# Úřední věstník L 46/17.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 46 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4817. února 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 46

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4817. února 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 257/2005 ze dne 4. února 2005 o stanovení opravných koeficientů použitelných ode dne 1. července 2004 na odměny úředníků a smluvních a dočasných zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích a na odměny části úředníků setrvávajících na pracovním místě v deseti nových členských státech po dobu nejvýše patnácti měsíců od přistoupení | 1 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 258/2005 ze dne 14. února 2005, kterým se mění antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000 z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny | 7 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 259/2005 ze dne 16. února 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 29 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 260/2005 ze dne 16. února 2005, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o zrychlené testy (
  1
  ) | 31 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 261/2005 ze dne 16. února 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 43/2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001, pokud jde o podpory místní produkce rostlinných produktů v nejvzdálenějších regionech Evropské unie | 34 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 262/2005 ze dne 16. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro olivový olej | 36 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 263/2005 ze dne 16. února 2005, kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95 | 38 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 264/2005 ze dne 16. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa použitelné od 17. února 2005 | 40 |
| | * | Směrnice Komise 2005/11/ES ze dne 16. února 2005, kterou se za účelem přizpůsobení technickému pokroku mění směrnice Rady 92/23/EHS o pneumatikách pro motorová vozidla a jejich přípojná vozidla a o jejich montáži (
  1
  ) | 42 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 257/2005 ze dne 4. února 2005 o stanovení opravných koeficientů použitelných ode dne 1. července 2004 na odměny úředníků a smluvních a dočasných zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích a na odměny části úředníků setrvávajících na pracovním místě v deseti nových členských státech po dobu nejvýše patnácti měsíců od přistoupení

1

*

Nařízení Rady (ES) č. 258/2005 ze dne 14. února 2005, kterým se mění antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000 z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny

7

Nařízení Komise (ES) č. 259/2005 ze dne 16. února 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

29

*

Nařízení Komise (ES) č. 260/2005 ze dne 16. února 2005, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o zrychlené testy (
  1
  )

1

31

*

Nařízení Komise (ES) č. 261/2005 ze dne 16. února 2005, kterým se mění nařízení (ES) č. 43/2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001, pokud jde o podpory místní produkce rostlinných produktů v nejvzdálenějších regionech Evropské unie

34

Nařízení Komise (ES) č. 262/2005 ze dne 16. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro olivový olej

36

Nařízení Komise (ES) č. 263/2005 ze dne 16. února 2005, kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95

38

Nařízení Komise (ES) č. 264/2005 ze dne 16. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa použitelné od 17. února 2005

40

*

Směrnice Komise 2005/11/ES ze dne 16. února 2005, kterou se za účelem přizpůsobení technickému pokroku mění směrnice Rady 92/23/EHS o pneumatikách pro motorová vozidla a jejich přípojná vozidla a o jejich montáži (
  1
  )

1

42

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | 2005/132/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 16. února 2005, kterým se zrušuje rozhodnutí Komise 2000/137/ES o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s dovozy některých bezešvých rour a trubek ze železa a nelegované oceli pocházející z Chorvatska a Ukrajiny do Společenství | 44 |
| | * | 2005/133/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 16. února 2005, kterým se částečně pozastavuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 258/2005 na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny | 46 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

*

2005/132/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 16. února 2005, kterým se zrušuje rozhodnutí Komise 2000/137/ES o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s dovozy některých bezešvých rour a trubek ze železa a nelegované oceli pocházející z Chorvatska a Ukrajiny do Společenství

44

*

2005/133/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 16. února 2005, kterým se částečně pozastavuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 258/2005 na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny

46

| | | Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii |
| --- | --- | --- |
| | * | Rozhodnutí Rady 2005/134/SZBP ze dne 20. prosince 2004 o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou o rámci pro účast Bulharské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí | 49 |
| Dohoda mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou o rámci účasti Bulharské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí | 50 |

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

*

Rozhodnutí Rady 2005/134/SZBP ze dne 20. prosince 2004 o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou o rámci pro účast Bulharské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí

49

Dohoda mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou o rámci účasti Bulharské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 46/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES, EURATOM) č. 257/2005

ze dne 4. února 2005

o stanovení opravných koeficientů použitelných ode dne 1. července 2004 na odměny úředníků a smluvních a dočasných zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích a na odměny části úředníků setrvávajících na pracovním místě v deseti nových členských státech po dobu nejvýše patnácti měsíců od přistoupení

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,

s ohledem na služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců těchto Společenství stanovené nařízením (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (1), naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 857/2004, a zejména na čl. 13 první pododstavec přílohy X uvedeného řádu,

s ohledem na akt o přistoupení z roku 2003, a zejména na čl. 33 odst. 4 tohoto aktu,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Je třeba zohlednit vývoj životních nákladů ve třetích zemích, a stanovit proto opravné koeficienty, které se použijí s účinkem od 1. července 2004 na odměny úředníků a smluvních a dočasných zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích, které jsou vypláceny v měně země, v níž jsou vykonávány služební povinnosti, a na odměny části úředníků setrvávajících na pracovním místě v deseti nových členských státech po dobu nejvýše patnácti měsíců od přistoupení. |
| --- | --- |

(1)

Je třeba zohlednit vývoj životních nákladů ve třetích zemích, a stanovit proto opravné koeficienty, které se použijí s účinkem od 1. července 2004 na odměny úředníků a smluvních a dočasných zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích, které jsou vypláceny v měně země, v níž jsou vykonávány služební povinnosti, a na odměny části úředníků setrvávajících na pracovním místě v deseti nových členských státech po dobu nejvýše patnácti měsíců od přistoupení.

| (2) | Opravné koeficienty, na něž se vztahuje platba na základě nařízení (ES, Euratom) č. 1785/2004 (2), mohou se zpětným účinkem upravit odměny v kladném nebo záporném směru. |
| --- | --- |

(2)

Opravné koeficienty, na něž se vztahuje platba na základě nařízení (ES, Euratom) č. 1785/2004 (2), mohou se zpětným účinkem upravit odměny v kladném nebo záporném směru.

| (3) | Dojde-li v důsledku nových opravných koeficientů ke zvýšení odměn, měl by být stanoven doplatek. |
| --- | --- |

(3)

Dojde-li v důsledku nových opravných koeficientů ke zvýšení odměn, měl by být stanoven doplatek.

| (4) | Dojde-li v důsledku nových opravných koeficientů ke snížení odměn, mělo by být stanoveno vrácení přeplatku v období mezi 1. červencem 2004 a dnem vstupu tohoto nařízení v platnost. |
| --- | --- |

(4)

Dojde-li v důsledku nových opravných koeficientů ke snížení odměn, mělo by být stanoveno vrácení přeplatku v období mezi 1. červencem 2004 a dnem vstupu tohoto nařízení v platnost.

| (5) | Je třeba stanovit, aby se případné vrácení přeplatku týkalo pouze období o maximální délce šesti měsíců, jež předcházelo vstupu tohoto nařízení v platnost, a aby jeho účinky mohly být rozloženy na období o maximální délce dvanácti měsíců od tohoto dne, podobně jako v případě ustanovení týkajících se opravných koeficientů použitelných uvnitř Společenství na odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, |
| --- | --- |

(5)

Je třeba stanovit, aby se případné vrácení přeplatku týkalo pouze období o maximální délce šesti měsíců, jež předcházelo vstupu tohoto nařízení v platnost, a aby jeho účinky mohly být rozloženy na období o maximální délce dvanácti měsíců od tohoto dne, podobně jako v případě ustanovení týkajících se opravných koeficientů použitelných uvnitř Společenství na odměny a důchody úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Opravné koeficienty použitelné na odměny úředníků a smluvních a dočasných zaměstnanců Evropských společenství vykonávajících služební povinnosti ve třetích zemích a na odměny části úředníků setrvávajících na pracovních místech v deseti nových členských státech po dobu nejvýše patnácti měsíců od přistoupení, které se vyplácejí v měně státu, v němž jsou vykonávány služební povinnosti, se stanoví v příloze s účinkem od 1. července 2004.

Směnné kurzy používané pro výpočet těchto odměn se stanoví v souladu s prováděcími pravidly k finančnímu nařízení a odpovídají dni uvedenému v prvním pododstavci.

Článek 2

1.   Orgány provedou zpětné platby v případě zvýšení odměn v důsledku opravných koeficientů stanovených v příloze.

2.   Orgány zpětně upraví směrem dolů odměny v případě snížení odměn, jež bylo způsobeno opravnými koeficienty stanovenými v příloze, pro období mezi 1. červencem 2004 a dnem vstupu tohoto nařízení v platnost.

Zpětné úpravy, z nichž vyplývá povinnost vrátit přeplatky, se týkají období o maximální délce šesti měsíců, jež předchází dni vstupu tohoto nařízení v platnost. Vrácení se rozloží na období o maximální délce dvanácti měsíců počínaje stejným dnem.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. února 2005.

Za Radu

J. ASSELBORN

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1. Služební a pracovní řád naposledy pozměněné nařízením (ES, Euratom) č. 857/2004 (Úř. věst L 161, 30.4.2004, s. 11).

1

(2)  Úř. věst. L 317, 16.10.2004, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

| Místo výkonu služebních povinností | Opravné koeficienty červenec 2004 |
| --- | --- |
| Afghánistán (1) | 0,0 |
| Albánie | 87,7 |
| Alžírsko | 83,4 |
| Angola | 111,4 |
| Argentina | 58,0 |
| Arménie (1) | 0,0 |
| Austrálie | 93,7 |
| Bangladéš | 53,0 |
| Barbados | 111,9 |
| Benin | 87,0 |
| Bolívie | 48,2 |
| Bosna a Hercegovina | 72,2 |
| Botswana | 68,7 |
| Brazílie | 55,1 |
| Bulharsko | 74,0 |
| Burkina Faso | 82,0 |
| Burundi (1) | 0,0 |
| Bývalá jugoslávská republika Makedonie | 73,5 |
| Čad | 114,2 |
| Česká republika | 80,9 |
| Čína | 74,5 |
| Dominikánská republika | 48,5 |
| Džibutsko | 94,5 |
| Egypt | 45,6 |
| Ekvádor | 68,1 |
| Eritrea | 39,0 |
| Estonsko | 75,2 |
| Etiopie | 68,1 |
| Fidži | 70,3 |
| Filipíny | 47,2 |
| Gabon | 112,8 |
| Gambie | 36,8 |
| Ghana | 67,2 |
| Gruzie | 88,2 |
| Guatemala | 71,6 |
| Guinea | 76,6 |
| Guinea-Bissau | 137,0 |
| Guyana | 57,3 |
| Haiti | 101,4 |
| Honduras (1) | 0,0 |
| Hongkong | 84,2 |
| Chile | 69,5 |
| Chorvatsko | 99,0 |
| Indie | 47,6 |
| Indonésie | 74,7 |
| Izrael | 88,5 |
| Jamajka | 82,7 |
| Japonsko (Naka) | 125,6 |
| Japonsko (Tokyo) | 133,9 |
| Jemen | 0,0 |
| Jižní Afrika | 69,2 |
| Jižní Korea | 90,2 |
| Jordánsko | 73,2 |
| Kambodža | 64,3 |
| Kamerun | 97,9 |
| Kanada | 75,9 |
| Kapverdy | 74,0 |
| Kazachstán | 96,1 |
| Keňa | 72,5 |
| Kolumbie | 57,5 |
| Kongo | 128,5 |
| Konžská demokratická republika | 137,5 |
| Kostarika | 68,7 |
| Kuba | 88,5 |
| Kypr | 100,1 |
| Kyrgyzstán (1) | 0,0 |
| Laos | 67,4 |
| Lesotho | 72,6 |
| Libanon | 88,9 |
| Libérie (1) | 0,0 |
| Litva | 73,7 |
| Lotyšsko | 72,4 |
| Madagaskar | 56,8 |
| Maďarsko | 74,4 |
| Malajsie | 71,4 |
| Malawi | 72,4 |
| Mali | 89,0 |
| Malta | 97,5 |
| Maroko | 82,7 |
| Mauricius | 73,2 |
| Mauritánie | 58,2 |
| Mexiko | 71,1 |
| Mosambik | 75,5 |
| Namibie | 83,4 |
| Nepál | 65,3 |
| Niger | 87,6 |
| Nigérie | 69,0 |
| Nikaragua | 64,7 |
| Norsko | 125,1 |
| Nová Kaledonie | 119,8 |
| Nový Zéland (1) | 0,0 |
| Pákistán | 50,1 |
| Papua-Nová Guinea | 76,5 |
| Paraguay | 62,8 |
| Peru | 78,8 |
| Pobřeží slonoviny | 108,1 |
| Polsko | 69,2 |
| Rumunsko | 49,8 |
| Rusko | 102,5 |
| Rwanda | 77,6 |
| Salvador (1) | 0,0 |
| Saúdská Arábie | 86,0 |
| Senegal | 78,7 |
| Sierra Leone | 70,4 |
| Singapur | 93,6 |
| Slovensko | 84,9 |
| Slovinsko | 82,3 |
| Somálsko (1) | 0,0 |
| Spojené státy americké (New York) | 103,5 |
| Spojené státy americké (Washington) | 99,5 |
| Srbsko a Černá Hora | 61,8 |
| Středoafrická republika | 109,3 |
| Srí Lanka | 53,6 |
| Súdán | 38,6 |
| Surinam | 53,1 |
| Svazijsko | 70,0 |
| Sýrie | 64,3 |
| Šalamounovy ostrovy | 80,8 |
| Švýcarsko | 117,3 |
| Tádžikistán (1) | 0,0 |
| Tchaj-wan | 86,1 |
| Tanzanie | 57,9 |
| Thajsko | 57,9 |
| Togo | 96,9 |
| Trinidad a Tobago | 69,3 |
| Tunisko | 73,8 |
| Turecko | 78,5 |
| Uganda | 71,9 |
| Ukrajina | 92,0 |
| Uruguay | 58,5 |
| Vanuatu | 114,7 |
| Venezuela | 63,1 |
| Vietnam | 51,0 |
| Zambie | 47,1 |
| Západní břeh Jordánu a pásmo Gazy | 86,0 |
| Zimbabwe | 51,9 |

Místo výkonu služebních povinností

Opravné koeficienty červenec 2004

Afghánistán (1)

0,0

Albánie

87,7

Alžírsko

83,4

Angola

111,4

Argentina

58,0

Arménie (1)

0,0

Austrálie

93,7

Bangladéš

53,0

Barbados

111,9

Benin

87,0

Bolívie

48,2

Bosna a Hercegovina

72,2

Botswana

68,7

Brazílie

55,1

Bulharsko

74,0

Burkina Faso

82,0

Burundi (1)

0,0

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

73,5

Čad

114,2

Česká republika

80,9

Čína

74,5

Dominikánská republika

48,5

Džibutsko

94,5

Egypt

45,6

Ekvádor

68,1

Eritrea

39,0

Estonsko

75,2

Etiopie

68,1

Fidži

70,3

Filipíny

47,2

Gabon

112,8

Gambie

36,8

Ghana

67,2

Gruzie

88,2

Guatemala

71,6

Guinea

76,6

Guinea-Bissau

137,0

Guyana

57,3

Haiti

101,4

Honduras (1)

0,0

Hongkong

84,2

Chile

69,5

Chorvatsko

99,0

Indie

47,6

Indonésie

74,7

Izrael

88,5

Jamajka

82,7

Japonsko (Naka)

125,6

Japonsko (Tokyo)

133,9

Jemen

0,0

Jižní Afrika

69,2

Jižní Korea

90,2

Jordánsko

73,2

Kambodža

64,3

Kamerun

97,9

Kanada

75,9

Kapverdy

74,0

Kazachstán

96,1

Keňa

72,5

Kolumbie

57,5

Kongo

128,5

Konžská demokratická republika

137,5

Kostarika

68,7

Kuba

88,5

Kypr

100,1

Kyrgyzstán (1)

0,0

Laos

67,4

Lesotho

72,6

Libanon

88,9

Libérie (1)

0,0

Litva

73,7

Lotyšsko

72,4

Madagaskar

56,8

Maďarsko

74,4

Malajsie

71,4

Malawi

72,4

Mali

89,0

Malta

97,5

Maroko

82,7

Mauricius

73,2

Mauritánie

58,2

Mexiko

71,1

Mosambik

75,5

Namibie

83,4

Nepál

65,3

Niger

87,6

Nigérie

69,0

Nikaragua

64,7

Norsko

125,1

Nová Kaledonie

119,8

Nový Zéland (1)

0,0

Pákistán

50,1

Papua-Nová Guinea

76,5

Paraguay

62,8

Peru

78,8

Pobřeží slonoviny

108,1

Polsko

69,2

Rumunsko

49,8

Rusko

102,5

Rwanda

77,6

Salvador (1)

0,0

Saúdská Arábie

86,0

Senegal

78,7

Sierra Leone

70,4

Singapur

93,6

Slovensko

84,9

Slovinsko

82,3

Somálsko (1)

0,0

Spojené státy americké (New York)

103,5

Spojené státy americké (Washington)

99,5

Srbsko a Černá Hora

61,8

Středoafrická republika

109,3

Srí Lanka

53,6

Súdán

38,6

Surinam

53,1

Svazijsko

70,0

Sýrie

64,3

Šalamounovy ostrovy

80,8

Švýcarsko

117,3

Tádžikistán (1)

0,0

Tchaj-wan

86,1

Tanzanie

57,9

Thajsko

57,9

Togo

96,9

Trinidad a Tobago

69,3

Tunisko

73,8

Turecko

78,5

Uganda

71,9

Ukrajina

92,0

Uruguay

58,5

Vanuatu

114,7

Venezuela

63,1

Vietnam

51,0

Zambie

47,1

Západní břeh Jordánu a pásmo Gazy

86,0

Zimbabwe

51,9

---

(1)  Údaj není znám.

