats vara oförenligt med den gemensamma marknaden är den logiska följden av detta att stödet bör återkrävas av stödmottagarna (33). Genom att återkräva stödet återställs så långt det är möjligt det konkurrensläge som rådde innan stödet beviljades. I artikel 14.1 i förordning (EG) nr 659/1999 sägs dock att kommissionen ”skall inte återkräva stödet om detta skulle stå i strid med en allmän princip i gemenskapsrätten”.

| (84) | Argumenten från Gibraltars regering om att berättigade förväntningar har skapats genom osäkerheten om omfattningen av reglerna om statligt stöd och den ovanliga eller nya karaktären av kommissionens ingripanden mot skatteåtgärder, av offshoretyp eller av annat slag, måste avvisas. Endast i undantagsfall kan en mottagare av olagligt stöd befrias från skyldigheten att återbetala detta stöd. Det är de nationella domstolarnas uppgift att bedöma förhållandena i enskilda fall (34). Inte heller kan offentliggörandet av meddelandet ha skapat några berättigade förväntningar, eftersom det varken var ett angivande kommissionens politiska viljeinriktning eller, som Förenade kungariket antyder, en skärpning av tillämpningen av reglerna om statligt stöd (35). Att för första gången tillämpa en regel i fördraget på en särskild situation kan inte skapa berättigade förväntningar med avseende på tidigare skeenden. Hur som helst har, i motsats till vad Förenade kungariket påstår, olika skattemässig behandling av företag med respektive utan säte i ett land spelat en viktig roll i kommissionens tidigare beslut om statligt stöd (36). |
| --- | --- |

(84)

Argumenten från Gibraltars regering om att berättigade förväntningar har skapats genom osäkerheten om omfattningen av reglerna om statligt stöd och den ovanliga eller nya karaktären av kommissionens ingripanden mot skatteåtgärder, av offshoretyp eller av annat slag, måste avvisas. Endast i undantagsfall kan en mottagare av olagligt stöd befrias från skyldigheten att återbetala detta stöd. Det är de nationella domstolarnas uppgift att bedöma förhållandena i enskilda fall (34). Inte heller kan offentliggörandet av meddelandet ha skapat några berättigade förväntningar, eftersom det varken var ett angivande kommissionens politiska viljeinriktning eller, som Förenade kungariket antyder, en skärpning av tillämpningen av reglerna om statligt stöd (35). Att för första gången tillämpa en regel i fördraget på en särskild situation kan inte skapa berättigade förväntningar med avseende på tidigare skeenden. Hur som helst har, i motsats till vad Förenade kungariket påstår, olika skattemässig behandling av företag med respektive utan säte i ett land spelat en viktig roll i kommissionens tidigare beslut om statligt stöd (36).

| (85) | Anmälan av bestämmelserna om kvalificerade företag till Primarologruppen skapade alls icke berättigade förväntningar utan hänförde åtgärden till kommissionens ansvarsområde, som nämns i punkt J i uppförandekoden för företagsbeskattning, att pröva eller ompröva medlemsstaternas befintliga skattebestämmelser, med alla de konsekvenser som undersökningar av statligt stöd medför. |
| --- | --- |

(85)

Anmälan av bestämmelserna om kvalificerade företag till Primarologruppen skapade alls icke berättigade förväntningar utan hänförde åtgärden till kommissionens ansvarsområde, som nämns i punkt J i uppförandekoden för företagsbeskattning, att pröva eller ompröva medlemsstaternas befintliga skattebestämmelser, med alla de konsekvenser som undersökningar av statligt stöd medför.

| (86) | Beträffande utvecklingen av den gemensamma marknaden och liberaliseringen av kapitalrörelser och finansiella tjänster, har Gibraltars regering endast fört fram allmänna argument som inte är tillräckliga för att påvisa förekomsten av berättigade förväntningar. Framför allt noterar kommissionen att det inte getts någon specifik beskrivning av hur utvecklingen av den gemensamma marknaden skapat sådana förväntningar och inte heller har något argument framförts om effekterna av särskilda liberaliseringsåtgärder. Dessutom står det klart att bestämmelserna om kvalificerade företag omfattar fler än de sektorer som kan ha påverkats av restriktioner på kapitalrörelser och finansiella tjänster. |
| --- | --- |

(86)

Beträffande utvecklingen av den gemensamma marknaden och liberaliseringen av kapitalrörelser och finansiella tjänster, har Gibraltars regering endast fört fram allmänna argument som inte är tillräckliga för att påvisa förekomsten av berättigade förväntningar. Framför allt noterar kommissionen att det inte getts någon specifik beskrivning av hur utvecklingen av den gemensamma marknaden skapat sådana förväntningar och inte heller har något argument framförts om effekterna av särskilda liberaliseringsåtgärder. Dessutom står det klart att bestämmelserna om kvalificerade företag omfattar fler än de sektorer som kan ha påverkats av restriktioner på kapitalrörelser och finansiella tjänster.

| (87) | Gibraltars regering hänvisar till målet Defrenne för att stödja sitt påstående att dröjsmålen både före och under undersökningen av bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling har skapat berättigade förväntningar. Men i målet Defrenne var de faktiska och rättsliga omständigheterna helt andra. Kommissionens långvariga underlåtenhet att vidta åtgärder mot vissa medlemsstaters överträdelser, trots dess egna undersökningar av överträdelserna i fråga och upprepade varningar om att åtgärder skulle vidtas, stärkte medlemsstaterna i deras övertygelse om konsekvenserna av artikel 119 i fördraget (nu artikel 141). I det föreliggande ärendet hade dock kommissionen inte vid upprepade tillfällen uppmärksammat bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling, och först efter det att uppförandekoden för företagsbeskattning antagits som kommissionen påbörjade en systematisk granskning av medlemsstaternas skattesystem. |
| --- | --- |

(87)

Gibraltars regering hänvisar till målet Defrenne för att stödja sitt påstående att dröjsmålen både före och under undersökningen av bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling har skapat berättigade förväntningar. Men i målet Defrenne var de faktiska och rättsliga omständigheterna helt andra. Kommissionens långvariga underlåtenhet att vidta åtgärder mot vissa medlemsstaters överträdelser, trots dess egna undersökningar av överträdelserna i fråga och upprepade varningar om att åtgärder skulle vidtas, stärkte medlemsstaterna i deras övertygelse om konsekvenserna av artikel 119 i fördraget (nu artikel 141). I det föreliggande ärendet hade dock kommissionen inte vid upprepade tillfällen uppmärksammat bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling, och först efter det att uppförandekoden för företagsbeskattning antagits som kommissionen påbörjade en systematisk granskning av medlemsstaternas skattesystem.

| (88) | På samma sätt kan inte heller de påstådda dröjsmålen under den preliminära undersökningen skapa berättigade förväntningar. Förenade kungarikets underlåtenhet att iaktta de frister som angavs i begäran om upplysningar bidrog till eventuella dröjsmål, om några sådana överhuvudtaget förekom. Den preliminära undersökningen måste även ses i det större sammanhang där kommissionen följde upp antagandet av uppförandekoden för företagsbeskattning genom att begära upplysningar från medlemsstaterna om cirka 50 skatteåtgärder. Bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling var endast en av dessa åtgärder. Kommissionen förhöll sig inte passivt under den preliminära undersökningen, men var tvungen att bedriva sin undersökning av bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling jämsides med sin preliminära undersökning av andra åtgärder. |
| --- | --- |

(88)

På samma sätt kan inte heller de påstådda dröjsmålen under den preliminära undersökningen skapa berättigade förväntningar. Förenade kungarikets underlåtenhet att iaktta de frister som angavs i begäran om upplysningar bidrog till eventuella dröjsmål, om några sådana överhuvudtaget förekom. Den preliminära undersökningen måste även ses i det större sammanhang där kommissionen följde upp antagandet av uppförandekoden för företagsbeskattning genom att begära upplysningar från medlemsstaterna om cirka 50 skatteåtgärder. Bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling var endast en av dessa åtgärder. Kommissionen förhöll sig inte passivt under den preliminära undersökningen, men var tvungen att bedriva sin undersökning av bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling jämsides med sin preliminära undersökning av andra åtgärder.

| (89) | En del av tiden gick till undersökningen av bestämmelserna om undantagna företag, som, enligt Gibraltars regering, nästan ”ord för ord” stod modell för bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling. I detta fall har Gibraltars regering själv hänvisat till uppgifter om undantagna företag som den lämnat (exempelvis dess dokument som Förenade kungariket lämnade i sin skrivelse av den 12 september 2000) och sagt att kommentarerna om undantagna företag, efter vederbörliga ändringar, även gäller kvalificerade företag. Såvitt kommissionen känner till har myndigheterna i Förenade kungariket hållit Gibraltars regering informerad om hur undersökningen framskrider. Gibraltars regering hade även tillfälle att diskutera undersökningen av dess offshore-skattesystem vid det sammanträde som hölls den 19 oktober 2000, och har i alla faser av undersökningen haft möjlighet att ställa frågor om hur den framskrider, om tidsplanen för den och om det sannolika resultatet. |
| --- | --- |

(89)

En del av tiden gick till undersökningen av bestämmelserna om undantagna företag, som, enligt Gibraltars regering, nästan ”ord för ord” stod modell för bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling. I detta fall har Gibraltars regering själv hänvisat till uppgifter om undantagna företag som den lämnat (exempelvis dess dokument som Förenade kungariket lämnade i sin skrivelse av den 12 september 2000) och sagt att kommentarerna om undantagna företag, efter vederbörliga ändringar, även gäller kvalificerade företag. Såvitt kommissionen känner till har myndigheterna i Förenade kungariket hållit Gibraltars regering informerad om hur undersökningen framskrider. Gibraltars regering hade även tillfälle att diskutera undersökningen av dess offshore-skattesystem vid det sammanträde som hölls den 19 oktober 2000, och har i alla faser av undersökningen haft möjlighet att ställa frågor om hur den framskrider, om tidsplanen för den och om det sannolika resultatet.

| (90) | Det kan stämma att det rådde vissa tvivel beträffande nyttan av att inleda förfarandet om statligt stöd rörande vissa skatteåtgärder i väntan på framsteg i frågan om hur de skadliga åtgärderna skulle avvecklas. Men detta gällde delvis de befintliga stödåtgärder, för vilka det inte längre skulle vara meningsfullt att företa någon undersökning av statligt stöd om de avvecklades i enlighet med uppförandekoden för företagsbeskattning. Kommissionen ansåg även att det, för att garantera lika behandling, skulle vara bättre att samtidigt inleda förfaranden rörande ett antal åtgärder som berör flera olika medlemsstater än att framskrida stegvis. |
| --- | --- |

(90)

Det kan stämma att det rådde vissa tvivel beträffande nyttan av att inleda förfarandet om statligt stöd rörande vissa skatteåtgärder i väntan på framsteg i frågan om hur de skadliga åtgärderna skulle avvecklas. Men detta gällde delvis de befintliga stödåtgärder, för vilka det inte längre skulle vara meningsfullt att företa någon undersökning av statligt stöd om de avvecklades i enlighet med uppförandekoden för företagsbeskattning. Kommissionen ansåg även att det, för att garantera lika behandling, skulle vara bättre att samtidigt inleda förfaranden rörande ett antal åtgärder som berör flera olika medlemsstater än att framskrida stegvis.