---

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 46/7

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 258/2005

ze dne 14. února 2005,

kterým se mění antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000 z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 a čl. 11 odst. 7 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Předchozí šetření a stávající opatření

| (1) | Stávající platná opatření týkající se dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny jsou konečnými antidumpingovými cly uloženými nařízením Rady (ES) č. 348/2000 (2) a jedním závazkem přijatým od vývozce z Chorvatska rozhodnutím Komise 2000/137/ES (3). Celní sazba, která se vztahuje na dovoz z Chorvatska, je 23 %, zatímco celní sazba, která se vztahuje na dovoz z Ukrajiny, činí 38,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Stávající platná opatření týkající se dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny jsou konečnými antidumpingovými cly uloženými nařízením Rady (ES) č. 348/2000 (2) a jedním závazkem přijatým od vývozce z Chorvatska rozhodnutím Komise 2000/137/ES (3). Celní sazba, která se vztahuje na dovoz z Chorvatska, je 23 %, zatímco celní sazba, která se vztahuje na dovoz z Ukrajiny, činí 38,5 %.

2.   Zahájení

| (2) | Dne 23. listopadu 2002 Komise v Úředním věstníku Evropských společenství
   (4) zveřejnila oznámení o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny a zahájila šetření. |
| --- | --- |

(2)

Dne 23. listopadu 2002 Komise v Úředním věstníku Evropských společenství
   (4) zveřejnila oznámení o zahájení prozatímního přezkumu antidumpingových opatření použitelných na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny a zahájila šetření.

| (3) | Šetření bylo zahájeno na žádost, kterou jménem výrobců představujících více než 75 % celkového objemu výroby Společenství podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky. |
| --- | --- |

(3)

Šetření bylo zahájeno na žádost, kterou jménem výrobců představujících více než 75 % celkového objemu výroby Společenství podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky.

| (4) | Je nutno podotknout, že ve stejný den, tj. 23. listopadu 2002, byl zahájen jiný přezkum, který se týkal platných opatření týkajících se dovozů stejného výrobku, tj. některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Polska, Ruska, České republiky, Rumunska a Slovenské republiky (5). Opatření namířená proti Polsku, České republice a Slovenské republice pozbyla platnosti v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004. Na základě nařízení (ES) č. 1322/2004 (6) se stávající opatření týkající se dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Rumunska ode dne 21. července 2004 dočasně neuplatňují. Přezkum těchto opatření stále probíhá. |
| --- | --- |

(4)

Je nutno podotknout, že ve stejný den, tj. 23. listopadu 2002, byl zahájen jiný přezkum, který se týkal platných opatření týkajících se dovozů stejného výrobku, tj. některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Polska, Ruska, České republiky, Rumunska a Slovenské republiky (5). Opatření namířená proti Polsku, České republice a Slovenské republice pozbyla platnosti v důsledku rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004. Na základě nařízení (ES) č. 1322/2004 (6) se stávající opatření týkající se dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Rumunska ode dne 21. července 2004 dočasně neuplatňují. Přezkum těchto opatření stále probíhá.

3.   Strany dotčené řízením

| (5) | Komise oficiálně oznámila vyvážejícím výrobcům v Chorvatsku a na Ukrajině, výrobcům, dovozcům, dodavatelům a uživatelům ve Společenství, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a orgánům v Chorvatsku a na Ukrajině, že šetření bylo zahájeno. Účastníkům řízení byla poskytnuta možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě, která byla stanovena v oznámení o zahájení šetření. |
| --- | --- |

(5)

Komise oficiálně oznámila vyvážejícím výrobcům v Chorvatsku a na Ukrajině, výrobcům, dovozcům, dodavatelům a uživatelům ve Společenství, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a orgánům v Chorvatsku a na Ukrajině, že šetření bylo zahájeno. Účastníkům řízení byla poskytnuta možnost písemně vyjádřit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě, která byla stanovena v oznámení o zahájení šetření.

| (6) | Komise rozeslala dotazníky všem účastníkům řízení, o nichž je známo, že se jich týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření. Odpovědi zaslalo pět výrobců ze Společenství, jeden dovozce, jeden vyvážející výrobce z Chorvatska, tři vyvážející výrobci z Ukrajiny a tři obchodní společnosti spřízněné s ukrajinskými výrobci. |
| --- | --- |

(6)

Komise rozeslala dotazníky všem účastníkům řízení, o nichž je známo, že se jich týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření. Odpovědi zaslalo pět výrobců ze Společenství, jeden dovozce, jeden vyvážející výrobce z Chorvatska, tři vyvážející výrobci z Ukrajiny a tři obchodní společnosti spřízněné s ukrajinskými výrobci.

| (7) | Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nutné pro stanovení toho, zda se jedná o dumping, a výsledné újmy, a provedla kontrolu v prostorách těchto společností:






  a) | výrobců ze Společenství






  — | Dalmine Spa, Itálie |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nutné pro stanovení toho, zda se jedná o dumping, a výsledné újmy, a provedla kontrolu v prostorách těchto společností:

a)

výrobců ze Společenství

—

Dalmine Spa, Itálie

| — | Productos Tubulares S.A., Španělsko |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares S.A., Španělsko

| — | Tubos Reunidos S.A., Španělsko |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Španělsko

| — | Vallourec & Mannesmann, Německo |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Německo

| — | Vallourec & Mannesmann, Francie |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Francie

| b) | nespřízněných dovozců ze Společenství






  — | Comercial de Tubos S.A., Španělsko |
| --- | --- | --- |

b)

nespřízněných dovozců ze Společenství

—

Comercial de Tubos S.A., Španělsko

| c) | vyvážejícího výrobce z Chorvatska






  — | Mechel Željezara Ltd., Sisak |
| --- | --- | --- |

c)

vyvážejícího výrobce z Chorvatska

—

Mechel Željezara Ltd., Sisak

| d) | vyvážejících výrobců z Ukrajiny






  — | CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol |
| --- | --- | --- |

d)

vyvážejících výrobců z Ukrajiny

—

CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol

| — | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dněpropetrovsk |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dněpropetrovsk

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dněpropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dněpropetrovsk

| e) | spřízněných obchodníků z Ukrajiny






  — | Time Ltd., Dněpropetrovsk |
| --- | --- | --- |

e)

spřízněných obchodníků z Ukrajiny

—

Time Ltd., Dněpropetrovsk

| — | SGIP Interpipe, Dněpropetrovsk |
| --- | --- |

—

SGIP Interpipe, Dněpropetrovsk

| f) | spřízněného obchodníka ze Švýcarska






  — | SEPCO, Lugano |
| --- | --- | --- |

f)

spřízněného obchodníka ze Švýcarska

—

SEPCO, Lugano

4.   Období šetření

| (8) | Šetření dumpingu a újmy se zabývalo obdobím od 1. října 2001 do 30. září 2002 (dále jen „období šetření“). Posouzení trendů důležitých z hlediska vyhodnocení újmy zahrnulo období od 1. ledna 1999 do konce období šetření (dále jen „uvažované období“). |
| --- | --- |

(8)

Šetření dumpingu a újmy se zabývalo obdobím od 1. října 2001 do 30. září 2002 (dále jen „období šetření“). Posouzení trendů důležitých z hlediska vyhodnocení újmy zahrnulo období od 1. ledna 1999 do konce období šetření (dále jen „uvažované období“).

5.   Dotyčný výrobek a obdobný výrobek

5.1.   Dotyčný výrobek

| (9) | Přezkoumávané výrobky jsou:






  a) | bezešvé trubky, ze železa nebo nelegované oceli, používané pro ropovody a plynovody, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm; |
| --- | --- | --- |

(9)

Přezkoumávané výrobky jsou:

a)

bezešvé trubky, ze železa nebo nelegované oceli, používané pro ropovody a plynovody, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm;

| b) | bezešvé trubky s kruhovým průřezem, ze železa nebo nelegované oceli, tažené nebo válcované za studena, jiné než přesné kalibrované trubky; |
| --- | --- |

b)

bezešvé trubky s kruhovým průřezem, ze železa nebo nelegované oceli, tažené nebo válcované za studena, jiné než přesné kalibrované trubky;

| c) | ostatní trubky s kruhovým průřezem, ze železa nebo nelegované oceli, jiné než trubky se závity nebo trubky vhodné k řezání závitů, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm; pocházející z Chorvatska nebo Ukrajiny (dále jen „dotyčný výrobek“), zařazené pod kódy KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 a 7304 39 93. |
| --- | --- |

c)

ostatní trubky s kruhovým průřezem, ze železa nebo nelegované oceli, jiné než trubky se závity nebo trubky vhodné k řezání závitů, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm; pocházející z Chorvatska nebo Ukrajiny (dále jen „dotyčný výrobek“), zařazené pod kódy KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 a 7304 39 93.

| (10) | Šetření prokázalo, že všechny tyto kategorie jsou dostatečně podobné, aby mohly tvořit jeden výrobek stejně jako při původním šetření. Z toho důvodu a za účelem stávajícího antidumpingového šetření se všechny typy dotyčného výrobku považují za jeden výrobek. |
| --- | --- |

(10)

Šetření prokázalo, že všechny tyto kategorie jsou dostatečně podobné, aby mohly tvořit jeden výrobek stejně jako při původním šetření. Z toho důvodu a za účelem stávajícího antidumpingového šetření se všechny typy dotyčného výrobku považují za jeden výrobek.

5.2.   Obdobný výrobek

| (11) | Stejně jako při předchozím šetření nebyly zjištěny žádné rozdíly mezi dotyčným výrobkem a bezešvými trubkami a dutými profily vyráběnými a prodávanými na domácím chorvatském trhu. |
| --- | --- |

(11)

Stejně jako při předchozím šetření nebyly zjištěny žádné rozdíly mezi dotyčným výrobkem a bezešvými trubkami a dutými profily vyráběnými a prodávanými na domácím chorvatském trhu.

| (12) | Stejně tak nebyly zjištěny žádné rozdíly mezi dotyčným výrobkem a bezešvými trubkami a dutými profily vyráběnými výrobci ze Společenství a prodávanými na trhu Společenství. Obě tyto skupiny výrobků mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Kromě toho obě tyto skupiny splňují průmyslové normy, např. DIN, API nebo ASTM. Jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné výrobky. |
| --- | --- |

(12)

Stejně tak nebyly zjištěny žádné rozdíly mezi dotyčným výrobkem a bezešvými trubkami a dutými profily vyráběnými výrobci ze Společenství a prodávanými na trhu Společenství. Obě tyto skupiny výrobků mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Kromě toho obě tyto skupiny splňují průmyslové normy, např. DIN, API nebo ASTM. Jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné výrobky.

B.   DUMPING

1.   Chorvatsko

1.1.   Spolupráce

| (13) | V Chorvatsku lze veškerý dovoz dotyčného výrobku do Společenství možno připsat jednomu vyvážejícímu výrobci, společnosti Mechel Željezara Ltd., což je nový název společnosti, která při původním šetření spolupracovala pod názvem Željezara Sisak d.d. a která od uložení stávajících opatření již dvakrát změnila název v důsledku postupné změny vlastníků (7). |
| --- | --- |

(13)

V Chorvatsku lze veškerý dovoz dotyčného výrobku do Společenství možno připsat jednomu vyvážejícímu výrobci, společnosti Mechel Željezara Ltd., což je nový název společnosti, která při původním šetření spolupracovala pod názvem Željezara Sisak d.d. a která od uložení stávajících opatření již dvakrát změnila název v důsledku postupné změny vlastníků (7).

| (14) | V průběhu původního šetření byl od společnosti Mechel Željezara Ltd. přijat závazek pod jejím původním názvem (8). Protože šetření bylo zahájeno s cílem přezkoumat výši a formu opatření, předmětem šetření týkajícího se přezkumu se stal i tento závazek (viz 135. až 137. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(14)

V průběhu původního šetření byl od společnosti Mechel Željezara Ltd. přijat závazek pod jejím původním názvem (8). Protože šetření bylo zahájeno s cílem přezkoumat výši a formu opatření, předmětem šetření týkajícího se přezkumu se stal i tento závazek (viz 135. až 137. bod odůvodnění).

1.2.   Běžná hodnota

| (15) | Nejprve se zjišťovalo, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku společnosti Mechel Željezara Ltd. na domácím trhu srovnatelný s jejím celkovým objemem vývozu do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl prodej na domácím trhu považován za reprezentativní, protože celkový objem prodeje na domácím trhu představoval alespoň 5 % z celkového objemu vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(15)

Nejprve se zjišťovalo, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku společnosti Mechel Željezara Ltd. na domácím trhu srovnatelný s jejím celkovým objemem vývozu do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl prodej na domácím trhu považován za reprezentativní, protože celkový objem prodeje na domácím trhu představoval alespoň 5 % z celkového objemu vývozu do Společenství.

| (16) | Poté, co byly definovány druhy výrobků v souladu s kódy KN, do nichž je výrobek zařazen, bylo zkoumáno, zda byl prodej každého typu výrobku na domácím trhu reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje tohoto výrobku na domácím trhu v průběhu období šetření představoval alespoň 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyváženého do Společenství. Bylo zjištěno, že v případě všech druhů výrobků, které společnost prodávala na vývoz do Společenství, byl objem prodeje na domácím trhu reprezentativní. |
| --- | --- |

(16)

Poté, co byly definovány druhy výrobků v souladu s kódy KN, do nichž je výrobek zařazen, bylo zkoumáno, zda byl prodej každého typu výrobku na domácím trhu reprezentativní. Prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje tohoto výrobku na domácím trhu v průběhu období šetření představoval alespoň 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyváženého do Společenství. Bylo zjištěno, že v případě všech druhů výrobků, které společnost prodávala na vývoz do Společenství, byl objem prodeje na domácím trhu reprezentativní.

| (17) | Zkoumalo se rovněž, zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu lze považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a to tak, že se pro daný druh výrobku stanovilo procento ziskových prodejů nezávislým odběratelům. V případech, kdy objem prodeje druhu výrobku, který se prodával za čistou prodejní cenu, jež se rovnala jednotkovým nákladům nebo byla vyšší než tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu výrobku. Tam, kde se vážená průměrná cena druhu výrobku rovnala jednotkovým nákladům nebo byla vyšší než tyto náklady, se běžná hodnota zakládala na skutečné ceně na domácím trhu, která se vypočítala jako vážený průměr všech cen veškerých prodejů daného druhu výrobku na domácím trhu v průběhu období šetření, nehledě na to, zda byly tyto prodeje ziskové, či nikoli. To byl případ dvou druhů výrobků. |
| --- | --- |

(17)