| (91) | Beträffande kravet på preskriptionstid, finns faktiskt en bestämmelse om en sådan i artikel 15 i förordning (EG) nr 659/1999. Enligt denna kan stöd som beviljats mer än tio år före kommissionens första ingripande inte återkrävas. I detta fall betyder det tio år före kommissionens skrivelse av den 12 februari 1999. |
| --- | --- |

(91)

Beträffande kravet på preskriptionstid, finns faktiskt en bestämmelse om en sådan i artikel 15 i förordning (EG) nr 659/1999. Enligt denna kan stöd som beviljats mer än tio år före kommissionens första ingripande inte återkrävas. I detta fall betyder det tio år före kommissionens skrivelse av den 12 februari 1999.

| (92) | Kommissionen noterar Gibraltars regerings kommentarer till betydelsen av kommissionens särskilda begäran om synpunkter på återkrav av stöd. Samtidigt som kommissionen i sin begäran gav tydligt uttryck för sin osäkerhet beträffande frågan om återkrav, var den även en uttrycklig signal till stödmottagarna att, om åtgärden befanns utgöra olagligt och med den gemensamma marknaden oförenligt stöd, återkrav förblev en klar möjlighet och i princip var det logiska resultatet. Även om ordföranden i förstainstansrätten noterade att denna ovanliga begäran måste ”vid en första bedömning antas påtagligt minska den eventuella oron hos dem som för närvarande drar nytta av de omtvistade föreskrifterna”, konstaterade han inte att denna oro hade undanröjts (37). Om han gjort detta skulle kommissionen ha försatts i en omöjlig situation där en begäran om synpunkter på ett agerande skulle få den orimliga följden att utesluta just detta agerande. |
| --- | --- |

(92)

Kommissionen noterar Gibraltars regerings kommentarer till betydelsen av kommissionens särskilda begäran om synpunkter på återkrav av stöd. Samtidigt som kommissionen i sin begäran gav tydligt uttryck för sin osäkerhet beträffande frågan om återkrav, var den även en uttrycklig signal till stödmottagarna att, om åtgärden befanns utgöra olagligt och med den gemensamma marknaden oförenligt stöd, återkrav förblev en klar möjlighet och i princip var det logiska resultatet. Även om ordföranden i förstainstansrätten noterade att denna ovanliga begäran måste ”vid en första bedömning antas påtagligt minska den eventuella oron hos dem som för närvarande drar nytta av de omtvistade föreskrifterna”, konstaterade han inte att denna oro hade undanröjts (37). Om han gjort detta skulle kommissionen ha försatts i en omöjlig situation där en begäran om synpunkter på ett agerande skulle få den orimliga följden att utesluta just detta agerande.

| (93) | På samma sätt understryker eventuella tvivel beträffande stödåtgärdens befintlighet eller olaglighet som kommissionen gett offentligt uttryck för att det var fullt möjligt att stödet skulle befinnas vara olagligt, med alla de följder detta får. |
| --- | --- |

(93)

På samma sätt understryker eventuella tvivel beträffande stödåtgärdens befintlighet eller olaglighet som kommissionen gett offentligt uttryck för att det var fullt möjligt att stödet skulle befinnas vara olagligt, med alla de följder detta får.

| (94) | Påståendet att ett beslut om återkrav skulle bryta mot proportionalitetsprincipen måste också avvisas. Domstolen har konsekvent hävdat (38) att återkrav av olagligt beviljat stöd i syfte att återställa den tidigare situationen i princip inte kan anses vara oproportionerligt. |
| --- | --- |

(94)

Påståendet att ett beslut om återkrav skulle bryta mot proportionalitetsprincipen måste också avvisas. Domstolen har konsekvent hävdat (38) att återkrav av olagligt beviljat stöd i syfte att återställa den tidigare situationen i princip inte kan anses vara oproportionerligt.

| (95) | Kommissionen avvisar påståendet att ett beslut om återkrav skulle lägga en oproportionerligt stor administrativ börda på myndigheterna i Gibraltar. Enligt Förenade kungariket finns det omkring 140 kvalificerade företag. Detta motsvarar mindre än 10 % av de företag som taxeras årligen i Gibraltar. Eftersom de flesta, om än inte alla, kvalificerade företag betalar någon inkomstskatt, fast till lägre skattesats, och att sådana företag i allmänhet är fast etablerade i Gibraltar, anser kommissionen att den administrativa bördan inte skulle vara omåttlig. Beträffande uppgiften att Gibraltars skattemyndigheter har begränsade undersökningsresurser, har domstolen beslutat att nationella bestämmelser inte kan åberopas för att omöjliggöra återkrav (39). |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen avvisar påståendet att ett beslut om återkrav skulle lägga en oproportionerligt stor administrativ börda på myndigheterna i Gibraltar. Enligt Förenade kungariket finns det omkring 140 kvalificerade företag. Detta motsvarar mindre än 10 % av de företag som taxeras årligen i Gibraltar. Eftersom de flesta, om än inte alla, kvalificerade företag betalar någon inkomstskatt, fast till lägre skattesats, och att sådana företag i allmänhet är fast etablerade i Gibraltar, anser kommissionen att den administrativa bördan inte skulle vara omåttlig. Beträffande uppgiften att Gibraltars skattemyndigheter har begränsade undersökningsresurser, har domstolen beslutat att nationella bestämmelser inte kan åberopas för att omöjliggöra återkrav (39).

| (96) | Argument liknande dem som finns i skäl 37 om följderna av återkrav på Gibraltars ekonomi har använts av Gibraltars regering i ett försök att förhindra att beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet skulle offentliggöras (40). Dessa följder har inte förverkligats. Och det är alls icke säkert att de skulle göra det till följd av ett krav på återbetalning i detta ärende. Kommissionen noterar även att argumenten om effekterna av ett återkrav på Gibraltars ekonomi gällde både bestämmelserna om kvalificerade företag och om undantagna företag. Sedan Gibraltars regering framförde sina synpunkter har dock hotet om återkrav minskat, eftersom de ursprungliga bestämmelserna om undantagna företag från 1967, efter upphävandet av kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet för statligt stöd (41), nu undersöks som ett befintligt stödsystem. Med avseende på detta stödsystem kan något krav på återbetalning inte komma i fråga. Därför kommer de effekter som Gibraltars regering förutser, om de överhuvudtaget uppstår, att bli mindre. I vilket fall som helst kan kommissionen inte låta sådana hypotetiska resonemang bromsa återställandet, i så hög grad som möjligt, av den konkurrenssituation som rådde innan den olagliga stödåtgärden genomfördes. |
| --- | --- |

(96)

Argument liknande dem som finns i skäl 37 om följderna av återkrav på Gibraltars ekonomi har använts av Gibraltars regering i ett försök att förhindra att beslutet om att inleda det formella granskningsförfarandet skulle offentliggöras (40). Dessa följder har inte förverkligats. Och det är alls icke säkert att de skulle göra det till följd av ett krav på återbetalning i detta ärende. Kommissionen noterar även att argumenten om effekterna av ett återkrav på Gibraltars ekonomi gällde både bestämmelserna om kvalificerade företag och om undantagna företag. Sedan Gibraltars regering framförde sina synpunkter har dock hotet om återkrav minskat, eftersom de ursprungliga bestämmelserna om undantagna företag från 1967, efter upphävandet av kommissionens beslut om att inleda det formella granskningsförfarandet för statligt stöd (41), nu undersöks som ett befintligt stödsystem. Med avseende på detta stödsystem kan något krav på återbetalning inte komma i fråga. Därför kommer de effekter som Gibraltars regering förutser, om de överhuvudtaget uppstår, att bli mindre. I vilket fall som helst kan kommissionen inte låta sådana hypotetiska resonemang bromsa återställandet, i så hög grad som möjligt, av den konkurrenssituation som rådde innan den olagliga stödåtgärden genomfördes.

| (97) | Kommissionen noterar påpekandena från Gibraltars regering att en del kvalificerade företag inte skulle kunna taxeras i Gibraltar, att en del inte skulle ha några tillgångar inom dess jurisdiktion, att en del skulle ha upphört med sin verksamhet och att en del skulle få stöd som är mindre än tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse. Dessa faktorer kan dock inte i sig utesluta ett krav på återbetalning. Lika litet kan de befria myndigheterna i en medlemsstat att vidta de åtgärder som behövs för att effektuera ett krav på återbetalning, eftersom de kan bli relevanta endast i samband med en undersökning av ett enskilt fall. I detta sammanhang noterar kommissionen att de förmåner som tillkommer kvalificerade företag inte är begränsade till stöd av mindre betydelse, och inte heller till företag som skall taxeras i Gibraltar eller som inte har några tillgångar inom jurisdiktionen för myndigheterna i Gibraltar. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen noterar påpekandena från Gibraltars regering att en del kvalificerade företag inte skulle kunna taxeras i Gibraltar, att en del inte skulle ha några tillgångar inom dess jurisdiktion, att en del skulle ha upphört med sin verksamhet och att en del skulle få stöd som är mindre än tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse. Dessa faktorer kan dock inte i sig utesluta ett krav på återbetalning. Lika litet kan de befria myndigheterna i en medlemsstat att vidta de åtgärder som behövs för att effektuera ett krav på återbetalning, eftersom de kan bli relevanta endast i samband med en undersökning av ett enskilt fall. I detta sammanhang noterar kommissionen att de förmåner som tillkommer kvalificerade företag inte är begränsade till stöd av mindre betydelse, och inte heller till företag som skall taxeras i Gibraltar eller som inte har några tillgångar inom jurisdiktionen för myndigheterna i Gibraltar.

| (98) | Kommissionen har inget att säga om god tro eller liknande från myndigheternas i Gibraltar sida. Av domstolens domar (42) framgår dock att då en befintlig stödåtgärd ändras måste denna ändring utvidga åtgärdens omfattning och/eller öka det tillgängliga stödet för att åtgärden skall bli nytt stöd genom ändringen eller för att ändringen i sig skall vara nytt stöd. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen har inget att säga om god tro eller liknande från myndigheternas i Gibraltar sida. Av domstolens domar (42) framgår dock att då en befintlig stödåtgärd ändras måste denna ändring utvidga åtgärdens omfattning och/eller öka det tillgängliga stödet för att åtgärden skall bli nytt stöd genom ändringen eller för att ändringen i sig skall vara nytt stöd.

| (99) | I det föreliggande ärendet noterar kommissionen förstainstansrättens dom att Gibraltars bestämmelser från 1967 om undantagna företag måste anses vara en befintlig stödåtgärd (43). Kommissionen noterar även att bestämmelserna om kvalificerade företag formulerades i nära anslutning till bestämmelserna om undantagna företag. Villkoren för stödberättigande är till största delen desamma. De materiella skillnaderna gäller bestämningen av den årliga skatt som skall betalas. I stället för att betala endast en mycket liten och fast årlig skatt, betalar kvalificerade företag en andel av sin årliga vinst. Följaktligen betalar kvalificerade företag skatt på sina vinster till en högre skattesats än undantagna företag. De mer restriktiva bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling kan därför anses erbjuda ett minskat stöd, i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, i jämförelse med bestämmelserna om undantagna företag. Kommissionen noterar även att om det osannolika skulle inträffa att den skatt som betalas av ett kvalificerat företag skulle vara lägre än den fasta årliga skatten för ett likvärdigt undantaget företag, skulle skillnaden vara mindre än tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse. Enligt bestämmelserna har ett kvalificerat företag en minsta skattesats på 0 %, medan undantagna företag betalar en fast årlig skatt på 225–300 pund. |
| --- | --- |

(99)

I det föreliggande ärendet noterar kommissionen förstainstansrättens dom att Gibraltars bestämmelser från 1967 om undantagna företag måste anses vara en befintlig stödåtgärd (43). Kommissionen noterar även att bestämmelserna om kvalificerade företag formulerades i nära anslutning till bestämmelserna om undantagna företag. Villkoren för stödberättigande är till största delen desamma. De materiella skillnaderna gäller bestämningen av den årliga skatt som skall betalas. I stället för att betala endast en mycket liten och fast årlig skatt, betalar kvalificerade företag en andel av sin årliga vinst. Följaktligen betalar kvalificerade företag skatt på sina vinster till en högre skattesats än undantagna företag. De mer restriktiva bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling kan därför anses erbjuda ett minskat stöd, i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget, i jämförelse med bestämmelserna om undantagna företag. Kommissionen noterar även att om det osannolika skulle inträffa att den skatt som betalas av ett kvalificerat företag skulle vara lägre än den fasta årliga skatten för ett likvärdigt undantaget företag, skulle skillnaden vara mindre än tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse. Enligt bestämmelserna har ett kvalificerat företag en minsta skattesats på 0 %, medan undantagna företag betalar en fast årlig skatt på 225–300 pund.

| (100) | Domstolen har vid flera tillfällen slagit fast, att då en seriös affärsman kunde ha förutsett att gemenskapen skulle anta en åtgärd som sannolikt påverkar hans intressen, kan han, om åtgärden antas, inte förlita sig på principen om skydd för berättigade förväntningar (44). På grund av likheterna mellan bestämmelserna om undantagna respektive kvalificerade företag, är det svårt att se hur en seriös affärsman kunde ha förutsett att de två systemen kunde behandlas i olika förfaranden om statligt stöd. Skillnaderna mellan de två systemen ligger inte i deras konstruktion, utan härrör snarare från myndigheternas i Gibraltar krav på att de offshore-företag som är fysiskt etablerade i Gibraltar skall betala skatt, om än en låg sådan. Det är därför rimligt att anta att en samvetsgrann affärsman som handlar i god tro skulle vara berättigad i att tro att valet av de mindre generösa bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling i stället för de uppenbart lagliga (i statsstödsterminologi: befintliga) bestämmelserna om undantagna företag skulle innebära val av ett system vars laglighet inte kunde ifrågasättas. Därför anser kommissionen att ett krav på återbetalning, under de exceptionella omständigheter som råder i detta fall, skulle strida mot en allmän princip i gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

(100)

Domstolen har vid flera tillfällen slagit fast, att då en seriös affärsman kunde ha förutsett att gemenskapen skulle anta en åtgärd som sannolikt påverkar hans intressen, kan han, om åtgärden antas, inte förlita sig på principen om skydd för berättigade förväntningar (44). På grund av likheterna mellan bestämmelserna om undantagna respektive kvalificerade företag, är det svårt att se hur en seriös affärsman kunde ha förutsett att de två systemen kunde behandlas i olika förfaranden om statligt stöd. Skillnaderna mellan de två systemen ligger inte i deras konstruktion, utan härrör snarare från myndigheternas i Gibraltar krav på att de offshore-företag som är fysiskt etablerade i Gibraltar skall betala skatt, om än en låg sådan. Det är därför rimligt att anta att en samvetsgrann affärsman som handlar i god tro skulle vara berättigad i att tro att valet av de mindre generösa bestämmelserna om företag med förmånlig skattebehandling i stället för de uppenbart lagliga (i statsstödsterminologi: befintliga) bestämmelserna om undantagna företag skulle innebära val av ett system vars laglighet inte kunde ifrågasättas. Därför anser kommissionen att ett krav på återbetalning, under de exceptionella omständigheter som råder i detta fall, skulle strida mot en allmän princip i gemenskapsrätten.

VIII.   SLUTSATSER

| (101) | Kommissionens drar slutsatsen att bestämmelserna om företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget och att inget av undantagen i artikel 87.2 eller 87.3 i fördraget är tillämpligt. Kommissionen konstaterar att Förenade kungariket olagligen har genomfört stödet i fråga i strid med artikel 88.3 i fördraget. Stödmottagarna hade dock en berättigad förväntan om att bestämmelserna i fråga inte kunde ifrågasättas ur rättslig synvinkel. Därför bör det stöd som beviljats enligt bestämmelserna om företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling inte återkrävas. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionens drar slutsatsen att bestämmelserna om företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget och att inget av undantagen i artikel 87.2 eller 87.3 i fördraget är tillämpligt. Kommissionen konstaterar att Förenade kungariket olagligen har genomfört stödet i fråga i strid med artikel 88.3 i fördraget. Stödmottagarna hade dock en berättigad förväntan om att bestämmelserna i fråga inte kunde ifrågasättas ur rättslig synvinkel. Därför bör det stöd som beviljats enligt bestämmelserna om företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling inte återkrävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Förenade kungariket genomfört enligt bestämmelserna om företag i Gibraltar med förmånlig skattebehandling, som ingår i Gibraltar Income Tax (Amendment) Ordinance av den 14 juli 1983 och Gibraltar Income Tax (Qualifying Companies) Rules av den 22 september 1983, är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Artikel 2

Förenade kungariket skall upphäva den stödordning som avses i artikel 1.

Artikel 3

Förenade kungariket skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 30 mars 2004.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT C 26, 30.1.2002, s. 9.

1

(2)  Förenade målen T-195/01 R och T-207/01 R, Gibraltar mot kommissionen, REG 2001, s. II-3915.

2

(3)  Förenade målen T-195/01 och T-207/01, Gibraltar mot kommissionen, REG 2002, s. II-2309.

3

(4)  Se fotnot 1.

4

(5)  Uppskattningsvis tolv företag ligger utanför ramen på 2–10 %. Skattesatserna för dessa företag har förhandlats fram från fall till fall. De varierar mellan 0,5 % och 1,5 % och 21 % och 34 %. Det finns inget samband mellan tillämpad skattesats och företagets affärsområde. Företagen är verksamma i olika sektorer, som privata investeringar, marknadsföring och försäljning av semesterbostäder, offshore-bankverksamhet, reparationsvarv och marknadskonsulttjänster.

5

(6)  Undantagna företag betalar ingen vinstskatt, utan i stället en fast årlig skatt på 225–300 pund.

6

(7)  EGT C 2, 6.1.1998, s. 2.

7

(8)  EGT L 150, 23.6.2000, s. 50, skälen 90, 91 och 93.

8

(9)  EGT C 384, 10.12.1998, s. 3.

9

(10)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1. Förordningen ändrad genom Anslutningsakten från 2003.

10

(11)  EGT C 395, 18.12.1998, s. 19.

11

(12)  Mål 43/75, Defrenne mot Sabena, Rec. 1976, s. 455, punkterna 72, 73 och 74.

12

(13)  Förenade målen T-132/96 och T-143/96, Fristaten Sachsen m.fl. mot kommissionen, REG 1999, s. II-3663, s. 167ff.

13

(14)  Se fotnot 1.

14

(15)  Förenade målen T-195/01 R och T-207/01, punkterna 104 och 113.

15

(16)  Mål 223/85, Rijn-Schelde-Verolme mot kommissionen, Rec. 1987, s. 4617.

16

(17)  Se fotnot 1.

17

(18)  Se till exempel mål C-156/98, Tyskland mot kommissionen, REG 2000, s. I-6857, punkt 26.

18

(19)  Kommissionens beslut av den 30 mars 2004 (ännu ej offentliggjort i EUT).

19

(20)  Se förenade målen T-195/01 och T-207/01, punkterna 117–131.

20

(21)  Mål 173/73, Italien mot kommissionen, Rec. 1974, s. 709, punkt 13.

21

(22)  Förenade målen T-269/99, T-271/99 och T-272/99, Diputación Foral de Guipúzcoa m.fl. mot kommissionen, REG 2002, s. II-4217, punkt 79.

22

(23)  Se förenade målen T-195/01 och T-207/01.

23

(24)  EGT C 395, 18.12.1998, s. 14.

24

(25)  Förenade målen T-195/01 och T-207/01, punkterna 120 och 123.

25

(26)  Mål C-295/97, Piaggio mot Ifitalia m.fl., REG 1999, s. I-3735.

26

(27)  Förenade målen T-195/01 och T-207/01, punkt 121.

27

(28)  Se punkt 6 i meddelandet.

28

(29)  EGT C 74, 10.3.1998, s. 9.

29

(30)  EGT C 272, 23.9.2000, s. 43, och kommissionens skrivelse med godkännande nr SG(2000) D/106293 av den 17 augusti 2000.

30

(31)  Se förenade målen T-132/96 och T-143/96, Fristaten Sachsen m.fl. mot kommissionen, REG 1999, s. II-3663, punkterna 166, 167 och 168.

31

(32)  Förenade målen T-132/96 och T-143/96.

32

(33)  Se till exempel mål C-169/95, Spanien mot kommissionen, REG 1997, s. I-135, punkt 47.

33

(34)  Se till exempel målen C-5/89, kommissionen mot Tyskland, Rec. 1990, s. I-3437, T-67/94, Ladbroke Racing mot kommissionen, REG 1998, s. II-1, och T-459/93, Siemens mot kommissionen, REG 1995, s. II-1675.

34

(35)  Se fotnot 23.

35

(36)  Se till exempel kommissionens beslut 95/452/EG av den 12 april 1995 om statligt stöd i form av skatteförmåner till företag som är verksamma i Centro di servizi finanziari ed assicurativi di Trieste enligt artikel 3 i den italienska lagen nr 19 av den 9 januari 1991 (EGT L 264, 7.11.1995, s. 30, skäl 10).

36

(37)  Förenade målen T-195/01 R och T-207/01, Gibraltar mot kommissionen, punkt 113.

37

(38)  Se till exempel förenade målen C-278/92, C-279/92 och C-280/92, Spanien mot kommissionen, Rec. 1994, s. I-4103.

38

(39)  Se till exempel mål C-24/95, Rheinland Pfalz mot Alcan, REG 1997, s. I-1591.

39

(40)  Förenade målen T-195/01 R och T-207/01, Gibraltar mot kommissionen, punkterna 94–105.

40

(41)  Förenade målen T-195/01 och T-207/01, punkt 115.

41

(42)  Förenade målen T-195/01 och T-207/01, punkt 111.

42

(43)  Förenade målen T-195/01 och T-207/01, punkt 113.

43

(44)  Se till exempel mål 65/85, Van den Bergh och Jurgens mot kommissionen, Rec. 1987, s. 1155, punkt 44.