Zkoumalo se rovněž, zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu lze považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a to tak, že se pro daný druh výrobku stanovilo procento ziskových prodejů nezávislým odběratelům. V případech, kdy objem prodeje druhu výrobku, který se prodával za čistou prodejní cenu, jež se rovnala jednotkovým nákladům nebo byla vyšší než tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu výrobku. Tam, kde se vážená průměrná cena druhu výrobku rovnala jednotkovým nákladům nebo byla vyšší než tyto náklady, se běžná hodnota zakládala na skutečné ceně na domácím trhu, která se vypočítala jako vážený průměr všech cen veškerých prodejů daného druhu výrobku na domácím trhu v průběhu období šetření, nehledě na to, zda byly tyto prodeje ziskové, či nikoli. To byl případ dvou druhů výrobků.

| (18) | V případech, kdy objem ziskových prodejů jednoho druhu výrobku představoval 80 % nebo méně, avšak ne méně než 10 % z celkového objemu prodeje tohoto druhu výrobku, nebo kdy byla vážená průměrná cena takových prodejů nižší než jednotkové náklady, se běžná hodnota zakládala na skutečné ceně na domácím trhu, která se vypočítala jako vážený průměr ziskových prodejů pouze těchto druhů výrobků. Tento případ se týkal jednoho druhu výrobku. |
| --- | --- |

(18)

V případech, kdy objem ziskových prodejů jednoho druhu výrobku představoval 80 % nebo méně, avšak ne méně než 10 % z celkového objemu prodeje tohoto druhu výrobku, nebo kdy byla vážená průměrná cena takových prodejů nižší než jednotkové náklady, se běžná hodnota zakládala na skutečné ceně na domácím trhu, která se vypočítala jako vážený průměr ziskových prodejů pouze těchto druhů výrobků. Tento případ se týkal jednoho druhu výrobku.

| (19) | V případě čtvrtého druhu výrobku bylo v období šetření ziskových méně než 10 % objemu prodeje na domácím trhu. Proto se má za to, že tento konkrétní druh výrobku nebyl prodáván na domácím trhu v natolik dostatečném množství, aby bylo možno na základě těchto prodejů vhodným způsobem stanovit běžnou hodnotu, a bylo proto nutno zvolit jinou metodu. V tomto případě se v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použila početně zjištěná běžná hodnota. Běžná hodnota byla zjištěna tím, že se k případně upraveným výrobním nákladům na vyvážený druh připočetla přiměřená částka za prodejní, správní a režijní (PSR) náklady a přiměřené ziskové rozpětí, a to na základě skutečných údajů vztahujících se k výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku ze strany šetřeného vyvážejícího výrobce, v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(19)

V případě čtvrtého druhu výrobku bylo v období šetření ziskových méně než 10 % objemu prodeje na domácím trhu. Proto se má za to, že tento konkrétní druh výrobku nebyl prodáván na domácím trhu v natolik dostatečném množství, aby bylo možno na základě těchto prodejů vhodným způsobem stanovit běžnou hodnotu, a bylo proto nutno zvolit jinou metodu. V tomto případě se v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použila početně zjištěná běžná hodnota. Běžná hodnota byla zjištěna tím, že se k případně upraveným výrobním nákladům na vyvážený druh připočetla přiměřená částka za prodejní, správní a režijní (PSR) náklady a přiměřené ziskové rozpětí, a to na základě skutečných údajů vztahujících se k výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku ze strany šetřeného vyvážejícího výrobce, v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení.

1.3.   Vývozní cena

| (20) | Šetření prokázalo, že vývozní prodeje společnosti Mechel Željezara Ltd. směřovaly pouze k nespřízněným spotřebitelům ze Společenství. |
| --- | --- |

(20)

Šetření prokázalo, že vývozní prodeje společnosti Mechel Željezara Ltd. směřovaly pouze k nespřízněným spotřebitelům ze Společenství.

| (21) | Vývozní cena se proto stanovila na základě skutečně zaplacených vývozních cen, nebo vývozních cen, které je třeba za dotyčný výrobek zaplatit, pokud se prodal prvnímu nezávislému spotřebiteli ve Společenství, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(21)

Vývozní cena se proto stanovila na základě skutečně zaplacených vývozních cen, nebo vývozních cen, které je třeba za dotyčný výrobek zaplatit, pokud se prodal prvnímu nezávislému spotřebiteli ve Společenství, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

1.4.   Srovnání

| (22) | Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnávány na základě ceny ze závodu. Aby bylo možno zajistit spravedlivé srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, byly patřičným způsobem vzaty v úvahu rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen, a to formou úprav v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. |
| --- | --- |

(22)

Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnávány na základě ceny ze závodu. Aby bylo možno zajistit spravedlivé srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, byly patřičným způsobem vzaty v úvahu rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen, a to formou úprav v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.

| (23) | Proto tam, kde to přicházelo v úvahu a kde byly poskytnuty ověřené důkazy, byly přiznány příplatky za rozdíly v nákladech na dopravu, nákladech na manipulaci a nakládku a ve vedlejších nákladech, úvěrových nákladech a provizích. |
| --- | --- |

(23)

Proto tam, kde to přicházelo v úvahu a kde byly poskytnuty ověřené důkazy, byly přiznány příplatky za rozdíly v nákladech na dopravu, nákladech na manipulaci a nakládku a ve vedlejších nákladech, úvěrových nákladech a provizích.

1.5.   Dumpingové rozpětí

| (24) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byla upravená vážená průměrná běžná hodnota podle druhu výrobku srovnávána s upravenou váženou průměrnou vývozní cenou každého odpovídajícího druhu dotyčného výrobku. |
| --- | --- |

(24)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byla upravená vážená průměrná běžná hodnota podle druhu výrobku srovnávána s upravenou váženou průměrnou vývozní cenou každého odpovídajícího druhu dotyčného výrobku.

| (25) | Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před zaplacením cla je toto:






  Mechel Željezara Ltd. | 38,9 %. |
| --- | --- | --- |

(25)

Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před zaplacením cla je toto:

Mechel Željezara Ltd.

38,9 %.

| (26) | Uvedené dumpingové rozpětí je nižší než dumpingové rozpětí zjištěné při původním šetření. Z důvodu vysoké úrovně spolupráce (veškerý dovoz dotyčného výrobku z Chorvatska do Společenství) bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno ve stejné výši jako v případě společnosti Mechel Željezara Ltd., tj. na 38,9 %. |
| --- | --- |

(26)

Uvedené dumpingové rozpětí je nižší než dumpingové rozpětí zjištěné při původním šetření. Z důvodu vysoké úrovně spolupráce (veškerý dovoz dotyčného výrobku z Chorvatska do Společenství) bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno ve stejné výši jako v případě společnosti Mechel Željezara Ltd., tj. na 38,9 %.

2.   Ukrajina

2.1.   Zacházení jako v tržní ekonomice

| (27) | Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z Ukrajiny běžná hodnota stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 zmíněného článku pro ty vyvážející výrobce, kteří mohou doložit, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení, tj. že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku u nich převládají podmínky tržního hospodářství. |
| --- | --- |

(27)

Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z Ukrajiny běžná hodnota stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 zmíněného článku pro ty vyvážející výrobce, kteří mohou doložit, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení, tj. že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku u nich převládají podmínky tržního hospodářství.

| (28) | V krátkosti a pouze pro informaci jsou kritéria zacházení jako v tržní ekonomice shrnuta takto:






  1. | obchodní rozhodnutí a náklady reagují na signály trhu, bez výrazných státních zásahů; |
| --- | --- | --- |

(28)

V krátkosti a pouze pro informaci jsou kritéria zacházení jako v tržní ekonomice shrnuta takto:

1.

obchodní rozhodnutí a náklady reagují na signály trhu, bez výrazných státních zásahů;

| 2. | společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy („IAS“) a používaným ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2.

společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy („IAS“) a používaným ve všech oblastech;

| 3. | neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3.

neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4. | právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu; |
| --- | --- |

4.

právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu;

| 5. | převod měn se provádí podle tržních kursů. |
| --- | --- |

5.

převod měn se provádí podle tržních kursů.

| (29) | Žádost o udělení zacházení jako v tržní ekonomice podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení podaly dvě skupiny společností:






  a) | výrobní společnost Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) a její spřízněná obchodní společnost na Ukrajině, Time Ltd.; |
| --- | --- | --- |

(29)

Žádost o udělení zacházení jako v tržní ekonomice podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení podaly dvě skupiny společností:

a)

výrobní společnost Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) a její spřízněná obchodní společnost na Ukrajině, Time Ltd.;

| b) | spřízněné výrobní společnosti OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ a jejich spřízněná obchodní společnost na Ukrajině, SGIP Interpipe. |
| --- | --- |

b)

spřízněné výrobní společnosti OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ a jejich spřízněná obchodní společnost na Ukrajině, SGIP Interpipe.

| (30) | Žádosti byly vyhodnoceny na základě pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(30)

Žádosti byly vyhodnoceny na základě pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (31) | Bylo zjištěno, že účty výrobní společnosti první skupiny jsou nespolehlivé vzhledem k věcným nepřesnostem a nevhodnému použití účetních pravidel, na něž se odkazuje v IAS 1. Dále bylo zjištěno, že stejná společnost byla v platební neschopnosti a patřila do kategorie společností, kterým byl na základě právních předpisů o úpadku udělen zvláštní status, jenž neposkytoval právní jistotu s ohledem na činnost těchto společností. Bylo proto rozhodnuto, že tato skupina společností nesplňuje druhé a čtvrté kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(31)

Bylo zjištěno, že účty výrobní společnosti první skupiny jsou nespolehlivé vzhledem k věcným nepřesnostem a nevhodnému použití účetních pravidel, na něž se odkazuje v IAS 1. Dále bylo zjištěno, že stejná společnost byla v platební neschopnosti a patřila do kategorie společností, kterým byl na základě právních předpisů o úpadku udělen zvláštní status, jenž neposkytoval právní jistotu s ohledem na činnost těchto společností. Bylo proto rozhodnuto, že tato skupina společností nesplňuje druhé a čtvrté kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (32) | V případě druhé skupiny bylo zjištěno, že obě výrobní společnosti nemají jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech, protože obě společnosti měly několik souborů základních účetních záznamů, které používaly k různým účelům. Kromě toho bylo zjištěno, že cenovou strukturu a finanční situaci této skupiny ovlivňují zásadní zkreslení, která jsou důsledkem bývalého systému netržního hospodářství, a to ve formě bezúročných půjček, kterých se stát nedomáhá, prominutí vysokých dlužných částek a daňové zadluženosti. Bylo proto rozhodnuto, že tato skupina společností nesplňuje druhé a třetí kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(32)

V případě druhé skupiny bylo zjištěno, že obě výrobní společnosti nemají jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech, protože obě společnosti měly několik souborů základních účetních záznamů, které používaly k různým účelům. Kromě toho bylo zjištěno, že cenovou strukturu a finanční situaci této skupiny ovlivňují zásadní zkreslení, která jsou důsledkem bývalého systému netržního hospodářství, a to ve formě bezúročných půjček, kterých se stát nedomáhá, prominutí vysokých dlužných částek a daňové zadluženosti. Bylo proto rozhodnuto, že tato skupina společností nesplňuje druhé a třetí kritérium čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (33) | Jelikož společnost nebo skupina společností musí splňovat všech pět kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, aby s ní (či s nimi) bylo zacházeno jako v tržní ekonomice, a v tomto případě tomu tak nebylo, bylo oběma skupinám společností zacházení jako v tržní ekonomice odmítnuto. |
| --- | --- |

(33)

Jelikož společnost nebo skupina společností musí splňovat všech pět kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, aby s ní (či s nimi) bylo zacházeno jako v tržní ekonomice, a v tomto případě tomu tak nebylo, bylo oběma skupinám společností zacházení jako v tržní ekonomice odmítnuto.

| (34) | Obě skupiny společností argumentovaly tím, že Komise rozhodla ohledně jejich žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice až po tříměsíčním období stanoveném v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že toto rozhodnutí tudíž není platné. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že Komise v několika případech umožnila prodloužení lhůty dotčeným ukrajinským vyvážejícím výrobcům, kteří měli značné potíže s vyplněním formuláře žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice ve lhůtě, jež byla stanovena v oznámení o zahájení šetření. Dále je nutno poznamenat, že obdržené žádosti o udělení zacházení jako v tržní ekonomice nebyly vyplněny správně a vyžadovaly řadu zásadních vyjasnění a doplňujících informací, které zpomalily šetření. A konečně analýza trvala déle také kvůli složitosti několika otázek, jako např. struktury společností a jejich prodejních kanálů, a dále kvůli závažným problémům týkajícím se účetnictví společností. Z tohoto důvodu nebylo možné rozhodnout o žádostech o udělení zacházení jako v tržní ekonomice do tří měsíců od zahájení šetření. |
| --- | --- |

(34)

Obě skupiny společností argumentovaly tím, že Komise rozhodla ohledně jejich žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice až po tříměsíčním období stanoveném v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že toto rozhodnutí tudíž není platné. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že Komise v několika případech umožnila prodloužení lhůty dotčeným ukrajinským vyvážejícím výrobcům, kteří měli značné potíže s vyplněním formuláře žádosti o zacházení jako v tržní ekonomice ve lhůtě, jež byla stanovena v oznámení o zahájení šetření. Dále je nutno poznamenat, že obdržené žádosti o udělení zacházení jako v tržní ekonomice nebyly vyplněny správně a vyžadovaly řadu zásadních vyjasnění a doplňujících informací, které zpomalily šetření. A konečně analýza trvala déle také kvůli složitosti několika otázek, jako např. struktury společností a jejich prodejních kanálů, a dále kvůli závažným problémům týkajícím se účetnictví společností. Z tohoto důvodu nebylo možné rozhodnout o žádostech o udělení zacházení jako v tržní ekonomice do tří měsíců od zahájení šetření.

| (35) | V tomto ohledu je nutno poznamenat, že nedodržení lhůty nevedlo ke zjevným právním důsledkům, protože všechny společnosti dostaly možnost se vyjádřit. Kromě toho je nutno poznamenat, že si výše uvedené skupiny společností nestěžovaly na negativní důsledky delšího období nutného k rozhodnutí o udělení zacházení jako v tržní ekonomice. |
| --- | --- |

(35)

V tomto ohledu je nutno poznamenat, že nedodržení lhůty nevedlo ke zjevným právním důsledkům, protože všechny společnosti dostaly možnost se vyjádřit. Kromě toho je nutno poznamenat, že si výše uvedené skupiny společností nestěžovaly na negativní důsledky delšího období nutného k rozhodnutí o udělení zacházení jako v tržní ekonomice.

| (36) | S ohledem na výše uvedené se došlo k závěru, že ve věci udělení zacházení jako v tržní ekonomice je možno s platností rozhodnout i po uplynutí tříměsíční lhůty, a stížnosti dotčených skupin společností byly proto zamítnuty. |
| --- | --- |

(36)

S ohledem na výše uvedené se došlo k závěru, že ve věci udělení zacházení jako v tržní ekonomice je možno s platností rozhodnout i po uplynutí tříměsíční lhůty, a stížnosti dotčených skupin společností byly proto zamítnuty.

| (37) | Závěry Komise byly dále napadeny oběma skupinami společností, nebyly však předloženy žádné argumenty, které by mohly změnit rozhodnutí o udělení zacházení jako v tržní ekonomice. |
| --- | --- |

(37)

Závěry Komise byly dále napadeny oběma skupinami společností, nebyly však předloženy žádné argumenty, které by mohly změnit rozhodnutí o udělení zacházení jako v tržní ekonomice.

| (38) | Výrobní odvětví Společenství dostalo možnost se vyjádřit a proti výše uvedeným závěrům se nepostavilo. |
| --- | --- |

(38)

Výrobní odvětví Společenství dostalo možnost se vyjádřit a proti výše uvedeným závěrům se nepostavilo.

2.2.   Individuální zacházení

| (39) | Podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení se případné clo platné v celé zemi stanoví pro země, na něž se vztahuje čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny doložit, že jejich vývozní ceny a množství a také podmínky prodeje jsou stanovovány svobodně, že se směnný kurz odvíjí od tržních kurzů a že jakýkoli státní zásah není takového charakteru, aby umožňoval obejít opatření, pokud jsou vývozcům stanoveny různé celní sazby. |
| --- | --- |

(39)

Podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení se případné clo platné v celé zemi stanoví pro země, na něž se vztahuje čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny doložit, že jejich vývozní ceny a množství a také podmínky prodeje jsou stanovovány svobodně, že se směnný kurz odvíjí od tržních kurzů a že jakýkoli státní zásah není takového charakteru, aby umožňoval obejít opatření, pokud jsou vývozcům stanoveny různé celní sazby.

| (40) | Titíž ukrajinští vyvážející výrobci, kteří nesplňovali kritéria zacházení jako v tržní ekonomice, poté požádali o individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Komise si poté vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nutné k tomu, aby bylo možno určit, zda mají tyto dvě skupiny nárok na individuální zacházení. Bylo zjištěno, že obě společnosti splnily podmínky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a proto bylo udělení individuálního zacházení oběma skupinám společností shledáno jako opodstatněné. |
| --- | --- |

(40)

Titíž ukrajinští vyvážející výrobci, kteří nesplňovali kritéria zacházení jako v tržní ekonomice, poté požádali o individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Komise si poté vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nutné k tomu, aby bylo možno určit, zda mají tyto dvě skupiny nárok na individuální zacházení. Bylo zjištěno, že obě společnosti splnily podmínky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a proto bylo udělení individuálního zacházení oběma skupinám společností shledáno jako opodstatněné.

2.3.   Analogická země

| (41) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, stanovuje na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty výrobků ve vhodné analogické zemi pro výrobky, které jsou srovnatelné s výrobky vyváženými ukrajinskými výrobci vyvážejícími do Společenství. |
| --- | --- |

(41)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, stanovuje na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty výrobků ve vhodné analogické zemi pro výrobky, které jsou srovnatelné s výrobky vyváženými ukrajinskými výrobci vyvážejícími do Společenství.

| (42) | V původním šetření se jako analogická země použilo Chorvatsko. V oznámení o zahájení šetření se předpokládalo, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro Ukrajinu se jako analogická země opět použije Chorvatsko. Jelikož proti tomu žádný z účastníků řízení nic nenamítal, bylo rozhodnuto, že se Chorvatsko použije jako analogická země také v rámci tohoto šetření. |
| --- | --- |

(42)

V původním šetření se jako analogická země použilo Chorvatsko. V oznámení o zahájení šetření se předpokládalo, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro Ukrajinu se jako analogická země opět použije Chorvatsko. Jelikož proti tomu žádný z účastníků řízení nic nenamítal, bylo rozhodnuto, že se Chorvatsko použije jako analogická země také v rámci tohoto šetření.

2.4.   Běžná hodnota

| (43) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro Ukrajinu stanovila na základě ověřených informací získaných od jediného výrobce v analogické zemi, tj. na základě všech cen, které byly nebo měly být zaplaceny za srovnatelné druhy výrobků na domácím chorvatském trhu, nebo na základě početně zjištěné hodnoty srovnatelných druhů výrobků v Chorvatsku. Při stanovení běžné hodnoty pro Ukrajinu se použily stejné postupy, které byly uvedeny v bodech odůvodnění 15 až 19. |
| --- | --- |

(43)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro Ukrajinu stanovila na základě ověřených informací získaných od jediného výrobce v analogické zemi, tj. na základě všech cen, které byly nebo měly být zaplaceny za srovnatelné druhy výrobků na domácím chorvatském trhu, nebo na základě početně zjištěné hodnoty srovnatelných druhů výrobků v Chorvatsku. Při stanovení běžné hodnoty pro Ukrajinu se použily stejné postupy, které byly uvedeny v bodech odůvodnění 15 až 19.

| (44) | V případě výrobku odpovídajícího kódu KN 7304 31 99 (trubky tažené nebo válcované za studena) bylo zjištěno, že se v Chorvatsku nevyrábí. Celkově činil tento vývoz pouze 6,2 % ukrajinského vývozu dotyčného výrobku do Společenství. V případě jedné skupiny společností však představovalo v období šetření množství tohoto druhu výrobku vyvážené do Společenství přibližně 40 % jejího celkového dovozu dotyčného výrobku do Společenství. |
| --- | --- |

(44)

V případě výrobku odpovídajícího kódu KN 7304 31 99 (trubky tažené nebo válcované za studena) bylo zjištěno, že se v Chorvatsku nevyrábí. Celkově činil tento vývoz pouze 6,2 % ukrajinského vývozu dotyčného výrobku do Společenství. V případě jedné skupiny společností však představovalo v období šetření množství tohoto druhu výrobku vyvážené do Společenství přibližně 40 % jejího celkového dovozu dotyčného výrobku do Společenství.

| (45) | Na základě dostupných údajů se došlo k závěru, že jiné druhy výrobku, kterými se šetření zabývalo, nebyly s tímto druhem výrobku srovnatelné a že výpočet běžné hodnoty pro tento konkrétní druh výrobku na základě běžné hodnoty jiných druhů výrobku by nevedl ke spolehlivému číselnému údaji. Kromě toho se zdálo, že z důvodu složitějšího výrobního postupu by běžná hodnota tohoto druhu výrobku byla podstatně vyšší než běžná hodnota jiných druhů výrobku. Ačkoli vývozní ceny trubek tažených a válcovaných za studena byly průměrně vyšší než vývozní ceny jiných druhů výrobku, vedlo by zahrnutí tohoto druhu výrobku do výpočtu se vší pravděpodobností ke zvýšení dumpingového rozpětí. Vzhledem k tomu, co je uvedeno v 127. bodě odůvodnění, je rozpětí újmy podstatně nižší než dumpingové rozpětí zjištěné bez zahrnutí tohoto druhu výrobku do výpočtu, a proto bude použito jako základ pro stanovení výše opatření. Nepovažovalo se tedy za nutné v této věci dále pokračovat. Druh výrobku odpovídající kódu KN 7304 31 99 byl proto z výpočtu vyloučen. |
| --- | --- |

(45)

Na základě dostupných údajů se došlo k závěru, že jiné druhy výrobku, kterými se šetření zabývalo, nebyly s tímto druhem výrobku srovnatelné a že výpočet běžné hodnoty pro tento konkrétní druh výrobku na základě běžné hodnoty jiných druhů výrobku by nevedl ke spolehlivému číselnému údaji. Kromě toho se zdálo, že z důvodu složitějšího výrobního postupu by běžná hodnota tohoto druhu výrobku byla podstatně vyšší než běžná hodnota jiných druhů výrobku. Ačkoli vývozní ceny trubek tažených a válcovaných za studena byly průměrně vyšší než vývozní ceny jiných druhů výrobku, vedlo by zahrnutí tohoto druhu výrobku do výpočtu se vší pravděpodobností ke zvýšení dumpingového rozpětí. Vzhledem k tomu, co je uvedeno v 127. bodě odůvodnění, je rozpětí újmy podstatně nižší než dumpingové rozpětí zjištěné bez zahrnutí tohoto druhu výrobku do výpočtu, a proto bude použito jako základ pro stanovení výše opatření. Nepovažovalo se tedy za nutné v této věci dále pokračovat. Druh výrobku odpovídající kódu KN 7304 31 99 byl proto z výpočtu vyloučen.

2.5.   Vývozní cena

| (46) | Obě skupiny společností na Ukrajině uskutečnily veškerý svůj vývoz do Společenství prostřednictvím spřízněné obchodní společnosti se sídlem ve třetí zemi. Proto byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě maloobchodních cen spřízněných obchodních společností, které byly účtovány prvním nezávislým odběratelům ve Společenství. |
| --- | --- |

(46)

Obě skupiny společností na Ukrajině uskutečnily veškerý svůj vývoz do Společenství prostřednictvím spřízněné obchodní společnosti se sídlem ve třetí zemi. Proto byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vypočtena na základě maloobchodních cen spřízněných obchodních společností, které byly účtovány prvním nezávislým odběratelům ve Společenství.

2.6.   Srovnání

| (47) | Pro účely spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo formou náležitých úprav přihlédnuto k rozdílům, o nichž se tvrdilo a bylo doloženo, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto úpravy byly ve vhodných případech provedeny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a na vedlejší náklady a provize. Úpravy vývozních cen s ohledem na náklady na vnitrozemskou dopravu ve vyvážející zemi, pojištění, nakládku a na vedlejší náklady byly provedeny na základě nákladů stanovených v analogické zemi. |
| --- | --- |

(47)

Pro účely spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo formou náležitých úprav přihlédnuto k rozdílům, o nichž se tvrdilo a bylo doloženo, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tyto úpravy byly ve vhodných případech provedeny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a na vedlejší náklady a provize. Úpravy vývozních cen s ohledem na náklady na vnitrozemskou dopravu ve vyvážející zemi, pojištění, nakládku a na vedlejší náklady byly provedeny na základě nákladů stanovených v analogické zemi.

| (48) | Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě cen ze závodu. |
| --- | --- |

(48)

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě cen ze závodu.

2.7.   Dumpingové rozpětí

| (49) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byla upravená vážená průměrná běžná hodnota podle druhu výrobku, vzatá na základě výrobce Mechel Željezara Ltd. z analogické země, srovnána s upravenou váženou průměrnou vývozní cenou společností pro každý odpovídající druh dotyčného výrobku. |
| --- | --- |

(49)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení byla upravená vážená průměrná běžná hodnota podle druhu výrobku, vzatá na základě výrobce Mechel Željezara Ltd. z analogické země, srovnána s upravenou váženou průměrnou vývozní cenou společností pro každý odpovídající druh dotyčného výrobku.

| (50) | Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před zaplacením cla jsou tato:






  Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk | 91,0 % |
| --- | --- | --- |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol | 97,3 % |

(50)

Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před zaplacením cla jsou tato:

Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk

91,0 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol

97,3 %

| (51) | Z důvodu vysoké úrovně spolupráce (více než 80 % vývozu dotyčného výrobku z Ukrajiny do Společenství) bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno ve stejné výši jako v případě spolupracujících vyvážejících výrobců, OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, tj. ve výši 97,3 %. |
| --- | --- |

(51)

Z důvodu vysoké úrovně spolupráce (více než 80 % vývozu dotyčného výrobku z Ukrajiny do Společenství) bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno ve stejné výši jako v případě spolupracujících vyvážejících výrobců, OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, tj. ve výši 97,3 %.

C.   ÚJMA

1.   Úvodní poznámka

| (52) | Stejně jako v případě dumpingu se šetření snažilo zjistit, zda se okolnosti s ohledem na situaci ve výrobním odvětví Společenství změnily natolik, aby bylo možno dojít k jinému závěru než v případě původního šetření. |
| --- | --- |

(52)

Stejně jako v případě dumpingu se šetření snažilo zjistit, zda se okolnosti s ohledem na situaci ve výrobním odvětví Společenství změnily natolik, aby bylo možno dojít k jinému závěru než v případě původního šetření.

2.   Výroba ve Společenství

| (53) | V době původního šetření zahrnovalo výrobní odvětví ve Společenství deset výrobců. |
| --- | --- |

(53)

V době původního šetření zahrnovalo výrobní odvětví ve Společenství deset výrobců.

| (54) | V průběhu současného šetření týkajícího se přezkumu bylo zjištěno, že bezešvé trubky a duté profily vyrábí






  — | šest výrobců ve Společenství, kteří podali stížnost, z nichž pět v průběhu šetření s Komisí plně spolupracovalo, zatímco šestý výrobce, italská společnost Pietra, řízení podpořila, ale podrobně vyplněný dotazník nedodala, |
| --- | --- | --- |

(54)

V průběhu současného šetření týkajícího se přezkumu bylo zjištěno, že bezešvé trubky a duté profily vyrábí

—

šest výrobců ve Společenství, kteří podali stížnost, z nichž pět v průběhu šetření s Komisí plně spolupracovalo, zatímco šestý výrobce, italská společnost Pietra, řízení podpořila, ale podrobně vyplněný dotazník nedodala,

| — | šest jiných výrobců, kteří výrobní odvětví Společenství nepodporovali, ani nespolupracovali s Komisí. |
| --- | --- |

—

šest jiných výrobců, kteří výrobní odvětví Společenství nepodporovali, ani nespolupracovali s Komisí.

| (55) | Těmto ostatním výrobcům byl dotazník zaslán, ale ke spolupráci to nevedlo. Evropské komisi se nepřihlásili žádní další výrobci dotyčného výrobku. |
| --- | --- |

(55)

Těmto ostatním výrobcům byl dotazník zaslán, ale ke spolupráci to nevedlo. Evropské komisi se nepřihlásili žádní další výrobci dotyčného výrobku.

3.   Definice výrobního odvětví Společenství

| (56) | Výroba pěti výrobců ve Společenství, kteří na šetření plně spolupracovali, dosahovala v období šetření 797 456 tun. To představuje přes 70 % celkové výroby Společenství, a tyto společnosti proto představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(56)

Výroba pěti výrobců ve Společenství, kteří na šetření plně spolupracovali, dosahovala v období šetření 797 456 tun. To představuje přes 70 % celkové výroby Společenství, a tyto společnosti proto představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

4.   Spotřeba Společenství

| (57) | Za zdroj údajů o dovozu byly použity informace Eurostatu vztahující se k objemům a hodnotám výrobků spadajících pod kódy KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 a 7304 39 93. Údaje o výrobním odvětví Společenství byly získány z ověřených odpovědí na dotazník pěti spolupracujících výrobců ve Společenství. |
| --- | --- |

(57)

Za zdroj údajů o dovozu byly použity informace Eurostatu vztahující se k objemům a hodnotám výrobků spadajících pod kódy KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 a 7304 39 93. Údaje o výrobním odvětví Společenství byly získány z ověřených odpovědí na dotazník pěti spolupracujících výrobců ve Společenství.

| (58) | Doložená spotřeba Společenství, tj. prodej ze strany výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství a prodej ve Společenství ze strany ostatních výrobců ve Společenství a dále dovoz ze všech třetích zemí, ukazuje, že se spotřeba dotyčného výrobku ve Společenství zvýšila, a to z hodnoty 1 104 619 tun v roce 1999 na 1 233 357 tun vyrobených v roce 2001. V průběhu období šetření se spotřeba snížila na 1 103 805 tun, což je nepatrně méně než v roce 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba Společenství (v tunách) | 1 104 619 | 1 130 410 | 1 233 357 | 1 103 805 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 102 | 112 | 100 |

(58)

Doložená spotřeba Společenství, tj. prodej ze strany výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství a prodej ve Společenství ze strany ostatních výrobců ve Společenství a dále dovoz ze všech třetích zemí, ukazuje, že se spotřeba dotyčného výrobku ve Společenství zvýšila, a to z hodnoty 1 104 619 tun v roce 1999 na 1 233 357 tun vyrobených v roce 2001. V průběhu období šetření se spotřeba snížila na 1 103 805 tun, což je nepatrně méně než v roce 1999.