44

---

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/39

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 1 februari 2005

om ändring av beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom

(2005/78/EG, Euratom)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 218.2 i detta,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 131 i detta,

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 28.1 och 41.1 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens säkerhetsbestämmelser baseras på principerna i rådets beslut 2001/264/EG av den 19 mars 2001 om antagande av rådets säkerhetsbestämmelser (1) i syfte att säkerställa att unionens beslutsprocess skall fungera smidigt. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens säkerhetsbestämmelser baseras på principerna i rådets beslut 2001/264/EG av den 19 mars 2001 om antagande av rådets säkerhetsbestämmelser (1) i syfte att säkerställa att unionens beslutsprocess skall fungera smidigt.

| (2) | Kommissionens säkerhetsbestämmelser är inskrivna i bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (2). |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens säkerhetsbestämmelser är inskrivna i bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av den 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (2).

| (3) | Tillägg 1 till Säkerhetsbestämmelserna som bifogas de bestämmelserna innehåller en jämförelsetabell över de nationella säkerhetsklassificeringarna. |
| --- | --- |

(3)

Tillägg 1 till Säkerhetsbestämmelserna som bifogas de bestämmelserna innehåller en jämförelsetabell över de nationella säkerhetsklassificeringarna.

| (4) | Den 16 april 2003 undertecknade Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien fördraget om deras anslutning till Europeiska unionen (3). Tillägg 1 till Säkerhetsbestämmelserna bör ändras för att dessa länder skall beaktas. |
| --- | --- |

(4)

Den 16 april 2003 undertecknade Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien fördraget om deras anslutning till Europeiska unionen (3). Tillägg 1 till Säkerhetsbestämmelserna bör ändras för att dessa länder skall beaktas.

| (5) | Den 14 mars 2003 undertecknade Europeiska unionen ett avtal (4) med Nato om informationssäkerhet. Därför är det nödvändigt att fastställa en överensstämmelse mellan Natos klassificeringsnivåer i Tillägg 1 till Säkerhetsbestämmelserna. |
| --- | --- |

(5)

Den 14 mars 2003 undertecknade Europeiska unionen ett avtal (4) med Nato om informationssäkerhet. Därför är det nödvändigt att fastställa en överensstämmelse mellan Natos klassificeringsnivåer i Tillägg 1 till Säkerhetsbestämmelserna.

| (6) | Frankrike och Nederländerna har ändrat sin klassificeringslagstiftning. |
| --- | --- |

(6)

Frankrike och Nederländerna har ändrat sin klassificeringslagstiftning.

| (7) | Av tydlighetsskäl bör Tillägg 1 till Säkerhetsbestämmelserna bytas ut. |
| --- | --- |

(7)

Av tydlighetsskäl bör Tillägg 1 till Säkerhetsbestämmelserna bytas ut.

| (8) | Samtidigt bör bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom korrigeras så att de fyra klassificeringsnivåerna används lika i alla språkversionerna. |
| --- | --- |

(8)

Samtidigt bör bilagan till kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom korrigeras så att de fyra klassificeringsnivåerna används lika i alla språkversionerna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillägg 1 till Säkerhetsbestämmelserna i bilagan till beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom skall ersättas med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Bilagan till beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom skall korrigeras genom att de fyra klassificeringsnivåerna i alla språkversionerna på lämpligt sätt ersätts med följande termer som alltid skall skrivas med versaler:

| — | ”RESTREINT UE” |
| --- | --- |

—

”RESTREINT UE”

| — | ”CONFIDENTIEL UE” |
| --- | --- |

—

”CONFIDENTIEL UE”

| — | ”SECRET UE” |
| --- | --- |

—

”SECRET UE”

| — | ”TRES SECRET UE/EU TOP SECRET” |
| --- | --- |

—

”TRES SECRET UE/EU TOP SECRET”

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft den dag det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 1 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Siim KALLAS

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 101, 11.4.2001, s. 1. Beslutet ändrat genom beslut 2004/194/EG (EUT L 63 , 28.2.2004, s. 48).

1

(2)  EGT L 317, 3.12.2001, s. 1.

2

(3)  EUT L 236, 23.9.2003, s. 17.

3

(4)  EUT L 80, 27.3.2003, s. 36.

4

---

BILAGA

”Tillägg 1

JÄMFÖRELSE MELLAN DE NATIONELLA SÄKERHETSKLASSIFICERINGARNA

| EU:s klassificering | TRES SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE | CONFIDENTIEL UE | RESTREINT UE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| WEU:s klassificering | FOCAL TOP SECRET | WEU SECRET | WEU CONFIDENTIAL | WEU RESTRICTED |
| Euratoms klassificering | EURA TOP SECRET | EURA SECRET | EURA CONFIDENTIAL | EURA RESTRICTED |
| Natos klassificering | COSMIC TOP SECRET | NATO SECRET | NATO CONFIDENTIAL | NATO RESTRICTED |
| Österrike | Streng Geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Belgien | Très Secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Zeer Geheim | Geheim | Vertrouwelijk | Beperkte Verspreiding |
| Cypern | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Tjeckien | Přísn tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Danmark | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Estland | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Tyskland | Streng geheim | Geheim | VS (1) — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Grekland | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Abr: ΑΑΠ | Abr: (ΑΠ) | Αbr: (ΕΜ) | Abr: (ΠΧ) |
| Finland | Erittäin salainen | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen |
| Frankrike | Très Secret Défense (2) | Secret Défense | Confidentiel Défense | |
| Irland | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |
| Italien | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Lettland | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Litauen | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luxemburg | Très Secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Ungern | Szigorúan titkos ! | Titkos ! | Bizalmas ! | Korlátozott terjesztésű ! |
| Malta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Nederländerna | Stg (3). Zeer Geheim | Stg. Geheim | Stg. Confidentieel | Departementaalvertrouwelijk |
| Polen | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugal | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Slovenien | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | SVN Interno |
| Slovakien | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Spanien | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Sverige | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Förenade kungariket | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted” |

EU:s klassificering

TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE

CONFIDENTIEL UE

RESTREINT UE

WEU:s klassificering

FOCAL TOP SECRET

WEU SECRET

WEU CONFIDENTIAL

WEU RESTRICTED

Euratoms klassificering

EURA TOP SECRET

EURA SECRET

EURA CONFIDENTIAL

EURA RESTRICTED

Natos klassificering

COSMIC TOP SECRET

NATO SECRET

NATO CONFIDENTIAL

NATO RESTRICTED

Österrike

Streng Geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Belgien

Très Secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Zeer Geheim

Geheim

Vertrouwelijk

Beperkte Verspreiding

Cypern

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Tjeckien

Přísn tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Danmark

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Estland

Täiesti salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Tyskland

Streng geheim

Geheim

VS (1) — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Grekland

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Abr: ΑΑΠ

Abr: (ΑΠ)

Αbr: (ΕΜ)

Abr: (ΠΧ)

Finland

Erittäin salainen

Erittäin salainen

Salainen

Luottamuksellinen

Frankrike

Très Secret Défense (2)

Secret Défense

Confidentiel Défense

Irland

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

Italien

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Lettland

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Litauen

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luxemburg

Très Secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Ungern

Szigorúan titkos !

Titkos !

Bizalmas !

Korlátozott terjesztésű !

Malta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Nederländerna

Stg (3). Zeer Geheim

Stg. Geheim

Stg. Confidentieel

Departementaalvertrouwelijk

Polen

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugal

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Slovenien

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

SVN Interno

Slovakien

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Spanien

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Sverige

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Förenade kungariket

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted”

---

(1)  VS = Verschlusssache.

1

(2)  The classification Très Secret Défense, which covers governmental priority issues, may only be changed with the Prime Ministers authorisation.

2

(3)  Stg = staatsgeheim.

3

---

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/42

---

BESLUT nr 1/2005 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN EG-SCHWEIZ

av den 1 februari 2005

om ersättning av tabellerna III och IV b i protokoll nr 2

(2005/79/EG)

GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet, å andra sidan, undertecknat i Bryssel den 22 juli 1972 (nedan kallat ”avtalet”), ändrat genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter, undertecknat i Luxemburg den 26 oktober 2004, och dess protokoll nr 2, i synnerhet artikel 7 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Gemensamma kommittén fastställer, för genomförandet av protokoll nr 2, de inhemska referenspriserna för de avtalsslutande parternas räkning. |
| --- | --- |

(1)

Gemensamma kommittén fastställer, för genomförandet av protokoll nr 2, de inhemska referenspriserna för de avtalsslutande parternas räkning.

| (2) | De faktiska priserna på råvaror för vilka prisutjämningsåtgärder tillämpas har ändrats på de avtalsslutande parternas hemmamarknader. |
| --- | --- |

(2)

De faktiska priserna på råvaror för vilka prisutjämningsåtgärder tillämpas har ändrats på de avtalsslutande parternas hemmamarknader.

| (3) | Det är därför nödvändigt att i enlighet med detta uppdatera de referenspriser och belopp som förtecknas i tabellerna III och IV b i protokoll nr 2. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att i enlighet med detta uppdatera de referenspriser och belopp som förtecknas i tabellerna III och IV b i protokoll nr 2.

| (4) | Detta beslut bör träda i kraft den dag då den provisoriska tillämpningen av det avtal om ändring som undertecknades den 26 oktober 2004 börjar gälla, det vill säga den första dagen i den fjärde månaden som följer på dagen för undertecknandet, förutsatt att de genomförandeåtgärder som anges i artikel 5.4 i protokoll nr 2 antas samma dag. |
| --- | --- |

(4)

Detta beslut bör träda i kraft den dag då den provisoriska tillämpningen av det avtal om ändring som undertecknades den 26 oktober 2004 börjar gälla, det vill säga den första dagen i den fjärde månaden som följer på dagen för undertecknandet, förutsatt att de genomförandeåtgärder som anges i artikel 5.4 i protokoll nr 2 antas samma dag.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tabell III och tabellen under tabell IV b i protokoll nr 2 skall ersättas med tabellerna i bilaga I och bilaga II till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den 1 februari 2005.

Utfärdat i Bryssel den 1 februari 2005.

På gemensamma kommitténs vägnar

Richard WRIGHT

Ordförande

---

BILAGA I

”TABELL III

EG:s och Schweiz inhemska referenspriser

| (CHF per 100 kg nettovikt) |
| --- |
| Jordbruksråvaror | Schweiz inhemska referenspris | EG:s inhemska referenspris | Skillnaden mellan Schweiz och EG:s referenspris |
| Vanligt vete | 58,34 | 16,10 | 42,24 |
| Durumvete | 37,85 | 25,40 | 12,45 |
| Råg | 48,01 | 16,10 | 31,91 |
| Korn | 27,14 | 16,10 | 11,04 |
| Majs | 31,79 | 16,10 | 15,69 |
| Vanligt vetemjöl | 103,38 | 37,20 | 66,18 |
| Helmjölkspulver | 590,00 | 395,00 | 195,00 |
| Skummjölkspulver | 468,60 | 333,00 | 135,60 |
| Smör | 917,00 | 468,00 | 449,00 |
| Vitt socker | — | — | 0,00 |
| Ägg (1) | 255,00 | 205,50 | 49,50 |
| Färskpotatis | 42,00 | 21,00 | 21,00 |
| Vegetabiliska fetter (2) | 390,00 | 160,00 | 230,00” |

(CHF per 100 kg nettovikt)

Jordbruksråvaror

Schweiz inhemska referenspris

EG:s inhemska referenspris

Skillnaden mellan Schweiz och EG:s referenspris

Vanligt vete

58,34

16,10

42,24

Durumvete

37,85

25,40

12,45

Råg

48,01

16,10

31,91

Korn

27,14

16,10

11,04

Majs

31,79

16,10

15,69

Vanligt vetemjöl

103,38

37,20

66,18

Helmjölkspulver

590,00

395,00

195,00

Skummjölkspulver

468,60

333,00

135,60

Smör

917,00

468,00

449,00

Vitt socker

—

—

0,00

Ägg (1)

255,00

205,50

49,50

Färskpotatis

42,00

21,00

21,00

Vegetabiliska fetter (2)

390,00

160,00

230,00”

---

(1)  Pris som fastställts på grundval av priserna på fågelägg i flytande tillstånd utan skal multiplicerat med faktorn 0,85.