1999

2000

2001

Období šetření

Spotřeba Společenství (v tunách)

1 104 619

1 130 410

1 233 357

1 103 805

Index 1999 = 100

100

102

112

100

5.   Dovozy do Společenství z dotčených zemí

5.1.   Souhrnné posouzení účinků dotčených dovozů

| (59) | Nejprve bylo zjišťováno, zda by se měly dovozy z Chorvatska a Ukrajiny posuzovat souhrnně, v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(59)

Nejprve bylo zjišťováno, zda by se měly dovozy z Chorvatska a Ukrajiny posuzovat souhrnně, v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (60) | Vývoj dovozu z dotčených zemí z hlediska objemu a podílu na trhu:









  Objem dovozu (v tunách) | 1999 | 2000 | 2001 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | 103 477 | 22 996 | 37 353 | 37 683 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 22 | 36 | 36 |
| Chorvatsko | 30 072 | 24 646 | 23 893 | 23 001 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 82 | 79 | 76 |
| Dotčené země – celkem | 133 549 | 47 642 | 61 246 | 60 684 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 36 | 46 | 45 |

(60)

Vývoj dovozu z dotčených zemí z hlediska objemu a podílu na trhu:

Objem dovozu (v tunách)

1999

2000

2001

Období šetření

Ukrajina

103 477

22 996

37 353

37 683

Index 1999 = 100

100

22

36

36

Chorvatsko

30 072

24 646

23 893

23 001

Index 1999 = 100

100

82

79

76

Dotčené země – celkem

133 549

47 642

61 246

60 684

Index 1999 = 100

100

36

46

45

| Podíl dovozu na trhu | 1999 | 2000 | 2001 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | 9,4 % | 2,0 % | 3,0 % | 3,4 % |
| Chorvatsko | 2,7 % | 2,2 % | 1,9 % | 2,1 % |
| Dotčené země – celkem | 12,1 % | 4,2 % | 5,0 % | 5,5 % |
| Dovozy z ostatních zemí | 24,1 % | 27,5 % | 31,2 % | 29,9 % |

Podíl dovozu na trhu

1999

2000

2001

Období šetření

Ukrajina

9,4 %

2,0 %

3,0 %

3,4 %

Chorvatsko

2,7 %

2,2 %

1,9 %

2,1 %

Dotčené země – celkem

12,1 %

4,2 %

5,0 %

5,5 %

Dovozy z ostatních zemí

24,1 %

27,5 %

31,2 %

29,9 %

| (61) | Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí stanovená (viz body odůvodnění 25 a 50) s ohledem na dovozy z každé z dotčených zemí byla nad minimální hranicí stanovenou v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Navíc nehledě na platná opatření nebyl objem dovozu z každé z těchto zemí v období šetření zanedbatelný, protože podíl na trhu v těchto zemích byl v případě Chorvatska 2,1 % a v případě Ukrajiny 3,4 %. Podíl veškerého dovozu se v období šetření pohyboval mezi 5,9 % v případě Chorvatska a 9,6 % v případě Ukrajiny. |
| --- | --- |

(61)

Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí stanovená (viz body odůvodnění 25 a 50) s ohledem na dovozy z každé z dotčených zemí byla nad minimální hranicí stanovenou v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Navíc nehledě na platná opatření nebyl objem dovozu z každé z těchto zemí v období šetření zanedbatelný, protože podíl na trhu v těchto zemích byl v případě Chorvatska 2,1 % a v případě Ukrajiny 3,4 %. Podíl veškerého dovozu se v období šetření pohyboval mezi 5,9 % v případě Chorvatska a 9,6 % v případě Ukrajiny.

| (62) | Bylo zjištěno, že s ohledem na podmínky hospodářské soutěže je jak mezi dovozy pocházejícími z těchto zemí, tak mezi těmito dovozy a obdobným výrobkem Společenství vhodné souhrnné posouzení. Důkazem toho je skutečnost, že nehledě na platná opatření ceny v obou zemích v období šetření i nadále zásadním způsobem snižovaly ceny výrobního odvětví Společenství a že bezešvé trubky a duté profily z obou zemí jsou stále prodávány přes podobné prodejní kanály. Šetření kromě toho prokázalo, že výrobky dovážené z obou dotčených zemí mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti jako obdobný výrobek. A nakonec dovozy z obou dotčených zemí a obdobný výrobek vykazují stejný cenový vývoj (viz 67. a 74. bod odůvodnění ). |
| --- | --- |

(62)

Bylo zjištěno, že s ohledem na podmínky hospodářské soutěže je jak mezi dovozy pocházejícími z těchto zemí, tak mezi těmito dovozy a obdobným výrobkem Společenství vhodné souhrnné posouzení. Důkazem toho je skutečnost, že nehledě na platná opatření ceny v obou zemích v období šetření i nadále zásadním způsobem snižovaly ceny výrobního odvětví Společenství a že bezešvé trubky a duté profily z obou zemí jsou stále prodávány přes podobné prodejní kanály. Šetření kromě toho prokázalo, že výrobky dovážené z obou dotčených zemí mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti jako obdobný výrobek. A nakonec dovozy z obou dotčených zemí a obdobný výrobek vykazují stejný cenový vývoj (viz 67. a 74. bod odůvodnění ).

| (63) | Jeden chorvatský vývozce tvrdil, že chorvatský dovoz újmu nezpůsobuje, protože podíl Chorvatska na trhu je minimální, a proto by se nemělo provádět souhrnné posouzení. Jak je uvedeno výše, chorvatský dovoz byl v období šetření jasně nad minimální úrovní a nebyl nezanedbatelný. Přestože je pravda, že na počátku uvažovaného období se dovoz pocházející z Ukrajiny podstatně snížil, je nutno poznamenat, že poté vykazoval dovoz z obou zemí velmi obdobný vývoj. |
| --- | --- |

(63)

Jeden chorvatský vývozce tvrdil, že chorvatský dovoz újmu nezpůsobuje, protože podíl Chorvatska na trhu je minimální, a proto by se nemělo provádět souhrnné posouzení. Jak je uvedeno výše, chorvatský dovoz byl v období šetření jasně nad minimální úrovní a nebyl nezanedbatelný. Přestože je pravda, že na počátku uvažovaného období se dovoz pocházející z Ukrajiny podstatně snížil, je nutno poznamenat, že poté vykazoval dovoz z obou zemí velmi obdobný vývoj.

| (64) | Z těchto důvodů byl učiněn závěr, že byla splněna všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení a že dovoz pocházející z Chorvatska a Ukrajiny je nutno posuzovat společně. |
| --- | --- |

(64)

Z těchto důvodů byl učiněn závěr, že byla splněna všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení a že dovoz pocházející z Chorvatska a Ukrajiny je nutno posuzovat společně.

5.2.   Podíl dotčených dovozů na trhu

| (65) | Jak je uvedeno výše, po uložení opatření v roce 2000 se podíl dovozů z dotčených zemí významně snížil, a to z 12,1 % v roce 1999 na 4,2 % v roce 2000, a poté začal v období šetření trvale stoupat až na 5,5 %. |
| --- | --- |

(65)

Jak je uvedeno výše, po uložení opatření v roce 2000 se podíl dovozů z dotčených zemí významně snížil, a to z 12,1 % v roce 1999 na 4,2 % v roce 2000, a poté začal v období šetření trvale stoupat až na 5,5 %.

5.3.   Ceny dovozů a cenové podbízení

| (66) | Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Společenství v období šetření, a to mezi cenami výrobního odvětví Společenství a cenami vyvážejících výrobců v dotčených zemích. Toto srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev. Na základě informací získaných v průběhu šetření, zejména od spolupracujících nespřízněných dovozců, byly ceny výrobního odvětví Společenství upraveny vzhledem k cenám ze závodu a za dovozní ceny se považovaly ceny CIF po zaplacení dovozního cla, bez zaplacení dumpingového cla, přičemž tyto ceny byly ještě upraveny s ohledem na úroveň obchodu a manipulační náklady. |
| --- | --- |

(66)

Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Společenství v období šetření, a to mezi cenami výrobního odvětví Společenství a cenami vyvážejících výrobců v dotčených zemích. Toto srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev. Na základě informací získaných v průběhu šetření, zejména od spolupracujících nespřízněných dovozců, byly ceny výrobního odvětví Společenství upraveny vzhledem k cenám ze závodu a za dovozní ceny se považovaly ceny CIF po zaplacení dovozního cla, bez zaplacení dumpingového cla, přičemž tyto ceny byly ještě upraveny s ohledem na úroveň obchodu a manipulační náklady.

| (67) | Srovnání prokázalo, že v období šetření byly dotyčné výrobky dovezené do Společenství prodávány za ceny, které snižovaly ceny výrobního odvětví Společenství. Vyjádříme-li prodejní ceny dovážených výrobků jako procento z ceny výrobního odvětví Společenství, pak byly tyto: na Ukrajině 34,1 % a v Chorvatsku 23,3 %. I když se vezmou v úvahu antidumpingová cla, cenové podbízení je stále významné a dosahuje 10 % pro dovozy z Ukrajiny a 6,5 % pro dovozy z Chorvatska. Je nutno poznamenat, že průměrné ceny dovozů se od roku 2000 do období šetření zvýšily, jak ukazuje níže uvedená tabulka, což odpovídá celkovému vývoji cen na trhu EU. Jak je však uvedeno v bodě odůvodnění 74, ceny dovozů z dotčených zemí se nezvýšily tak jako ceny výrobního odvětví Společenství.









  Ceny dovozů, bez cla (EUR/tunu) | 1999 | 2000 | 2001 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | 332 | 341 | 433 | 449 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 103 | 130 | 135 |
| Chorvatsko | 461 | 465 | 516 | 523 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 101 | 112 | 113 |
| Ukrajina a Chorvatsko – průměr | 361 | 405 | 466 | 477 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 112 | 129 | 132 |

(67)

Srovnání prokázalo, že v období šetření byly dotyčné výrobky dovezené do Společenství prodávány za ceny, které snižovaly ceny výrobního odvětví Společenství. Vyjádříme-li prodejní ceny dovážených výrobků jako procento z ceny výrobního odvětví Společenství, pak byly tyto: na Ukrajině 34,1 % a v Chorvatsku 23,3 %. I když se vezmou v úvahu antidumpingová cla, cenové podbízení je stále významné a dosahuje 10 % pro dovozy z Ukrajiny a 6,5 % pro dovozy z Chorvatska. Je nutno poznamenat, že průměrné ceny dovozů se od roku 2000 do období šetření zvýšily, jak ukazuje níže uvedená tabulka, což odpovídá celkovému vývoji cen na trhu EU. Jak je však uvedeno v bodě odůvodnění 74, ceny dovozů z dotčených zemí se nezvýšily tak jako ceny výrobního odvětví Společenství.

Ceny dovozů, bez cla (EUR/tunu)

1999

2000

2001

Období šetření

Ukrajina

332

341

433

449

Index 1999 = 100

100

103

130

135

Chorvatsko

461

465

516

523

Index 1999 = 100

100

101

112

113

Ukrajina a Chorvatsko – průměr

361

405

466

477

Index 1999 = 100

100

112

129

132

6.   Situace ve výrobním odvětví Společenství

| (68) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství posouzení všech relevantních hospodářských činitelů a ukazatelů, které měly vliv na stav výrobního odvětví od roku 1999 (základní rok) do období šetření. |
| --- | --- |

(68)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství posouzení všech relevantních hospodářských činitelů a ukazatelů, které měly vliv na stav výrobního odvětví od roku 1999 (základní rok) do období šetření.

| (69) | Údaje o výrobním odvětví Společenství uvedené níže představují souhrnné informace o pěti spolupracujících výrobcích ve Společenství. |
| --- | --- |

(69)

Údaje o výrobním odvětví Společenství uvedené níže představují souhrnné informace o pěti spolupracujících výrobcích ve Společenství.

6.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (70) | Vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity: | 1999 | 2000 | 2001 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 710 029 | 911 669 | 928 231 | 797 456 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 128 | 131 | 112 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 1 117 881 | 1 183 067 | 1 140 304 | 1 094 548 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 106 | 102 | 98 |
| Využití kapacity | 63,5 % | 77,1 % | 81,4 % | 72,9 % |
| Index 1999 = 100 | 100 | 121 | 128 | 115 |

(70)

Vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity:

1999

2000

2001

Období šetření

Výroba (v tunách)

710 029

911 669

928 231

797 456

Index 1999 = 100

100

128

131

112

Výrobní kapacita (v tunách)

1 117 881

1 183 067

1 140 304

1 094 548

Index 1999 = 100

100

106

102

98

Využití kapacity

63,5 %

77,1 %

81,4 %

72,9 %

Index 1999 = 100

100

121

128

115

| (71) | Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba se v období let 1999–2001 zvýšila a v roce 2001 dosáhla nejvyšších hodnot, poté v průběhu období šetření zásadním způsobem poklesla. Ačkoli se prodej na vývoz zvýšil a do určité míry vyrovnal pokles prodeje ve Společenství, nebylo se v období šetření možné vyhnout snížení výroby a poklesu výrobních kapacit. |
| --- | --- |

(71)

Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba se v období let 1999–2001 zvýšila a v roce 2001 dosáhla nejvyšších hodnot, poté v průběhu období šetření zásadním způsobem poklesla. Ačkoli se prodej na vývoz zvýšil a do určité míry vyrovnal pokles prodeje ve Společenství, nebylo se v období šetření možné vyhnout snížení výroby a poklesu výrobních kapacit.

6.2.   Skladové zásoby

| (72) | Číselné údaje uvedené níže představují objem skladových zásob na konci každého období. | 1999 | 2000 | 2001 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skladové zásoby (v tunách) | 38 753 | 49 620 | 49 062 | 59 287 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 128 | 127 | 153 |

(72)

Číselné údaje uvedené níže představují objem skladových zásob na konci každého období.

1999

2000

2001

Období šetření

Skladové zásoby (v tunách)

38 753

49 620

49 062

59 287

Index 1999 = 100

100

128

127

153

| (73) | V průběhu uvažovaného období se množství skladových zásob zvýšilo. Je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Společenství obecně vyrábí dotyčný výrobek na objednávku. Proto se úroveň skladových zásob výrobního odvětví Společenství nepovažuje za velmi podstatný ukazatel pro hodnocení situace výrobního odvětví Společenství. Bylo však zjištěno, že nárůst skladových zásob byl také důsledkem snižujících se prodejů výrobního odvětví Společenství a jeho snižujícího se podílu na trhu. |
| --- | --- |

(73)

V průběhu uvažovaného období se množství skladových zásob zvýšilo. Je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Společenství obecně vyrábí dotyčný výrobek na objednávku. Proto se úroveň skladových zásob výrobního odvětví Společenství nepovažuje za velmi podstatný ukazatel pro hodnocení situace výrobního odvětví Společenství. Bylo však zjištěno, že nárůst skladových zásob byl také důsledkem snižujících se prodejů výrobního odvětví Společenství a jeho snižujícího se podílu na trhu.

6.3.   Objem prodeje, podíly na trhu, růst a průměrné jednotkové ceny ve Společenství

| (74) | Číselné údaje uvedené níže představují prodej výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům ve Společenství. | 1999 | 2000 | 2001 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (v tunách) | 516 529 | 573 136 | 576 850 | 504 317 |
| Index (1999 = 100) | 100 | 111 | 112 | 98 |
| Podíl na trhu | 46,8 % | 50,7 % | 46,8 % | 45,7 % |
| Index (1999 = 100) | 100 | 108 | 100 | 98 |
| Průměrné prodejní ceny (EUR/tunu) | 576 | 589 | 659 | 696 |
| Index (1999 = 100) | 100 | 102 | 114 | 121 |

(74)

Číselné údaje uvedené níže představují prodej výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům ve Společenství.

1999

2000

2001

Období šetření

Objem prodeje (v tunách)

516 529

573 136

576 850

504 317

Index (1999 = 100)

100

111

112

98

Podíl na trhu

46,8 %

50,7 %

46,8 %

45,7 %

Index (1999 = 100)

100

108

100

98

Průměrné prodejní ceny (EUR/tunu)

576

589

659

696

Index (1999 = 100)

100

102

114

121

| (75) | Objem prodeje výrobního odvětví Společenství od roku 1999 do roku 2001 vzrostl o 12 % a poté v období šetření významně poklesl na úroveň, která byla dokonce nižší než v roce 1999. Vývoj objemu prodeje je nutno sledovat s ohledem na úroveň spotřeby ve stejném období, která od roku 1999 do roku 2001 vzrostla o 12 % a poté se v období šetření snížila. Poptávka však mezi rokem 2001 a obdobím šetření nepoklesla, stejně jako objem prodeje. |
| --- | --- |

(75)

Objem prodeje výrobního odvětví Společenství od roku 1999 do roku 2001 vzrostl o 12 % a poté v období šetření významně poklesl na úroveň, která byla dokonce nižší než v roce 1999. Vývoj objemu prodeje je nutno sledovat s ohledem na úroveň spotřeby ve stejném období, která od roku 1999 do roku 2001 vzrostla o 12 % a poté se v období šetření snížila. Poptávka však mezi rokem 2001 a obdobím šetření nepoklesla, stejně jako objem prodeje.

| (76) | Po zavedení opatření v roce 2000 bylo výrobní odvětví Společenství schopno ztracený podíl na trhu znovu získat. Mezi lety 1999 a 2000 se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu zvýšil ze 46,8 % na 50,7 % spotřeby Společenství. Po tomto období relativně silné pozice se však podíl výrobního odvětví Společenství na trhu opět snížil. Mezi rokem 2000 a obdobím šetření se jeho podíl na spotřebě Společenství snížil na 45,7 %, protože na trh Společenství opět pronikl dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(76)

Po zavedení opatření v roce 2000 bylo výrobní odvětví Společenství schopno ztracený podíl na trhu znovu získat. Mezi lety 1999 a 2000 se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu zvýšil ze 46,8 % na 50,7 % spotřeby Společenství. Po tomto období relativně silné pozice se však podíl výrobního odvětví Společenství na trhu opět snížil. Mezi rokem 2000 a obdobím šetření se jeho podíl na spotřebě Společenství snížil na 45,7 %, protože na trh Společenství opět pronikl dumpingový dovoz.

| (77) | Vzhledem k dovozu, který se od roku 2000 zvyšoval, a k objemu prodeje Společenství, který se od roku 2001 snižoval, nemohlo výrobní odvětví Společenství ve výrobě dotyčného výrobku dosáhnout růstu. Naopak, bylo v období šetření nuceno omezit výrobní kapacitu a snížit počet zaměstnanců, protože zvyšující se vývoz výrobního odvětví Společenství nemohl vyrovnat ztráty, které utrpěl prodej na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(77)

Vzhledem k dovozu, který se od roku 2000 zvyšoval, a k objemu prodeje Společenství, který se od roku 2001 snižoval, nemohlo výrobní odvětví Společenství ve výrobě dotyčného výrobku dosáhnout růstu. Naopak, bylo v období šetření nuceno omezit výrobní kapacitu a snížit počet zaměstnanců, protože zvyšující se vývoz výrobního odvětví Společenství nemohl vyrovnat ztráty, které utrpěl prodej na trhu Společenství.

| (78) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství se v uvažovaném období zvýšily. Vyšší ceny však nebyly schopny zajistit dostatečnou rentabilitu, jak je podrobně vysvětleno níže. |
| --- | --- |

(78)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství se v uvažovaném období zvýšily. Vyšší ceny však nebyly schopny zajistit dostatečnou rentabilitu, jak je podrobně vysvětleno níže.