1

(2)  Priser för vegetabiliska fetter (för bageri- och livsmedelsindustrin) med en fetthalt om 100 viktprocent.

2

---

BILAGA II

”TABELL IV

| b) | Följande basbelopp för jordbruksråvaror tillämpas vid beräkningen av jordbruksavgifterna: |
| --- | --- |

b)

Följande basbelopp för jordbruksråvaror tillämpas vid beräkningen av jordbruksavgifterna:

| (CHF per 100 kg nettovikt) |
| --- |
| Jordbruksråvaror | Basbelopp som tillämpas från och med ikraftträdandet | Basbelopp som tillämpas tre år efter ikraftträdandet |
| Vanligt vete | 38,00 | 36,00 |
| Durumvete | 11,00 | 10,00 |
| Råg | 29,00 | 27,00 |
| Korn | 10,00 | 9,00 |
| Majs | 14,00 | 13,00 |
| Vanligt vetemjöl | 57,00 | 54,00 |
| Helmjölkspulver | 176,00 | 166,00 |
| Skummjölkspulver | 122,00 | 115,00 |
| Smör | 449,00 (1) | 449,00 (1) |
| Vitt socker | Noll | Noll |
| Ägg | 36,00 | 36,00 |
| Färskpotatis | 19,00 | 18,00 |
| Vegetabiliska fetter | 207,00 | 196,00” |

(CHF per 100 kg nettovikt)

Jordbruksråvaror

Basbelopp som tillämpas från och med ikraftträdandet

Basbelopp som tillämpas tre år efter ikraftträdandet

Vanligt vete

38,00

36,00

Durumvete

11,00

10,00

Råg

29,00

27,00

Korn

10,00

9,00

Majs

14,00

13,00

Vanligt vetemjöl

57,00

54,00

Helmjölkspulver

176,00

166,00

Skummjölkspulver

122,00

115,00

Smör

449,00 (1)

449,00 (1)

Vitt socker

Noll

Noll

Ägg

36,00

36,00

Färskpotatis

19,00

18,00

Vegetabiliska fetter

207,00

196,00”

---

(1)  Med hänsyn till det stöd för smör som beviljas enligt kommissionens förordning (EG) nr 2571/97 av den 15 december 1997 minskas inte basbeloppet för smör i förhållande till prisskillnaden i tabell III.

1

---

Rättsakter som antagits med tillämpning av avdelning V i Fördraget om Europeiska unionen

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/45

---

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT 2005/80/GUSP

av den 31 januari 2005

om förlängning och ändring av gemensam ståndpunkt 2004/133/GUSP om restriktiva åtgärder mot extremister i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 15 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 10 februari 2004 gemensam ståndpunkt 2004/133/GUSP om restriktiva åtgärder mot extremister i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2001/542/GUSP (1). |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 10 februari 2004 gemensam ståndpunkt 2004/133/GUSP om restriktiva åtgärder mot extremister i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2001/542/GUSP (1).

| (2) | Gemensam ståndpunkt 2004/133/GUSP gäller under en tolvmånadersperiod. |
| --- | --- |

(2)

Gemensam ståndpunkt 2004/133/GUSP gäller under en tolvmånadersperiod.

| (3) | Efter en översyn av gemensam ståndpunkt 2004/133/GUSP anses det lämpligt att förlänga tillämpningen av denna med ytterligare tolv månader och att utöka förteckningen över personer i bilagan. |
| --- | --- |

(3)

Efter en översyn av gemensam ståndpunkt 2004/133/GUSP anses det lämpligt att förlänga tillämpningen av denna med ytterligare tolv månader och att utöka förteckningen över personer i bilagan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Gemensam ståndpunkt 2004/133/GUSP förlängs härmed till och med den 9 februari 2006.

Artikel 2

Bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/133/GUSP skall ersättas med bilagan till denna gemensamma ståndpunkt.

Artikel 3

Denna gemensamma ståndpunkt får verkan samma dag som den antas.

Den skall tillämpas från och med den 10 februari 2005.

Artikel 4

Denna gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 31 januari 2005.

På rådets vägnar

J. ASSELBORN

Ordförande

---

(1)  EUT L 39, 11.2.2004, s. 19.

1

---

BILAGA

”BILAGA

Förteckning över de personer som avses i artikel 1

| | Namn | ADILI Gafur |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | Valdet Vardari |
| Födelsedatum | 5.1.1959 |
| Födelseort/ursprungsort | Kicevo (Harandjell) |

Namn

ADILI Gafur

Även kallad

Valdet Vardari

Födelsedatum

5.1.1959

Födelseort/ursprungsort

Kicevo (Harandjell)

| | Namn | BAJRAMI Hamdi |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | Breza |
| Födelsedatum | 16.8.1981 |
| Födelseort/ursprungsort | Brest (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien) |

Namn

BAJRAMI Hamdi

Även kallad

Breza

Födelsedatum

16.8.1981

Födelseort/ursprungsort

Brest (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien)

| | Namn | BEQIRI Idajet |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | |
| Födelsedatum | 20.2.1951 |
| Födelseort/ursprungsort | Mallakaster, Fier (Albanien) |

Namn

BEQIRI Idajet

Även kallad

Födelsedatum

20.2.1951

Födelseort/ursprungsort

Mallakaster, Fier (Albanien)

| | Namn | BUTKA Spiro |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | Vigan Gradica |
| Födelsedatum | 29.5.1949 |
| Födelseort/ursprungsort | Kosovo |

Namn

BUTKA Spiro

Även kallad

Vigan Gradica

Födelsedatum

29.5.1949

Födelseort/ursprungsort

Kosovo

| | Namn | GEORGIEVSKI Goran |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | Mujo |
| Födelsedatum | 2.12.1969 |
| Födelseort/ursprungsort | Kumanovo |

Namn

GEORGIEVSKI Goran

Även kallad

Mujo

Födelsedatum

2.12.1969

Födelseort/ursprungsort

Kumanovo

| | Namn | HYSENI Xhemail |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | Xhimi Shea |
| Födelsedatum | 15.8.1958 |
| Födelseort/ursprungsort | Lipkovo (Lojane) |

Namn

HYSENI Xhemail

Även kallad

Xhimi Shea

Födelsedatum

15.8.1958

Födelseort/ursprungsort

Lipkovo (Lojane)

| | Namn | JAKUPI Avdil |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | Cakalla |
| Födelsedatum | 20.4.1974 |
| Födelseort/ursprungsort | Tanusevce |

Namn

JAKUPI Avdil

Även kallad

Cakalla

Födelsedatum

20.4.1974

Födelseort/ursprungsort

Tanusevce

| | Namn | JAKUPI Lirim |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | ’Commander Nazi’ |
| Födelsedatum | 1.8.1979 |
| Födelseort/ursprungsort | Bujanovac (Serbien och Montenegro) |

Namn

JAKUPI Lirim

Även kallad

’Commander Nazi’

Födelsedatum

1.8.1979

Födelseort/ursprungsort

Bujanovac (Serbien och Montenegro)

| | Namn | KRASNIQI Agim |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | |
| Födelsedatum | 15.9.1979 |
| Födelseort/ursprungsort | Kondovo (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien) |

Namn

KRASNIQI Agim

Även kallad

Födelsedatum

15.9.1979

Födelseort/ursprungsort

Kondovo (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien)

| | Namn | LIMANI Fatmir |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | |
| Födelsedatum | 14.1.1973 |
| Födelseort/ursprungsort | Kicevo (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien) |

Namn

LIMANI Fatmir

Även kallad

Födelsedatum

14.1.1973

Födelseort/ursprungsort

Kicevo (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien)

| | Namn | MATOSHI Ruzhdi |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | |
| Födelsedatum | 6.3.1970 |
| Födelseort/ursprungsort | Tetovo (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien) |

Namn

MATOSHI Ruzhdi

Även kallad

Födelsedatum

6.3.1970

Födelseort/ursprungsort

Tetovo (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien)

| | Namn | MISIMI Naser |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | |
| Födelsedatum | 8.1.1959 |
| Födelseort/ursprungsort | Mala Recica, Tetovo (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien) |

Namn

MISIMI Naser

Även kallad

Födelsedatum

8.1.1959

Födelseort/ursprungsort

Mala Recica, Tetovo (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien)

| | Namn | MUSTAFAJ Taip |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | Mustafai, Mustafi eller Mustafa |
| Födelsedatum | 23.1.1964 |
| Födelseort/ursprungsort | Bacin Dol, Gostivar (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien) |

Namn

MUSTAFAJ Taip

Även kallad

Mustafai, Mustafi eller Mustafa

Födelsedatum

23.1.1964

Födelseort/ursprungsort

Bacin Dol, Gostivar (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien)

| | Namn | REXHEPI Daut |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | Leka |
| Födelsedatum | 6.1.1966 |
| Födelseort/ursprungsort | Poroj |

Namn

REXHEPI Daut

Även kallad

Leka

Födelsedatum

6.1.1966

Födelseort/ursprungsort

Poroj

| | Namn | RUSHITI Sait |
| --- | --- | --- |
| Födelsedatum | 7.7.1966 |
| Födelseort/ursprungsort | Tetovo |

Namn

RUSHITI Sait

Födelsedatum

7.7.1966

Födelseort/ursprungsort

Tetovo

| | Namn | SAMIU Izair |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | Baci |
| Födelsedatum | 23.7.1963 |
| Födelseort/ursprungsort | Semsevo |

Namn

SAMIU Izair

Även kallad

Baci

Födelsedatum

23.7.1963

Födelseort/ursprungsort

Semsevo

| | Namn | STOJKOV Goran |
| --- | --- | --- |
| Födelsedatum | 25.2.1970 |
| Födelseort/ursprungsort | Strumica |

Namn

STOJKOV Goran

Födelsedatum

25.2.1970

Födelseort/ursprungsort

Strumica

| | Namn | SUMA Emrush |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | |
| Födelsedatum | 27.5.1974 |
| Födelseort/ursprungsort | Dirnce, Kosovo, Serbien och Montenegro |

Namn

SUMA Emrush

Även kallad

Födelsedatum

27.5.1974

Födelseort/ursprungsort

Dirnce, Kosovo, Serbien och Montenegro

| | Namn | SULEJMANI Fadil |
| --- | --- | --- |
| Födelsedatum | 5.12.1940 |
| Födelseort/ursprungsort | Tetovo (Bosovce) |