6.4.   Rentabilita

| (79) | Zisk uvedený níže je ziskem před zdaněním, představuje tedy zisk z prodeje dotyčného výrobku na trhu Společenství. | 1999 | 2000 | 2001 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilita prodejů v ES | – 7,8 % | 0,1 % | 0,3 % | – 0,1 % |

(79)

Zisk uvedený níže je ziskem před zdaněním, představuje tedy zisk z prodeje dotyčného výrobku na trhu Společenství.

1999

2000

2001

Období šetření

Rentabilita prodejů v ES

– 7,8 %

0,1 %

0,3 %

– 0,1 %

| (80) | Po uložení antidumpingových opatření proti dovozům bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny bylo výrobní odvětví Společenství schopno, jak vyplývá z výše uvedeného, zvýšit ceny a v letech 2000 a 2001 dosáhnout hranice rentability. Výrobní odvětví Společenství však nebylo schopno dosáhnout úrovně zisku, kterou by bylo možno očekávat, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu (tj. 5 %), jak je stanoveno v nařízení, kterým byla uložena stávající platná opatření. Kromě toho se úroveň zisku v období šetření snížila pod hranici rentability. Důvodem tohoto poklesu byl přes vyšší prodejní ceny růst cen surovin a mzdových nákladů na jednotku, které se zvýšily přesto, že v tomto období došlo k poklesu počtu zaměstnanců. Výrobní odvětví Společenství nebylo schopno přenést tyto náklady na své odběratele, jak by bylo potřeba, a to z důvodu konkurence způsobené nízkými cenami dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(80)

Po uložení antidumpingových opatření proti dovozům bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny bylo výrobní odvětví Společenství schopno, jak vyplývá z výše uvedeného, zvýšit ceny a v letech 2000 a 2001 dosáhnout hranice rentability. Výrobní odvětví Společenství však nebylo schopno dosáhnout úrovně zisku, kterou by bylo možno očekávat, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu (tj. 5 %), jak je stanoveno v nařízení, kterým byla uložena stávající platná opatření. Kromě toho se úroveň zisku v období šetření snížila pod hranici rentability. Důvodem tohoto poklesu byl přes vyšší prodejní ceny růst cen surovin a mzdových nákladů na jednotku, které se zvýšily přesto, že v tomto období došlo k poklesu počtu zaměstnanců. Výrobní odvětví Společenství nebylo schopno přenést tyto náklady na své odběratele, jak by bylo potřeba, a to z důvodu konkurence způsobené nízkými cenami dumpingového dovozu.

| (81) | Po mírně pozitivním vývoji v letech 2000 a 2001 se finanční situace výrobního odvětví Společenství začala v období šetření znovu zhoršovat, což odpovídá zvýšenému dumpingovému dovozu z Chorvatska a Ukrajiny. Úroveň zisku dosažená v roce 2001 byla jen mírně nad hranicí rentability a velmi se lišila od úrovně zisku, která by umožňovala dostatečné financování reinvestic. |
| --- | --- |

(81)

Po mírně pozitivním vývoji v letech 2000 a 2001 se finanční situace výrobního odvětví Společenství začala v období šetření znovu zhoršovat, což odpovídá zvýšenému dumpingovému dovozu z Chorvatska a Ukrajiny. Úroveň zisku dosažená v roce 2001 byla jen mírně nad hranicí rentability a velmi se lišila od úrovně zisku, která by umožňovala dostatečné financování reinvestic.

6.5.   Návratnost investic, peněžní tok, investice a schopnost získat kapitál

| (82) | Trendy týkající se návratnosti investic, peněžního toku a investic jsou uvedeny v následující tabulce. | 1999 | 2000 | 2001 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Návratnost investic | – 13 % | 0 % | 1 % | 0 % |
| Index 1999 = 100 | 100 | 202 | 204 | 198 |
| Peněžní tok | – 13 978 142 | 5 273 981 | 5 910 373 | 4 959 440 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 238 | 242 | 235 |
| Investice | 19 320 730 | 32 691 925 | 33 056 929 | 21 087 534 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 169 | 171 | 109 |

(82)

Trendy týkající se návratnosti investic, peněžního toku a investic jsou uvedeny v následující tabulce.

1999

2000

2001

Období šetření

Návratnost investic

– 13 %

0 %

1 %

0 %

Index 1999 = 100

100

202

204

198

Peněžní tok

– 13 978 142

5 273 981

5 910 373

4 959 440

Index 1999 = 100

100

238

242

235

Investice

19 320 730

32 691 925

33 056 929

21 087 534

Index 1999 = 100

100

169

171

109

| (83) | Je nutno poznamenat, že výše uvedené údaje týkající se návratnosti investic z velké části odrážejí údaje týkající se rentability. Návratnost investic v letech 1999 až 2000 vzrostla, ale v období šetření se opět snížila. Peněžní tok vykazuje zhruba stejný trend jako rentabilita, zejména nejvyšší hodnoty v roce 2001 a poté opět pokles. Vzhledem k tomu, že dotyčný výrobek představuje méně než 1 % z celkového obratu výrobců ve Společenství a výrobci ve Společenství využívají své výrobní linky také k výrobě mnoha jiných výrobků z oceli, má se za to, že uvedené údaje nemají samy o sobě význam. Jsou však názorné v tom, že dva ze spolupracujících výrobců ve Společenství, kteří vyráběli dotyčný výrobek v podstatně vyšších objemech než ostatní výrobci ve Společenství, vykazují podobné trendy, jako jsou trendy návratnosti investic, peněžního toku a investic, které jsou uvedeny výše v tabulce. |
| --- | --- |

(83)

Je nutno poznamenat, že výše uvedené údaje týkající se návratnosti investic z velké části odrážejí údaje týkající se rentability. Návratnost investic v letech 1999 až 2000 vzrostla, ale v období šetření se opět snížila. Peněžní tok vykazuje zhruba stejný trend jako rentabilita, zejména nejvyšší hodnoty v roce 2001 a poté opět pokles. Vzhledem k tomu, že dotyčný výrobek představuje méně než 1 % z celkového obratu výrobců ve Společenství a výrobci ve Společenství využívají své výrobní linky také k výrobě mnoha jiných výrobků z oceli, má se za to, že uvedené údaje nemají samy o sobě význam. Jsou však názorné v tom, že dva ze spolupracujících výrobců ve Společenství, kteří vyráběli dotyčný výrobek v podstatně vyšších objemech než ostatní výrobci ve Společenství, vykazují podobné trendy, jako jsou trendy návratnosti investic, peněžního toku a investic, které jsou uvedeny výše v tabulce.

| (84) | Po uložení antidumpingových opatření v roce 2000 výrobní odvětví Společenství uskutečnilo některé investice. Jak však bylo zjištěno, tyto investice byly ve většině případů zaměřeny na výměnu strojního zařízení. V období šetření se investice ve srovnání s předcházejícími dvěma lety podstatně snížily. |
| --- | --- |

(84)

Po uložení antidumpingových opatření v roce 2000 výrobní odvětví Společenství uskutečnilo některé investice. Jak však bylo zjištěno, tyto investice byly ve většině případů zaměřeny na výměnu strojního zařízení. V období šetření se investice ve srovnání s předcházejícími dvěma lety podstatně snížily.

| (85) | Schopnost výrobního odvětví Společenství získat kapitál buď od externích poskytovatelů financí, nebo od mateřských společností však v uvažovaném období nebyla vážně ovlivněna, protože dotyčný výrobek činil méně než 1 % z celkového obratu výrobců ve Společenství a výrobci ve Společenství také využívají své výrobní linky k výrobě řady dalších výrobků z oceli. |
| --- | --- |

(85)

Schopnost výrobního odvětví Společenství získat kapitál buď od externích poskytovatelů financí, nebo od mateřských společností však v uvažovaném období nebyla vážně ovlivněna, protože dotyčný výrobek činil méně než 1 % z celkového obratu výrobců ve Společenství a výrobci ve Společenství také využívají své výrobní linky k výrobě řady dalších výrobků z oceli.

6.6.   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

| | 1999 | 2000 | 2001 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 2 583 | 2 776 | 2 622 | 2 472 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 107 | 102 | 96 |
| Produktivita (tuna/zaměstnance) | 275 | 328 | 354 | 323 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 119 | 129 | 117 |
| Mzdy Index 1999 = 100 | 100 | 104 | 106 | 105 |

1999

2000

2001

Období šetření

Počet zaměstnanců

2 583

2 776

2 622

2 472

Index 1999 = 100

100

107

102

96

Produktivita (tuna/zaměstnance)

275

328

354

323

Index 1999 = 100

100

119

129

117

Mzdy Index 1999 = 100

100

104

106

105

| (86) | Jak je uvedeno výše, zvýšila se v letech 2000 a 2001 ve výrobním odvětví Společenství produktivita a počet zaměstnanců, protože v tomto období došlo ke zvýšení výroby. V období šetření však došlo k podstatnému snížení počtu zaměstnanců až na úroveň, která je nižší než v roce 1999. Následkem podstatného snížení výroby se snížila také produktivita. |
| --- | --- |

(86)

Jak je uvedeno výše, zvýšila se v letech 2000 a 2001 ve výrobním odvětví Společenství produktivita a počet zaměstnanců, protože v tomto období došlo ke zvýšení výroby. V období šetření však došlo k podstatnému snížení počtu zaměstnanců až na úroveň, která je nižší než v roce 1999. Následkem podstatného snížení výroby se snížila také produktivita.

| (87) | Mzdy byly v uvažovaném období relativně stabilní, pouze sledovaly inflaci. |
| --- | --- |

(87)

Mzdy byly v uvažovaném období relativně stabilní, pouze sledovaly inflaci.

6.7.   Překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (88) | Po uložení opatření v roce 2000 bylo výrobní odvětví Společenství schopno znovu získat ztracený podíl na trhu a dosáhnout mnohem udržitelnější úrovně průměrných prodejních cen. Od roku 2001 se však finanční výsledky výrobního odvětví Společenství začaly znovu zhoršovat. Z toho lze vyvodit, že se Společenství nepodařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(88)

Po uložení opatření v roce 2000 bylo výrobní odvětví Společenství schopno znovu získat ztracený podíl na trhu a dosáhnout mnohem udržitelnější úrovně průměrných prodejních cen. Od roku 2001 se však finanční výsledky výrobního odvětví Společenství začaly znovu zhoršovat. Z toho lze vyvodit, že se Společenství nepodařilo překonat účinky dřívějšího dumpingu.

6.8.   Rozsah skutečného dumpingového rozpětí

| (89) | Dumpingová rozpětí jsou uvedena v části, která se zabývá dumpingem (v 25. a 50. bodě odůvodnění). Zjištěná rozpětí jsou jasně nad minimální hranicí. Kromě toho dopad skutečného dumpingového rozpětí nelze vzhledem k objemu a cenám dumpingových dovozů považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(89)

Dumpingová rozpětí jsou uvedena v části, která se zabývá dumpingem (v 25. a 50. bodě odůvodnění). Zjištěná rozpětí jsou jasně nad minimální hranicí. Kromě toho dopad skutečného dumpingového rozpětí nelze vzhledem k objemu a cenám dumpingových dovozů považovat za zanedbatelný.

6.9.   Závěr ohledně újmy

| (90) | Připomínáme, že po uložení antidumpingových opatření proti dovozům dotyčného výrobku z Chorvatska a Ukrajiny se výrobní odvětví Společenství okamžitě vzpamatovalo. Průměrné ceny prodejů Společenství vzrostly mezi rokem 1999 a rokem 2001 o 14 % a objem prodeje i výroba se ve Společenství ve stejném období také zvýšily. V důsledku toho bylo v tomto období možno ve výrobním odvětví uskutečnit některé nezbytné investice a zaměstnat více pracovních sil. |
| --- | --- |

(90)

Připomínáme, že po uložení antidumpingových opatření proti dovozům dotyčného výrobku z Chorvatska a Ukrajiny se výrobní odvětví Společenství okamžitě vzpamatovalo. Průměrné ceny prodejů Společenství vzrostly mezi rokem 1999 a rokem 2001 o 14 % a objem prodeje i výroba se ve Společenství ve stejném období také zvýšily. V důsledku toho bylo v tomto období možno ve výrobním odvětví uskutečnit některé nezbytné investice a zaměstnat více pracovních sil.

| (91) | V období šetření se však situace začala významně zhoršovat. Prodeje ve Společenství od roku 2001 do období šetření klesly o 12 % a výrobní odvětví Společenství se muselo podstatným způsobem přizpůsobit, omezením výroby a výrobní kapacity a snížením počtu pracovních míst. Od roku 2001 do období šetření se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu snížil na úroveň, která byla nižší než v roce 1999. Klesající trend v období šetření potvrzuje také pokles využití kapacity, stagnující vývoj mezd a zvyšující se množství skladových zásob, což mělo za následek, že se výrobní odvětví Společenství dostalo do situace, která se podobala roku 1999, kdy ještě nebyla uložena opatření proti dovozům z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(91)

V období šetření se však situace začala významně zhoršovat. Prodeje ve Společenství od roku 2001 do období šetření klesly o 12 % a výrobní odvětví Společenství se muselo podstatným způsobem přizpůsobit, omezením výroby a výrobní kapacity a snížením počtu pracovních míst. Od roku 2001 do období šetření se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu snížil na úroveň, která byla nižší než v roce 1999. Klesající trend v období šetření potvrzuje také pokles využití kapacity, stagnující vývoj mezd a zvyšující se množství skladových zásob, což mělo za následek, že se výrobní odvětví Společenství dostalo do situace, která se podobala roku 1999, kdy ještě nebyla uložena opatření proti dovozům z dotčených zemí.

| (92) | Stejný trend vykazuje vývoj investic, návratnosti investic a peněžního toku. Po nepatrném zlepšení situace v letech 2000 a 2001, které zdaleka nebylo dostatečně uspokojivé, jelikož návratnost investic dosahovala pouze 1 % a peněžní tok v té době pouze přestal být negativní, došlo v období šetření opět ke zhoršení situace. Skutečnost, že schopnost společností získávat kapitál nebyla významný způsobem ovlivněna, vyplývá z toho, že tyto společnosti byly součástí větších korporací. Uvedenou skutečnost proto nelze považovat za významný ukazatel v odvětví vyrábějícím dotyčný výrobek. |
| --- | --- |

(92)

Stejný trend vykazuje vývoj investic, návratnosti investic a peněžního toku. Po nepatrném zlepšení situace v letech 2000 a 2001, které zdaleka nebylo dostatečně uspokojivé, jelikož návratnost investic dosahovala pouze 1 % a peněžní tok v té době pouze přestal být negativní, došlo v období šetření opět ke zhoršení situace. Skutečnost, že schopnost společností získávat kapitál nebyla významný způsobem ovlivněna, vyplývá z toho, že tyto společnosti byly součástí větších korporací. Uvedenou skutečnost proto nelze považovat za významný ukazatel v odvětví vyrábějícím dotyčný výrobek.