Namn

SULEJMANI Fadil

Födelsedatum

5.12.1940

Födelseort/ursprungsort

Tetovo (Bosovce)

| | Namn | SULEJMANI Gyner |
| --- | --- | --- |
| Födelsedatum | 3.3.1954 |
| Födelseort/ursprungsort | Turkiet |

Namn

SULEJMANI Gyner

Födelsedatum

3.3.1954

Födelseort/ursprungsort

Turkiet

| | Namn | UKSHINI Sami |
| --- | --- | --- |
| Även kallad | ’Commander Sokoli (Falk)’ |
| Födelsedatum | 5.3.1963 |
| Födelseort/ursprungsort | Djakovo, (Gjakova), Kosovo, Serbien och Montenegro” |

Namn

UKSHINI Sami

Även kallad

’Commander Sokoli (Falk)’

Födelsedatum

5.3.1963

Födelseort/ursprungsort

Djakovo, (Gjakova), Kosovo, Serbien och Montenegro”

---

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/48

---

RÅDETS BESLUT 2005/81/GUSP

av den 31 januari 2005

om förlängning av mandatet för uppdragschefen/polischefen för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) i Bosnien och Hercegovina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 23.2,

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2002/210/GUSP av den 11 mars 2002 om Europeiska unionens polisuppdrag (1) (EUPM), särskilt artikel 4,

med beaktande av rådets beslut 2004/188/GUSP av den 23 februari 2004 om utnämning av en uppdragschef/polischef för Europeiska unionens polisuppdrag (EUPM) (2),

av följande skäl:

| (1) | Den 23 februari 2004 antog rådet beslut 2004/188/GUSP om utnämning av Bartholomew Kevin Carty till uppdragschef/polischef för EUPM från och med den 1 mars 2004 för ett års tid. |
| --- | --- |

(1)

Den 23 februari 2004 antog rådet beslut 2004/188/GUSP om utnämning av Bartholomew Kevin Carty till uppdragschef/polischef för EUPM från och med den 1 mars 2004 för ett års tid.

| (2) | Beslut 2004/188/GUSP löper ut den 1 mars 2005. |
| --- | --- |

(2)

Beslut 2004/188/GUSP löper ut den 1 mars 2005.

| (3) | Generalsekreteraren/höge representanten har föreslagit en förlängning av mandatet för Bartholomew Kevin Carty som uppdragschef/polischef för EUPM till och med den 31 december 2005. |
| --- | --- |

(3)

Generalsekreteraren/höge representanten har föreslagit en förlängning av mandatet för Bartholomew Kevin Carty som uppdragschef/polischef för EUPM till och med den 31 december 2005.

| (4) | Mandatet för EUPM:s uppdragschef/polischef bör därför förlängas. |
| --- | --- |

(4)

Mandatet för EUPM:s uppdragschef/polischef bör därför förlängas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Mandatet för Bartholomew Kevin Carty som uppdragschef/polischef för EUPM förlängs härmed till och med den 31 december 2005.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 31 januari 2005.

På rådets vägnar

J. ASSELBORN

Ordförande

---

(1)  EGT L 70, 13.3.2002, s. 1. Gemensamma åtgärden senast ändrad genom gemensam åtgärd 2003/188/GUSP (EUT L 73, 19.3.2003, s. 9).

1

(2)  EUT L 58, 26.2.2004, s. 27.

2

---

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/49

---

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT 2005/82/GUSP

av den 31 januari 2005

om upphävande av gemensamma ståndpunkter 2002/401/GUSP om Nigeria, 2002/495/GUSP om Angola, 2002/830/GUSP om Rwanda och 2003/319/GUSP om Lusakaavtalet om eldupphör och fredsprocessen i Demokratiska republiken Kongo

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

med beaktande av Fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 15, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog slutsatser om EU:s politik med avseende på Nigeria den 17 maj 2003, Angola den 13 oktober 2003, Rwanda den 8 december 2003 och området kring de afrikanska stora sjöarna den 14 juni 2004. I slutsatserna fastställs EU:s politik i stort när det gäller dessa länder och detta område. |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog slutsatser om EU:s politik med avseende på Nigeria den 17 maj 2003, Angola den 13 oktober 2003, Rwanda den 8 december 2003 och området kring de afrikanska stora sjöarna den 14 juni 2004. I slutsatserna fastställs EU:s politik i stort när det gäller dessa länder och detta område.

| (2) | I de gemensamma ståndpunkter som rådet antagit om dessa länder och detta område fastställs inga gemensamma grundprinciper som är giltiga för längre tid, och de är heller inte nödvändiga som rättslig grund för genomförandet av EU:s politik och bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(2)

I de gemensamma ståndpunkter som rådet antagit om dessa länder och detta område fastställs inga gemensamma grundprinciper som är giltiga för längre tid, och de är heller inte nödvändiga som rättslig grund för genomförandet av EU:s politik och bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De gemensamma ståndpunkterna 2002/401/GUSP (1) om Nigeria, 2002/495/GUSP (2) om Angola, 2002/830/GUSP (3) om Rwanda och 2003/319/GUSP (4) om Lusakaavtalet om eldupphör och fredsprocessen i Demokratiska republiken Kongo upphävs härmed.

Artikel 2

Denna gemensamma ståndpunkt får verkan samma dag som den offentliggörs.

Artikel 3

Denna gemensamma ståndpunkt skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 31 januari 2005.

På rådets vägnar

J. ASSELBORN

Ordförande

---

(1)  EGT L 139, 29.5.2002, s. 1.

1

(2)  EGT L 167, 26.6.2002, s. 9.

2

(3)  EGT L 285, 23.10.2002, s. 3.

3

(4)  EUT L 115, 9.5.2003, s. 87.

4

---

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/50

---

RÅDETS BESLUT 2005/83/GUSP

av den 31 januari 2005

om genomförande av gemensam ståndpunkt 2004/293/GUSP om förnyande av åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella tribunalen för f.d. Jugoslaviens (ICTY) uppgift

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av gemensam ståndpunkt 2004/293/GUSP (1), särskilt artikel 2 i denna jämförd med artikel 23.2 i fördraget om Europeiska unionen, och

av följande skäl:

| (1) | Med gemensam ståndpunkt 2004/293/GUSP antog rådet åtgärder för att förhindra inresa till eller transitering genom medlemsstaternas territorier för personer som är involverade i verksamheter som hjälper personer på fri fot att undgå lagföring för brott för vilka Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) har väckt åtal, eller som på annat sätt agerar för att hindra ICTY från att effektivt genomföra sin uppgift. |
| --- | --- |

(1)

Med gemensam ståndpunkt 2004/293/GUSP antog rådet åtgärder för att förhindra inresa till eller transitering genom medlemsstaternas territorier för personer som är involverade i verksamheter som hjälper personer på fri fot att undgå lagföring för brott för vilka Internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) har väckt åtal, eller som på annat sätt agerar för att hindra ICTY från att effektivt genomföra sin uppgift.

| (2) | Den 28 juni 2004 antog rådet beslut 2004/528/GUSP genom vilket förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/293/GUSP ändrades. |
| --- | --- |

(2)

Den 28 juni 2004 antog rådet beslut 2004/528/GUSP genom vilket förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/293/GUSP ändrades.

| (3) | Enligt rekommendationer från den höge representanten för Bosnien och Hercegovina bör ytterligare personer omfattas av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

Enligt rekommendationer från den höge representanten för Bosnien och Hercegovina bör ytterligare personer omfattas av dessa åtgärder.

| (4) | Förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/293/GUSP bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förteckningen i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/293/GUSP bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den förteckning över personer som återges i bilagan till gemensam ståndpunkt 2004/293/GUSP skall härmed ersättas med förteckningen i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut får verkan samma dag som det antas.

Artikel 3

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel 31 januari 2005.

På rådets vägnar

J. ASSELBORN

Ordförande

---

(1)  EUT L 94, 31.3.2004, s. 65. Gemensamma ståndpunkten ändrad genom beslut 2004/528/GUSP (EUT L 233, 2.7.2004, s. 15).

1

---

BILAGA

Förteckning över de personer som avses i artikel 1

| 1. | BAGIC, Zeljko
  Son till Josip
  Födelsedatum och födelseort: 29 mars 1960 i Zagreb
  Pass nr:
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr:
  Alias: Cicko
  Adress: |
| --- | --- |

1.

BAGIC, Zeljko

Son till Josip

Födelsedatum och födelseort: 29 mars 1960 i Zagreb

Pass nr:

ID-kort nr:

Personligt ID-nr:

Alias: Cicko

Adress:

| 2. | BILBIJA, Milorad
  Son till Svetko Bilbija
  Födelsedatum och födelseort: 13 augusti 1956 i Sanski Most
  Pass nr: 3715730
  ID-kort nr: 03GCD9986
  Personligt ID-nr: 1308956163305
  Alias:
  Adress: Brace Pantica 7, Banja Luka |
| --- | --- |

2.

BILBIJA, Milorad

Son till Svetko Bilbija

Födelsedatum och födelseort: 13 augusti 1956 i Sanski Most

Pass nr: 3715730

ID-kort nr: 03GCD9986

Personligt ID-nr: 1308956163305

Alias:

Adress: Brace Pantica 7, Banja Luka

| 3. | BJELICA, Milovan
  Son till
  Födelsedatum och födelseort: 19 oktober 1958 i Rogatica, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien
  Pass nr: 0000148, utfärdat den 26 juli 1998 i Srpsko Sarajevo (annullerat)
  ID-kort nr: 03ETA0150
  Personligt ID-nr: 1910958130007
  Alias: Cicko
  Adress: Företaget CENTREK i Pale |
| --- | --- |

3.

BJELICA, Milovan

Son till

Födelsedatum och födelseort: 19 oktober 1958 i Rogatica, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien

Pass nr: 0000148, utfärdat den 26 juli 1998 i Srpsko Sarajevo (annullerat)

ID-kort nr: 03ETA0150

Personligt ID-nr: 1910958130007

Alias: Cicko

Adress: Företaget CENTREK i Pale

| 4. | CESIC, Ljubo
  Son till Jozo
  Födelsedatum och födelseort: 20 februari 1958 eller 9 juni 1966 (referensdokument från det kroatiska justitieministeriet) i Batin, Posusje, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien
  Pass nr:
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr:
  Alias: Rojs
  Adress: V Poljanice 26, Dubrava, Zagreb, men bor även på Novacka 62c, Zagreb |
| --- | --- |

4.

CESIC, Ljubo

Son till Jozo

Födelsedatum och födelseort: 20 februari 1958 eller 9 juni 1966 (referensdokument från det kroatiska justitieministeriet) i Batin, Posusje, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien

Pass nr:

ID-kort nr:

Personligt ID-nr:

Alias: Rojs

Adress: V Poljanice 26, Dubrava, Zagreb, men bor även på Novacka 62c, Zagreb

| 5. | DILBER, Zeljko
  Son till Drago
  Födelsedatum och födelseort: 2 februari 1955 i Travnik
  Pass nr:
  ID-kort nr: 185581
  Personligt ID-nr:
  Alias:
  Adress: 17 Stanka Vraza, Zadar |
| --- | --- |

5.