| (93) | Co se týká finanční situace výrobního odvětví Společenství, tato situace se od roku 1999, kdy byla ztrátová, zlepšila, ale v letech 2000 a 2001 dosáhla pouze hranice rentability a v období šetření se opět stala ztrátovou. |
| --- | --- |

(93)

Co se týká finanční situace výrobního odvětví Společenství, tato situace se od roku 1999, kdy byla ztrátová, zlepšila, ale v letech 2000 a 2001 dosáhla pouze hranice rentability a v období šetření se opět stala ztrátovou.

| (94) | Jak je uvedeno výše, ukazatele se nejdříve po roce 1999, kdy byla uložena opatření, zlepšily, ale poté se v období šetření všechny ukazatele kromě prodejních cen opět zhoršily, což je jasným důkazem poškozujícího vývoje. |
| --- | --- |

(94)

Jak je uvedeno výše, ukazatele se nejdříve po roce 1999, kdy byla uložena opatření, zlepšily, ale poté se v období šetření všechny ukazatele kromě prodejních cen opět zhoršily, což je jasným důkazem poškozujícího vývoje.

| (95) | Neustále se zvyšující prodejní ceny v celém uvažovaném období nemohly vést k uspokojivé situaci ohledně zisku, protože zisk byl zcela pohlcen rostoucími výrobními náklady, zejména náklady na suroviny a jednotkovými mzdovými náklady. Kromě toho nebylo výrobní odvětví Společenství schopno tyto zvýšené náklady převést na své odběratele, jak by bylo třeba, protože na trh pronikl levný dumpingový dovoz. Z tohoto důvodu se v období šetření situace ohledně zisku výrobního odvětví Společenství zhoršila a dostala se pod hranici rentability. |
| --- | --- |

(95)

Neustále se zvyšující prodejní ceny v celém uvažovaném období nemohly vést k uspokojivé situaci ohledně zisku, protože zisk byl zcela pohlcen rostoucími výrobními náklady, zejména náklady na suroviny a jednotkovými mzdovými náklady. Kromě toho nebylo výrobní odvětví Společenství schopno tyto zvýšené náklady převést na své odběratele, jak by bylo třeba, protože na trh pronikl levný dumpingový dovoz. Z tohoto důvodu se v období šetření situace ohledně zisku výrobního odvětví Společenství zhoršila a dostala se pod hranici rentability.

| (96) | S ohledem na výše uvedené lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Společenství v období šetření i nadále poškozovala podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(96)

S ohledem na výše uvedené lze dojít k závěru, že výrobní odvětví Společenství v období šetření i nadále poškozovala podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení.

D.   TRVALÝ CHARAKTER ZMĚNY OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ DUMPINGU A ÚJMY

| (97) | Původní opatření měla pozbýt platnosti dnem 18. února 2005. V souladu s čl. 11 odst. 7 základního nařízení se proto zjišťovalo, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření mohlo vést k přetrvání dumpingu a újmy. V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zjišťovalo, zda došlo k podstatné změně okolností ohledně dumpingu a újmy a zda lze tyto změny odůvodněně považovat za změny trvalého charakteru. |
| --- | --- |

(97)

Původní opatření měla pozbýt platnosti dnem 18. února 2005. V souladu s čl. 11 odst. 7 základního nařízení se proto zjišťovalo, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření mohlo vést k přetrvání dumpingu a újmy. V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zjišťovalo, zda došlo k podstatné změně okolností ohledně dumpingu a újmy a zda lze tyto změny odůvodněně považovat za změny trvalého charakteru.

| (98) | Bylo zjištěno, že v období šetření byl dotyčný výrobek na trhu Společenství i nadále nabízen za dumpingové ceny (viz 25. a 50. bod odůvodnění). V tomto ohledu se dumpingová rozpětí zjištěná u dotyčného výrobku pocházejícího z jedné ze zemí, které byly předmětem šetření, blížila dumpingovým rozpětím zjištěným v průběhu původního šetření. Kromě toho v dotčených zemích existují stále velmi významné výrobní kapacity, které nebyly v období šetření využívány. Bylo také zjištěno, že na trhu Společenství bylo stále prodáváno značné množství výrobků dovážených z Chorvatska a Ukrajiny a že se jejich podíl na trhu od roku 2000 neustále zvyšoval. To jasně ukazuje na zájem chorvatských a ukrajinských vývozců o trh EU. S ohledem na výše uvedené se má za to, že není důvod pochybovat o trvalém charakteru zjištěné úrovně dumpingu a že pokud by bylo umožněno ukončení platnosti původních opatření, je velmi pravděpodobné, že by dumping přetrval i nadále. |
| --- | --- |

(98)

Bylo zjištěno, že v období šetření byl dotyčný výrobek na trhu Společenství i nadále nabízen za dumpingové ceny (viz 25. a 50. bod odůvodnění). V tomto ohledu se dumpingová rozpětí zjištěná u dotyčného výrobku pocházejícího z jedné ze zemí, které byly předmětem šetření, blížila dumpingovým rozpětím zjištěným v průběhu původního šetření. Kromě toho v dotčených zemích existují stále velmi významné výrobní kapacity, které nebyly v období šetření využívány. Bylo také zjištěno, že na trhu Společenství bylo stále prodáváno značné množství výrobků dovážených z Chorvatska a Ukrajiny a že se jejich podíl na trhu od roku 2000 neustále zvyšoval. To jasně ukazuje na zájem chorvatských a ukrajinských vývozců o trh EU. S ohledem na výše uvedené se má za to, že není důvod pochybovat o trvalém charakteru zjištěné úrovně dumpingu a že pokud by bylo umožněno ukončení platnosti původních opatření, je velmi pravděpodobné, že by dumping přetrval i nadále.

| (99) | Nehledě na to, že výrobní odvětví Společenství překonalo účinky dřívějšího dumpingu pocházejícího mimo jiné z Chorvatska a Ukrajiny, bylo zjištěno, že výrobní odvětví Společenství i nadále trpí podstatnou újmou ve smyslu článku 3 základního nařízení. Rozpětí újmy zjištěná v průběhu šetření se ve srovnání s původním šetřením zvýšila, protože dumpingový dovoz stále podstatně snižoval ceny výrobního odvětví Společenství i přesto, že se ceny celosvětově zvýšily. S ohledem na účinky dumpingových dovozů na rentabilitu (viz bod odůvodnění 79) a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu (viz bod odůvodnění 74), které od roku 2001 do období šetření opět poklesly, se došlo k závěru, že okolnosti vedoucí k újmě jsou trvalého charakteru a že ukončení platnosti původních opatření by pravděpodobně i nadále vedlo k újmě. |
| --- | --- |

(99)

Nehledě na to, že výrobní odvětví Společenství překonalo účinky dřívějšího dumpingu pocházejícího mimo jiné z Chorvatska a Ukrajiny, bylo zjištěno, že výrobní odvětví Společenství i nadále trpí podstatnou újmou ve smyslu článku 3 základního nařízení. Rozpětí újmy zjištěná v průběhu šetření se ve srovnání s původním šetřením zvýšila, protože dumpingový dovoz stále podstatně snižoval ceny výrobního odvětví Společenství i přesto, že se ceny celosvětově zvýšily. S ohledem na účinky dumpingových dovozů na rentabilitu (viz bod odůvodnění 79) a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu (viz bod odůvodnění 74), které od roku 2001 do období šetření opět poklesly, se došlo k závěru, že okolnosti vedoucí k újmě jsou trvalého charakteru a že ukončení platnosti původních opatření by pravděpodobně i nadále vedlo k újmě.

E.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (100) | Bylo také zjišťováno, zda i v tomto šetření stále přetrvává příčinná souvislost mezi dumpingovými dovozy z Chorvatska a Ukrajiny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, jak bylo zjištěno při původním šetření. Byly analyzovány i jiné známé faktory než dumpingové dovozy, které v uvažovaném období také mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zamezilo tomu, že by byla možná újma způsobená těmito jinými faktory připisována dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(100)

Bylo také zjišťováno, zda i v tomto šetření stále přetrvává příčinná souvislost mezi dumpingovými dovozy z Chorvatska a Ukrajiny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, jak bylo zjištěno při původním šetření. Byly analyzovány i jiné známé faktory než dumpingové dovozy, které v uvažovaném období také mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zamezilo tomu, že by byla možná újma způsobená těmito jinými faktory připisována dumpingovým dovozům.

| (101) | Nehledě na platná opatření, která nejprve v roce 2000 vedla ke snížení dovozů, vyvážející výrobci z Chorvatska a Ukrajiny v uvažovaném období následně zvýšili své podíly na trhu Společenství ze 4,2 % až na 5,5 %. Tito výrobci dosáhli zvýšení svého podílu na trhu i přes spotřebu, která od roku 2001 do období šetření klesala. Na druhou stranu v období od roku 2000 do období šetření výrobní odvětví Společenství svůj podíl na trhu ztrácelo. V období šetření muselo podstatně snížit výrobu a bylo zasaženo snižující se rentabilitou. Zvyšující se dovozy z dotčených zemí, které podstatně snižují ceny výrobního odvětví Společenství, a zhoršující se situace výrobního odvětví Společenství se časově shodují. Proto mohly tyto dovozy i nadále přispívat k újmě, která zasáhla výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(101)

Nehledě na platná opatření, která nejprve v roce 2000 vedla ke snížení dovozů, vyvážející výrobci z Chorvatska a Ukrajiny v uvažovaném období následně zvýšili své podíly na trhu Společenství ze 4,2 % až na 5,5 %. Tito výrobci dosáhli zvýšení svého podílu na trhu i přes spotřebu, která od roku 2001 do období šetření klesala. Na druhou stranu v období od roku 2000 do období šetření výrobní odvětví Společenství svůj podíl na trhu ztrácelo. V období šetření muselo podstatně snížit výrobu a bylo zasaženo snižující se rentabilitou. Zvyšující se dovozy z dotčených zemí, které podstatně snižují ceny výrobního odvětví Společenství, a zhoršující se situace výrobního odvětví Společenství se časově shodují. Proto mohly tyto dovozy i nadále přispívat k újmě, která zasáhla výrobní odvětví Společenství.

| (102) | K újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, mohly přispět i dovozy pocházející z jiných třetích zemí, jako např. z České republiky, Polska a Slovenské republiky, které v období šetření ještě nebyly členy Společenství, a také dovozy z Rumunska a Ruska. |
| --- | --- |

(102)

K újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, mohly přispět i dovozy pocházející z jiných třetích zemí, jako např. z České republiky, Polska a Slovenské republiky, které v období šetření ještě nebyly členy Společenství, a také dovozy z Rumunska a Ruska.

| (103) | Je nutno poznamenat, že v průběhu celého uvažovaného období platily pro dovozy z pěti výše uvedených zemí závazky a antidumpingová cla pohybující se od 9,8 % do 38,2 %. V současné době probíhá přezkum opatření, která platí pro dovozy z Ruska a Rumunska (viz 4. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(103)

Je nutno poznamenat, že v průběhu celého uvažovaného období platily pro dovozy z pěti výše uvedených zemí závazky a antidumpingová cla pohybující se od 9,8 % do 38,2 %. V současné době probíhá přezkum opatření, která platí pro dovozy z Ruska a Rumunska (viz 4. bod odůvodnění).

| (104) | V období šetření představovaly dovozy z Ruska 3,3 % podíl na trhu. Průměrné ceny pro tyto dovozy, včetně antidumpingových cel, byly asi o 20 % nižší než ceny dovozů z Chorvatska a Ukrajiny. Vzhledem k výši cen dovozů z Ruska se zdá, že tyto dovozy přispěly k utrpěné újmě. S ohledem na podíl na trhu, který je nižší než v případě dotčených zemí, nemohou však být dovozy z Ruska jedinou příčinou újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. V období šetření představovaly dovozy z Rumunska 3,5 % podíl na trhu. Ceny dovozů z Rumunska, včetně antidumpingových cel, jsou vyšší než ceny dovozů z Chorvatska a Ukrajiny, ale stále nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Z toho lze usuzovat, že tyto ceny mohly také přispět k újmě, kterou Společenství utrpělo. Má se však za to, že možné účinky dovozů z Ruska a Rumunska by nebyly schopny ovlivnit závěr, že existuje skutečně závažná příčinná souvislost mezi dumpingovými dovozy bezešvých trubek a dutých profilů z Chorvatska a Ukrajiny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(104)

V období šetření představovaly dovozy z Ruska 3,3 % podíl na trhu. Průměrné ceny pro tyto dovozy, včetně antidumpingových cel, byly asi o 20 % nižší než ceny dovozů z Chorvatska a Ukrajiny. Vzhledem k výši cen dovozů z Ruska se zdá, že tyto dovozy přispěly k utrpěné újmě. S ohledem na podíl na trhu, který je nižší než v případě dotčených zemí, nemohou však být dovozy z Ruska jedinou příčinou újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. V období šetření představovaly dovozy z Rumunska 3,5 % podíl na trhu. Ceny dovozů z Rumunska, včetně antidumpingových cel, jsou vyšší než ceny dovozů z Chorvatska a Ukrajiny, ale stále nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Z toho lze usuzovat, že tyto ceny mohly také přispět k újmě, kterou Společenství utrpělo. Má se však za to, že možné účinky dovozů z Ruska a Rumunska by nebyly schopny ovlivnit závěr, že existuje skutečně závažná příčinná souvislost mezi dumpingovými dovozy bezešvých trubek a dutých profilů z Chorvatska a Ukrajiny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

| (105) | Ceny dovozů, včetně antidumpingových cel, z bývalých přistupujících zemí (Polska, České republiky a Slovenska) byly také podstatně vyšší než ceny dovozů z Chorvatska a Ukrajiny, byly však nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Jejich společný podíl na trhu představoval v období šetření 14,2 %. Přestože tyto dovozy mohly k újmě přispět také, z jejich cenové hladiny lze usuzovat, že jejich vliv mohl být jen nepatrný. |
| --- | --- |

(105)

Ceny dovozů, včetně antidumpingových cel, z bývalých přistupujících zemí (Polska, České republiky a Slovenska) byly také podstatně vyšší než ceny dovozů z Chorvatska a Ukrajiny, byly však nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Jejich společný podíl na trhu představoval v období šetření 14,2 %. Přestože tyto dovozy mohly k újmě přispět také, z jejich cenové hladiny lze usuzovat, že jejich vliv mohl být jen nepatrný.

| (106) | S ohledem na to, že dovozy z Chorvatska a Ukrajiny podstatně snižují ceny výrobního odvětví Společenství, nic nenasvědčuje tomu, že by uvedené dovozy, které ve většině případů snižují ceny výrobního odvětví Společenství mnohem méně, mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z Chorvatska a Ukrajiny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(106)

S ohledem na to, že dovozy z Chorvatska a Ukrajiny podstatně snižují ceny výrobního odvětví Společenství, nic nenasvědčuje tomu, že by uvedené dovozy, které ve většině případů snižují ceny výrobního odvětví Společenství mnohem méně, mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z Chorvatska a Ukrajiny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

| (107) | Dovozy z několika jiných třetích zemí představovaly v období šetření celkem 8,9% podíl na trhu. S ohledem na vysokou hladinu jejich cen, které jsou ve většině případů dostatečně vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství, nic nenasvědčuje tomu, že by tyto dovozy mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z Chorvatska a Ukrajiny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(107)

Dovozy z několika jiných třetích zemí představovaly v období šetření celkem 8,9% podíl na trhu. S ohledem na vysokou hladinu jejich cen, které jsou ve většině případů dostatečně vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství, nic nenasvědčuje tomu, že by tyto dovozy mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z Chorvatska a Ukrajiny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

| (108) | Další výrobci ve Společenství, kteří při šetření nespolupracovali, se potýkali se stejnými problémy s ohledem na rostoucí náklady na suroviny, což je nutilo zvyšovat ceny do nejvyšší možné míry. Nebylo zjištěno, že by tito konkurenti mohli způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(108)

Další výrobci ve Společenství, kteří při šetření nespolupracovali, se potýkali se stejnými problémy s ohledem na rostoucí náklady na suroviny, což je nutilo zvyšovat ceny do nejvyšší možné míry. Nebylo zjištěno, že by tito konkurenti mohli způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

| (109) | Od roku 2001 se spotřeba ve Společenství snižuje. Objem prodeje Společenství však procentuálně poklesl více než spotřeba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství ztratilo svůj podíl na trhu, zatímco dotčené země svůj podíl na trhu Společenství v tomto období zvýšily. Proto se došlo k závěru, že uvedený faktor nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z Chorvatska a Ukrajiny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. V průběhu šetření nebyly zjištěny žádné další faktory, které by mohly způsobit újmu. |
| --- | --- |

(109)

Od roku 2001 se spotřeba ve Společenství snižuje. Objem prodeje Společenství však procentuálně poklesl více než spotřeba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství ztratilo svůj podíl na trhu, zatímco dotčené země svůj podíl na trhu Společenství v tomto období zvýšily. Proto se došlo k závěru, že uvedený faktor nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z Chorvatska a Ukrajiny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. V průběhu šetření nebyly zjištěny žádné další faktory, které by mohly způsobit újmu.

| (110) | S ohledem na výše uvedenou analýzu účinků všech známých faktorů na situaci ve výrobním odvětví Společenství se došlo k závěru, že nedošlo k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovými dovozy z Chorvatska a Ukrajiny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, jak bylo zjištěno při předchozím šetření. |
| --- | --- |

(110)

S ohledem na výše uvedenou analýzu účinků všech známých faktorů na situaci ve výrobním odvětví Společenství se došlo k závěru, že nedošlo k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovými dovozy z Chorvatska a Ukrajiny a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, jak bylo zjištěno při předchozím šetření.