DILBER, Zeljko

Son till Drago

Födelsedatum och födelseort: 2 februari 1955 i Travnik

Pass nr:

ID-kort nr: 185581

Personligt ID-nr:

Alias:

Adress: 17 Stanka Vraza, Zadar

| 6. | ECIM, Ljuban
  Son till
  Födelsedatum och födelseort: 6 januari 1964, Sviljanac, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien
  Pass nr: 0144290, utfärdat den 21 november 1998 i Banja Luka (annullerat)
  ID-kort nr: 03GCE3530
  Personligt ID-nr: 601964100083
  Alias:
  Adress: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosnien och Hercegovina |
| --- | --- |

6.

ECIM, Ljuban

Son till

Födelsedatum och födelseort: 6 januari 1964, Sviljanac, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien

Pass nr: 0144290, utfärdat den 21 november 1998 i Banja Luka (annullerat)

ID-kort nr: 03GCE3530

Personligt ID-nr: 601964100083

Alias:

Adress: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosnien och Hercegovina

| 7. | JOVICIC, Predrag
  Son till Desmir Jovicic
  Födelsedatum och födelseort: 1 mars 1963 i Pale
  Pass nr: 4363551
  ID-kort nr: 03DYA0852
  Personligt ID-nr: 0103963173133
  Alias:
  Adress: Milana Simovica 23, Pale, Republika Srpska |
| --- | --- |

7.

JOVICIC, Predrag

Son till Desmir Jovicic

Födelsedatum och födelseort: 1 mars 1963 i Pale

Pass nr: 4363551

ID-kort nr: 03DYA0852

Personligt ID-nr: 0103963173133

Alias:

Adress: Milana Simovica 23, Pale, Republika Srpska

| 8. | KARADZIC, Aleksandar
  Son till
  Födelsedatum och födelseort: 14 maj 1973 i Sarajevo Centar, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien
  Pass nr: 0036395. Upphörde att gälla den 12 oktober 1998.
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr:
  Alias: Sasa
  Adress: |
| --- | --- |

8.

KARADZIC, Aleksandar

Son till

Födelsedatum och födelseort: 14 maj 1973 i Sarajevo Centar, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien

Pass nr: 0036395. Upphörde att gälla den 12 oktober 1998.

ID-kort nr:

Personligt ID-nr:

Alias: Sasa

Adress:

| 9. | KARADZIC, Ljiljana (namn som ogift: ZELEN)
  Dotter till Vojo och Anka
  Födelsedatum och födelseort: 27 november 1945 i Sarajevo Centar, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien.
  Pass nr/ID-nr:
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr:
  Alias:
  Adress: |
| --- | --- |

9.

KARADZIC, Ljiljana (namn som ogift: ZELEN)

Dotter till Vojo och Anka

Födelsedatum och födelseort: 27 november 1945 i Sarajevo Centar, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien.

Pass nr/ID-nr:

ID-kort nr:

Personligt ID-nr:

Alias:

Adress:

| 10. | KESEROVIC, Dragomir
  Son till Slavko
  Födelsedatum och födelseort: 8 juni 1957 i Piskavica/Banja Luka
  Pass nr: 4191306
  ID-kort nr: 04GCH5156
  Personligt ID-nr: 0806957100028
  Alias:
  Adress: |
| --- | --- |

10.

KESEROVIC, Dragomir

Son till Slavko

Födelsedatum och födelseort: 8 juni 1957 i Piskavica/Banja Luka

Pass nr: 4191306

ID-kort nr: 04GCH5156

Personligt ID-nr: 0806957100028

Alias:

Adress:

| 11. | KIJAC, Dragan
  Son till
  Födelsedatum och födelseort: 6 oktober 1955 i Sarajevo
  Pass nr:
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr:
  Alias:
  Adress: |
| --- | --- |

11.

KIJAC, Dragan

Son till

Födelsedatum och födelseort: 6 oktober 1955 i Sarajevo

Pass nr:

ID-kort nr:

Personligt ID-nr:

Alias:

Adress:

| 12. | KOJIC, Radomir
  Son till Milanko och Zlatana
  Födelsedatum och födelseort: 23 november 1950 i Bijela Voda, kantonen Sokolac, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien.
  Pass nr: 4742002, utfärdat 2002 i Sarajevo. Upphör att gälla 2007.
  ID-kort nr: 03DYA1935. Utfärdat den 7 juli 2003 i Sarajevo.
  Personligt ID-nr: 2311950173133
  Alias: Mineur eller Ratko
  Adress: 115 Trifka Grabeza, Pale eller Hotell Kristal, Jahorina |
| --- | --- |

12.

KOJIC, Radomir

Son till Milanko och Zlatana

Födelsedatum och födelseort: 23 november 1950 i Bijela Voda, kantonen Sokolac, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien.

Pass nr: 4742002, utfärdat 2002 i Sarajevo. Upphör att gälla 2007.

ID-kort nr: 03DYA1935. Utfärdat den 7 juli 2003 i Sarajevo.

Personligt ID-nr: 2311950173133

Alias: Mineur eller Ratko

Adress: 115 Trifka Grabeza, Pale eller Hotell Kristal, Jahorina

| 13. | KOVAC, Tomislav
  Son till Vaso
  Födelsedatum och födelseort: 4 december 1959 i Sarajevo, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien.
  Pass nr:
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr: 412959171315
  Alias: Tomo
  Adress: Bijela, Montenegro, och Pale, Bosnien och Hercegovina |
| --- | --- |

13.

KOVAC, Tomislav

Son till Vaso

Födelsedatum och födelseort: 4 december 1959 i Sarajevo, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien.

Pass nr:

ID-kort nr:

Personligt ID-nr: 412959171315

Alias: Tomo

Adress: Bijela, Montenegro, och Pale, Bosnien och Hercegovina

| 14. | KRASIC, Petar
  Son till
  Födelsedatum och födelseort:
  Pass nr:
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr:
  Alias:
  Adress: |
| --- | --- |

14.

KRASIC, Petar

Son till

Födelsedatum och födelseort:

Pass nr:

ID-kort nr:

Personligt ID-nr:

Alias:

Adress:

| 15. | KUJUNDZIC, Predrag
  Son till Vasilija
  Födelsedatum och födelseort: 30 januari 1961 i Suho Pole, Doboj, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien.
  Pass nr:
  ID-kort nr: 03GFB1318
  Personligt ID-nr: 30011961120044
  Alias: Predo
  Adress: Doboj, Bosnien och Hercegovina |
| --- | --- |

15.

KUJUNDZIC, Predrag

Son till Vasilija

Födelsedatum och födelseort: 30 januari 1961 i Suho Pole, Doboj, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien.

Pass nr:

ID-kort nr: 03GFB1318

Personligt ID-nr: 30011961120044

Alias: Predo

Adress: Doboj, Bosnien och Hercegovina

| 16. | LUKOVIC, Milorad Ulemek
  Son till
  Födelsedatum och födelseort: 15 maj 1968 i Belgrad, Serbien, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien
  Pass nr:
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr:
  Alias: Legija (Förfalskat ID-kort som IVANIC, Zeljko)
  Adress: På flykt |
| --- | --- |

16.

LUKOVIC, Milorad Ulemek

Son till

Födelsedatum och födelseort: 15 maj 1968 i Belgrad, Serbien, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien

Pass nr:

ID-kort nr:

Personligt ID-nr:

Alias: Legija (Förfalskat ID-kort som IVANIC, Zeljko)

Adress: På flykt

| 17. | MAKSAN, Ante
  Son till Blaz
  Födelsedatum och födelseort: 7 februari 1967 i Pakostane, nära Zadar
  Pass nr: 1944207
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr:
  Alias: Djoni
  Adress: Proloska 15, Pakostane, Zadar |
| --- | --- |

17.

MAKSAN, Ante

Son till Blaz

Födelsedatum och födelseort: 7 februari 1967 i Pakostane, nära Zadar

Pass nr: 1944207

ID-kort nr:

Personligt ID-nr:

Alias: Djoni

Adress: Proloska 15, Pakostane, Zadar

| 18. | MALIS, Milomir
  Son till Dejan Malis
  Födelsedatum och födelseort: 3 augusti 1966 i Bjelice
  Pass nr:
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr: 0308966131572
  Alias:
  Adress: Vojvode Putnika, Foca/Srbinje |
| --- | --- |

18.

MALIS, Milomir

Son till Dejan Malis

Födelsedatum och födelseort: 3 augusti 1966 i Bjelice

Pass nr:

ID-kort nr:

Personligt ID-nr: 0308966131572

Alias:

Adress: Vojvode Putnika, Foca/Srbinje

| 19. | MANDIC, Momcilo
  Son till
  Födelsedatum och födelseort: 1 maj 1954 i Kalinovik, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien
  Pass nr: 0121391, utfärdat den 12 maj 1999 i Srpsko Sarajevo, Bosnien och Hercegovina (annullerat)
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr: JMB 0105954171511
  Alias: Momo
  Adress: Diskoteket Gitros i Pale |
| --- | --- |

19.

MANDIC, Momcilo

Son till

Födelsedatum och födelseort: 1 maj 1954 i Kalinovik, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien

Pass nr: 0121391, utfärdat den 12 maj 1999 i Srpsko Sarajevo, Bosnien och Hercegovina (annullerat)

ID-kort nr:

Personligt ID-nr: JMB 0105954171511

Alias: Momo

Adress: Diskoteket Gitros i Pale

| 20. | MARIC, Milorad
  Son till Vinko Maric
  Födelsedatum och födelseort: 9 september 1957 i Visoko
  Pass nr: 4587936
  ID-kort nr: 04GKB5268
  Personligt ID-nr: 0909957171778
  Alias:
  Adress: Vuka Karadzica 148, Zvornik |
| --- | --- |

20.

MARIC, Milorad

Son till Vinko Maric

Födelsedatum och födelseort: 9 september 1957 i Visoko

Pass nr: 4587936

ID-kort nr: 04GKB5268

Personligt ID-nr: 0909957171778

Alias:

Adress: Vuka Karadzica 148, Zvornik

| 21. | MICEVIC, Jelenko
  Dotter till Luka och Desanka, namn som ogift: Simic
  Födelsedatum och födelseort: 8 augusti 1947, Borci nära Konjic, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien
  Pass nr: 4166874
  ID-kort nr: 03BIA3452
  Personligt ID-nr: 0808947710266
  Alias: Filaret
  Adress: Klostret Milesevo, Serbien och Montenegro |
| --- | --- |

21.

MICEVIC, Jelenko

Dotter till Luka och Desanka, namn som ogift: Simic

Födelsedatum och födelseort: 8 augusti 1947, Borci nära Konjic, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien

Pass nr: 4166874

ID-kort nr: 03BIA3452

Personligt ID-nr: 0808947710266

Alias: Filaret

Adress: Klostret Milesevo, Serbien och Montenegro

| 22. | NINKOVIC, Milan
  Son till Simo
  Födelsedatum och födelseort: 15 juni 1943 i Doboj
  Pass nr: 3944452
  ID-kort nr: 04GFE3783
  Personligt ID-nr: 1506943120018
  Alias:
  Adress: |
| --- | --- |

22.

NINKOVIC, Milan

Son till Simo

Födelsedatum och födelseort: 15 juni 1943 i Doboj

Pass nr: 3944452

ID-kort nr: 04GFE3783

Personligt ID-nr: 1506943120018

Alias:

Adress:

| 23. | OSTOJIC, Velibor
  Son till Jozo
  Födelsedatum och födelseort: 8 augusti 1945 i Celebici, Foca
  Pass nr:
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr:
  Alias:
  Adress: |
| --- | --- |

23.

OSTOJIC, Velibor

Son till Jozo

Födelsedatum och födelseort: 8 augusti 1945 i Celebici, Foca

Pass nr:

ID-kort nr:

Personligt ID-nr:

Alias:

Adress:

| 24. | OSTOJIC, Zoran
  Son till Mico Ostojic
  Födelsedatum och födelseort: 29 mars 1961 i Sarajevo
  Pass nr:
  ID-kort nr: 04BSF6085
  Personligt ID-nr: 2903961172656
  Alias:
  Adress: Malta 25, Sarajevo |
| --- | --- |

24.

OSTOJIC, Zoran

Son till Mico Ostojic

Födelsedatum och födelseort: 29 mars 1961 i Sarajevo

Pass nr:

ID-kort nr: 04BSF6085

Personligt ID-nr: 2903961172656

Alias:

Adress: Malta 25, Sarajevo

| 25. | PAVLOVIC, Petko
  Son till Milovan Pavlovic
  Födelsedatum och födelseort: 6 juni 1957 i Ratkovici
  Pass nr: 4588517
  ID-kort nr: 03GKA9274
  Personligt ID-nr: 0606957183137
  Alias:
  Adress: Vuka Karadjica 148, Zvornik |
| --- | --- |

25.

PAVLOVIC, Petko

Son till Milovan Pavlovic

Födelsedatum och födelseort: 6 juni 1957 i Ratkovici

Pass nr: 4588517

ID-kort nr: 03GKA9274

Personligt ID-nr: 0606957183137

Alias:

Adress: Vuka Karadjica 148, Zvornik

| 26. | PETRAC, Hrvoje
  Son till
  Födelsedatum och födelseort: 25 augusti 1955 i Slavonski Brod
  Pass nr: Kroatiskt pass nr 01190016
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr:
  Alias:
  Adress: |
| --- | --- |

26.

PETRAC, Hrvoje

Son till

Födelsedatum och födelseort: 25 augusti 1955 i Slavonski Brod

Pass nr: Kroatiskt pass nr 01190016

ID-kort nr:

Personligt ID-nr:

Alias:

Adress:

| 27. | POPOVIC, Cedomir
  Son till Radomir Popovic
  Födelsedatum och födelseort: 24 mars 1950 i Petrovici
  Pass nr:
  ID-kort nr: 04FAA3580
  Personligt ID-nr: 2403950151018
  Alias:
  Adress: Crnogorska 36, Bileca |
| --- | --- |

27.

POPOVIC, Cedomir

Son till Radomir Popovic

Födelsedatum och födelseort: 24 mars 1950 i Petrovici

Pass nr:

ID-kort nr: 04FAA3580

Personligt ID-nr: 2403950151018

Alias:

Adress: Crnogorska 36, Bileca

| 28. | PUHALO, Branislav
  Son till Djuro
  Födelsedatum och födelseort: 30 augusti 1963 i Foca
  Pass nr:
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr: 3008963171929
  Alias:
  Adress: |
| --- | --- |

28.

PUHALO, Branislav

Son till Djuro

Födelsedatum och födelseort: 30 augusti 1963 i Foca

Pass nr:

ID-kort nr:

Personligt ID-nr: 3008963171929

Alias:

Adress:

| 29. | RADOVIC, Nade
  Son till Milorad Radovic
  Födelsedatum och födelseort: 26 januari 1951 i Foca
  Pass nr: äldre 0123256 (annullerat)
  ID-kort nr: 03GJA2918
  Personligt ID-nr: 2601951131548
  Alias:
  Adress: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje |
| --- | --- |

29.

RADOVIC, Nade

Son till Milorad Radovic

Födelsedatum och födelseort: 26 januari 1951 i Foca

Pass nr: äldre 0123256 (annullerat)

ID-kort nr: 03GJA2918

Personligt ID-nr: 2601951131548

Alias:

Adress: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje

| 30. | RATIC, Branko
  Son till
  Födelsedatum och födelseort: 26 november 1957 i Mihaljevci sl Pozega, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien.
  Pass nr: 0442022, utfärdat den 17 september 1999 i Banja Luka.
  ID-kort nr: 03GCA8959
  Personligt ID-nr: 2611957173132
  Alias:
  Adress: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosnien och Hercegovina |
| --- | --- |

30.

RATIC, Branko

Son till

Födelsedatum och födelseort: 26 november 1957 i Mihaljevci sl Pozega, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien.

Pass nr: 0442022, utfärdat den 17 september 1999 i Banja Luka.

ID-kort nr: 03GCA8959

Personligt ID-nr: 2611957173132

Alias:

Adress: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosnien och Hercegovina

| 31. | ROGULJIC, Slavko
  Son till
  Födelsedatum och födelseort: 15 maj 1952 i Srpska Crnja Hetin, Serbien, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien
  Pass nr: Giltigt pass 3747158, utfärdat den 12 april 2002 i Banja Luka. Upphör att gälla den 12 april 2007. Ogiltigt pass 0020222, utfärdat den 25 augusti 1988 i Banja Luka. Upphörde att gälla den 25 augusti 2003.
  ID-kort nr: 04EFA1053
  Personligt ID-nr: 1505952103022
  Alias:
  Adress: 21 Vojvode Misica, Laktasi, Bosnien och Hercegovina |
| --- | --- |

31.

ROGULJIC, Slavko

Son till

Födelsedatum och födelseort: 15 maj 1952 i Srpska Crnja Hetin, Serbien, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien

Pass nr: Giltigt pass 3747158, utfärdat den 12 april 2002 i Banja Luka. Upphör att gälla den 12 april 2007. Ogiltigt pass 0020222, utfärdat den 25 augusti 1988 i Banja Luka. Upphörde att gälla den 25 augusti 2003.

ID-kort nr: 04EFA1053

Personligt ID-nr: 1505952103022

Alias:

Adress: 21 Vojvode Misica, Laktasi, Bosnien och Hercegovina

| 32. | SAROVIC, Mirko
  Son till
  Födelsedatum och födelseort: 16 september 1956 i Rusanovici-Rogatica
  Pass nr: 4363471, utfärdat i Srpsko Sarajevo, upphör att gälla den 8 oktober 2008
  ID-kort nr: 04PEA4585
  Personligt ID-nr: 1609956172657
  Alias:
  Adress: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo |
| --- | --- |

32.

SAROVIC, Mirko

Son till

Födelsedatum och födelseort: 16 september 1956 i Rusanovici-Rogatica

Pass nr: 4363471, utfärdat i Srpsko Sarajevo, upphör att gälla den 8 oktober 2008

ID-kort nr: 04PEA4585

Personligt ID-nr: 1609956172657

Alias:

Adress: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo

| 33. | SKOCAJIC, Mrksa
  Son till Dejan Skocajic
  Födelsedatum och födelseort: 5 augusti 1953 i Blagaj
  Pass nr: 3681597
  ID-kort nr: 04GDB9950
  Personligt ID-nr: 0508953150038
  Alias:
  Adress: Trebinjskih Brigade, Trebinje |
| --- | --- |

33.

SKOCAJIC, Mrksa

Son till Dejan Skocajic

Födelsedatum och födelseort: 5 augusti 1953 i Blagaj

Pass nr: 3681597

ID-kort nr: 04GDB9950

Personligt ID-nr: 0508953150038

Alias:

Adress: Trebinjskih Brigade, Trebinje

| 34. | SPAJIC, Ratomir
  Son till Krsto
  Födelsedatum och födelseort: 8 april 1957 i Konjic
  Pass nr: 3667966
  ID-kort nr: 04DYA7675
  Personligt ID-nr: 0804957172662
  Alias:
  Adress: |
| --- | --- |

34.

SPAJIC, Ratomir

Son till Krsto

Födelsedatum och födelseort: 8 april 1957 i Konjic

Pass nr: 3667966

ID-kort nr: 04DYA7675

Personligt ID-nr: 0804957172662

Alias:

Adress:

| 35. | VRACAR, Milenko
  Son till
  Födelsedatum och födelseort: 15 maj 1956 i Nisavici, Prijedor, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien
  Pass nr: Giltigt pass 3865548 utfärdat den 29 augusti 2002 i Banja Luka. Upphör att gälla den 29 augusti 2007. Ogiltiga pass: 0280280, utfärdat den 4 december 1999 i Banja Luka (upphör att gälla den 4 december 2004), och 0062130, utfärdat den 16 september 1998 i Banja Luka.
  ID-kort nr: 03GCE6934
  Personligt ID-nr: 1505956160012
  Alias:
  Adress: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosnien och Hercegovina |
| --- | --- |

35.

VRACAR, Milenko

Son till

Födelsedatum och födelseort: 15 maj 1956 i Nisavici, Prijedor, Bosnien och Hercegovina, Socialistiska förbundsrepubliken Jugoslavien

Pass nr: Giltigt pass 3865548 utfärdat den 29 augusti 2002 i Banja Luka. Upphör att gälla den 29 augusti 2007. Ogiltiga pass: 0280280, utfärdat den 4 december 1999 i Banja Luka (upphör att gälla den 4 december 2004), och 0062130, utfärdat den 16 september 1998 i Banja Luka.

ID-kort nr: 03GCE6934

Personligt ID-nr: 1505956160012

Alias:

Adress: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosnien och Hercegovina

| 36. | ZOGOVIC, Milan
  Son till Jovan
  Födelsedatum och födelseort: 7 oktober 1939 i Dobrusa
  Pass nr:
  ID-kort nr:
  Personligt ID-nr:
  Alias:
  Adress: |
| --- | --- |

36.

ZOGOVIC, Milan

Son till Jovan

Födelsedatum och födelseort: 7 oktober 1939 i Dobrusa

Pass nr:

ID-kort nr:

Personligt ID-nr:

Alias:

Adress:

---

Rättelser

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/57

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 103/2005 av den 21 januari 2005 om inledande av en stående anbudsinfordran för försäljning på den inre marknaden av paddyris som innehas av det grekiska interventionsorganet

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 20 av den 22 januari 2005
  )

På sidan 5, artikel 2.3, skall det

i stället för:

”Tfn (30-10) 212 47 87 och 212 47 89

Fax (30-10) 862 93 73”,

vara:

”Tfn +30(210) 212 48 46 och +30(210) 212 47 88

Fax +30(210) 212 47 91”

---

| 2.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 29/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 29/57

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 165/2005 av den 31 januari 2005 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som skall gälla från den 1 februari 2005

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 28 av den 1 februari 2005
  )

På sidan 16 i bilaga I, KN-nummer 1001 10 00, produktbeteckning ”av låg kvalitet”, i kolumnen Tull på import (EUR/t) skall det

i stället för:

”6,58”

vara:

”6,08”

---