F.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   Obecné úvahy

| (111) | Bylo zjišťováno, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že by nebylo v zájmu Společenství zachovat antidumpingová cla namířená proti dovozům z dotčených zemí. Komise zaslala dotazníky dovozcům a průmyslovým uživatelům. Zcela vyplněný dotazník zaslal jeden dovozce, španělská společnost Comercial de Tubos, S.A. |
| --- | --- |

(111)

Bylo zjišťováno, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že by nebylo v zájmu Společenství zachovat antidumpingová cla namířená proti dovozům z dotčených zemí. Komise zaslala dotazníky dovozcům a průmyslovým uživatelům. Zcela vyplněný dotazník zaslal jeden dovozce, španělská společnost Comercial de Tubos, S.A.

| (112) | Z výrobního odvětví uživatelů nepřišel ani jeden vyplněný dotazník. V průběhu šetření se nepřihlásil ani jeden dodavatel. Na základě informací získaných od spolupracujících účastníků řízení se dospělo k následujícím závěrům. |
| --- | --- |

(112)

Z výrobního odvětví uživatelů nepřišel ani jeden vyplněný dotazník. V průběhu šetření se nepřihlásil ani jeden dodavatel. Na základě informací získaných od spolupracujících účastníků řízení se dospělo k následujícím závěrům.

| (113) | Je nutno připomenout, že při předcházejícím šetření se uvažovalo o schválení opatření, která by nebyla v rozporu se zájmy Společenství. Navíc to, že se v případě stávajícího šetření jedná o přezkum, tj. analyzuje se situace, kdy již platí antidumpingová opatření, umožňuje hodnotit veškeré významné negativní dopady stávajících antidumpingových opatření na účastníky řízení. |
| --- | --- |

(113)

Je nutno připomenout, že při předcházejícím šetření se uvažovalo o schválení opatření, která by nebyla v rozporu se zájmy Společenství. Navíc to, že se v případě stávajícího šetření jedná o přezkum, tj. analyzuje se situace, kdy již platí antidumpingová opatření, umožňuje hodnotit veškeré významné negativní dopady stávajících antidumpingových opatření na účastníky řízení.

2.   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (114) | Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Společenství čítalo pět výrobců, kteří mají přibližně 2 470 zaměstnanců účastnících se na výrobě a prodeji bezešvých trubek a dutých profilů. Dále je potřeba připomenout, že výše uvedené hospodářské ukazatele výrobního odvětví Společenství prokázaly, že v průběhu šetření se finanční výsledky zhoršovaly. I přes rostoucí spotřebu bezešvých trubek a dutých profilů ve Společenství v letech 2000 a 2001, která však v období šetření opět poklesla, nemohlo výrobní odvětví Společenství dosáhnout finanční stability. |
| --- | --- |

(114)

Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Společenství čítalo pět výrobců, kteří mají přibližně 2 470 zaměstnanců účastnících se na výrobě a prodeji bezešvých trubek a dutých profilů. Dále je potřeba připomenout, že výše uvedené hospodářské ukazatele výrobního odvětví Společenství prokázaly, že v průběhu šetření se finanční výsledky zhoršovaly. I přes rostoucí spotřebu bezešvých trubek a dutých profilů ve Společenství v letech 2000 a 2001, která však v období šetření opět poklesla, nemohlo výrobní odvětví Společenství dosáhnout finanční stability.

| (115) | Je pravda, že v letech 2000 až 2001 došlo k částečnému ozdravení výrobního odvětví. Avšak s ohledem na převažující finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství je zřejmé, že by antidumpingová opatření byla v zájmu výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(115)

Je pravda, že v letech 2000 až 2001 došlo k částečnému ozdravení výrobního odvětví. Avšak s ohledem na převažující finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství je zřejmé, že by antidumpingová opatření byla v zájmu výrobního odvětví Společenství.

3.   Zájem nespřízněných dovozců

| (116) | Spolupracující dovozce se obecně nepostavil proti pokračujícímu uplatňování antidumpingových opatření. Od dovozců, kteří dováželi dotyčný výrobek z Chorvatska a Ukrajiny, nebyla získána další vyjádření. |
| --- | --- |

(116)

Spolupracující dovozce se obecně nepostavil proti pokračujícímu uplatňování antidumpingových opatření. Od dovozců, kteří dováželi dotyčný výrobek z Chorvatska a Ukrajiny, nebyla získána další vyjádření.

| (117) | Účelem antidumpingových opatření je znovu nastolit prostředí spravedlivého obchodu. Jejich cílem není zakázat dovozy či bránit aktivitám dovozců ve Společenství. Ve skutečnosti jakákoli plánovaná opatření musejí být navržena tak, aby umožnila pokračování dovozů také v budoucnu, avšak za ceny, které nejsou dumpingové nebo nezpůsobují újmu, podle toho, které z nich jsou nižší. |
| --- | --- |

(117)

Účelem antidumpingových opatření je znovu nastolit prostředí spravedlivého obchodu. Jejich cílem není zakázat dovozy či bránit aktivitám dovozců ve Společenství. Ve skutečnosti jakákoli plánovaná opatření musejí být navržena tak, aby umožnila pokračování dovozů také v budoucnu, avšak za ceny, které nejsou dumpingové nebo nezpůsobují újmu, podle toho, které z nich jsou nižší.

| (118) | I nadále budou na trh Společenství povoleny dovozy výrobků ze spravedlivé ceny a je pravděpodobné, že tradiční obchod dovozců bude pokračovat i tehdy, budou-li uložena antidumpingová opatření namířená proti dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(118)

I nadále budou na trh Společenství povoleny dovozy výrobků ze spravedlivé ceny a je pravděpodobné, že tradiční obchod dovozců bude pokračovat i tehdy, budou-li uložena antidumpingová opatření namířená proti dumpingovým dovozům.

4.   Zájem dodavatelů

| (119) | V průběhu šetření se nepřihlásil ani jeden dodavatel. Proto se došlo k závěru, že neexistuje žádný přesvědčivý důvod, který by vedl k tomu, aby se s ohledem na zájmy dodavatelů opatření nezaváděla. |
| --- | --- |

(119)

V průběhu šetření se nepřihlásil ani jeden dodavatel. Proto se došlo k závěru, že neexistuje žádný přesvědčivý důvod, který by vedl k tomu, aby se s ohledem na zájmy dodavatelů opatření nezaváděla.

5.   Zájem uživatelů

| (120) | Při předchozím šetření se došlo k závěru, že vliv antidumpingových opatření na ceny by z hlediska dalších průmyslových uživatelů neměl být zásadní. Tato úvaha byla založena na tom, že bezešvé trubky a duté profily představovaly pouze malou část celkových nákladů výrobních odvětví uživatelů (včetně chemického a petrochemického průmyslu, elektráren a automobilového a stavebního průmyslu). Vzhledem k tomu, že se proti předcházejícím závěrům nikdo nepostavil a vzhledem k nedostatečné spolupráci uživatelů na stávajícím šetření se očekává, že vliv antidumpingových opatření na ceny by z hlediska dalších průmyslových uživatelů neměl být zásadní. |
| --- | --- |

(120)

Při předchozím šetření se došlo k závěru, že vliv antidumpingových opatření na ceny by z hlediska dalších průmyslových uživatelů neměl být zásadní. Tato úvaha byla založena na tom, že bezešvé trubky a duté profily představovaly pouze malou část celkových nákladů výrobních odvětví uživatelů (včetně chemického a petrochemického průmyslu, elektráren a automobilového a stavebního průmyslu). Vzhledem k tomu, že se proti předcházejícím závěrům nikdo nepostavil a vzhledem k nedostatečné spolupráci uživatelů na stávajícím šetření se očekává, že vliv antidumpingových opatření na ceny by z hlediska dalších průmyslových uživatelů neměl být zásadní.

6.   Aspekty hospodářské soutěže

| (121) | Je nutno poznamenat, že v rozhodnutí 2003/382/ES (9) bylo zjištěno, že někteří výrobci ve Společenství uzavřeli v rozporu s pravidly hospodářské soutěže smlouvy na části dotyčného výrobku do roku 1995. V souladu s tím ani původní šetření zabývající se obdobím šetření od 1. listopadu 1997 do 31. října 1998 (s uvažovaným obdobím od ledna 1997 do konce období šetření), ani stávající šetření týkající se přezkumu nebylo ovlivněno praktikami, které by byly v rozporu s pravidly hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(121)

Je nutno poznamenat, že v rozhodnutí 2003/382/ES (9) bylo zjištěno, že někteří výrobci ve Společenství uzavřeli v rozporu s pravidly hospodářské soutěže smlouvy na části dotyčného výrobku do roku 1995. V souladu s tím ani původní šetření zabývající se obdobím šetření od 1. listopadu 1997 do 31. října 1998 (s uvažovaným obdobím od ledna 1997 do konce období šetření), ani stávající šetření týkající se přezkumu nebylo ovlivněno praktikami, které by byly v rozporu s pravidly hospodářské soutěže.

7.   Závěr ohledně zájmů Společenství

| (122) | Je zřejmé, že zachování opatření namířených proti dovozům bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z dotčených zemí by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství. Jakýkoli vliv na ceny bezešvých trubek by z hlediska dovozců / obchodních společností a průmyslových uživatelů měl být pouze okrajový. |
| --- | --- |

(122)

Je zřejmé, že zachování opatření namířených proti dovozům bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z dotčených zemí by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství. Jakýkoli vliv na ceny bezešvých trubek by z hlediska dovozců / obchodních společností a průmyslových uživatelů měl být pouze okrajový.

| (123) | S ohledem na výše uvedené se došlo k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k tomu, aby se nezavedla antidumpingová cla namířená proti dovozům bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(123)

S ohledem na výše uvedené se došlo k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k tomu, aby se nezavedla antidumpingová cla namířená proti dovozům bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z dotčených zemí.

G.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

1.   Úroveň odstraňující újmu

| (124) | S ohledem na závěry učiněné ohledně dumpingu, újmy a zájmů Společenství by měla být uložena opatření, která by zabránila vzniku další újmy výrobnímu odvětví Společenství v důsledku dumpingových dovozů. |
| --- | --- |

(124)

S ohledem na závěry učiněné ohledně dumpingu, újmy a zájmů Společenství by měla být uložena opatření, která by zabránila vzniku další újmy výrobnímu odvětví Společenství v důsledku dumpingových dovozů.

| (125) | Zavedená opatření by měla být na takové úrovni, aby se odstranila újma způsobená dovozy, aniž by došlo k překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění vlivu dumpingu způsobujícího újmu se uvažovalo, že veškerá opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství pokrýt výrobní náklady a dosáhnout celkového zisku před zdaněním, kterého by výrobní odvětví tohoto typu mohlo v dané oblasti v přiměřené míře dosáhnout při prodeji obdobného výrobku ve Společenství za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. aniž by docházelo k dumpingovým dovozům. Při tomto výpočtu se za rozpětí zisku před zdaněním použilo 5 % obratu. Postupovalo se stejně jako při původním postupu, protože nebylo zjištěno, že by se toto rozpětí mělo změnit, ani se proti němu nikdo nevyjádřil. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku, která by výrobnímu odvětví Společenství nezpůsobovala újmu. Cena nezpůsobující újmu byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům přičetlo výše uvedené ziskové rozpětí ve výši 5 %. |
| --- | --- |

(125)

Zavedená opatření by měla být na takové úrovni, aby se odstranila újma způsobená dovozy, aniž by došlo k překročení zjištěného dumpingového rozpětí. Při výpočtu nezbytné výše cla pro odstranění vlivu dumpingu způsobujícího újmu se uvažovalo, že veškerá opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství pokrýt výrobní náklady a dosáhnout celkového zisku před zdaněním, kterého by výrobní odvětví tohoto typu mohlo v dané oblasti v přiměřené míře dosáhnout při prodeji obdobného výrobku ve Společenství za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. aniž by docházelo k dumpingovým dovozům. Při tomto výpočtu se za rozpětí zisku před zdaněním použilo 5 % obratu. Postupovalo se stejně jako při původním postupu, protože nebylo zjištěno, že by se toto rozpětí mělo změnit, ani se proti němu nikdo nevyjádřil. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku, která by výrobnímu odvětví Společenství nezpůsobovala újmu. Cena nezpůsobující újmu byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům přičetlo výše uvedené ziskové rozpětí ve výši 5 %.

| (126) | Nezbytné zvýšení ceny se poté stanovilo na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, a průměrné ceny, která nezpůsobuje újmu. Rozdíly vycházející z tohoto srovnání byly potom vyjádřeny jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(126)

Nezbytné zvýšení ceny se poté stanovilo na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, a průměrné ceny, která nezpůsobuje újmu. Rozdíly vycházející z tohoto srovnání byly potom vyjádřeny jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF.

2.   Pozměněná opatření

| (127) | S ohledem na výše uvedené se má za to, že platná antidumpingová cla namířená proti dovozu dotyčného výrobku z Chorvatska a Ukrajiny by měla být pozměněna. Nová antidumpingová cla by měla být stanovena tak, aby odrážela zjištěná rozpětí újmy, protože dumpingová rozpětí zjištěná v případě všech společností v Chorvatsku a na Ukrajině byla vyšší než vypočtená rozpětí újmy. Z důvodu vysoké úrovně spolupráce (více než 80 % vývozů dotyčného výrobku z Ukrajiny do Společenství) by zbytková rozpětí měla být stanovena ve stejné výši jako v případě spolupracujících vyvážejících výrobců, OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“. |
| --- | --- |

(127)

S ohledem na výše uvedené se má za to, že platná antidumpingová cla namířená proti dovozu dotyčného výrobku z Chorvatska a Ukrajiny by měla být pozměněna. Nová antidumpingová cla by měla být stanovena tak, aby odrážela zjištěná rozpětí újmy, protože dumpingová rozpětí zjištěná v případě všech společností v Chorvatsku a na Ukrajině byla vyšší než vypočtená rozpětí újmy. Z důvodu vysoké úrovně spolupráce (více než 80 % vývozů dotyčného výrobku z Ukrajiny do Společenství) by zbytková rozpětí měla být stanovena ve stejné výši jako v případě spolupracujících vyvážejících výrobců, OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“.

| (128) | Individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě výsledků stávajícího šetření. Odráží proto situaci, která byla zjištěna v průběhu šetření s ohledem na tyto společnosti. Uvedené celní sazby (na rozdíl od celostátního cla, které se vztahuje na „všechny ostatní země“) se proto vztahují výlučně na dovozy výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených danými společnosti, tj. uvedenými konkrétními právními subjekty. Dovezené výrobky vyrobené jinými společnostmi, které nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, nemohou tyto sazby využívat a vztahuje se na ně celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(128)

Individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě výsledků stávajícího šetření. Odráží proto situaci, která byla zjištěna v průběhu šetření s ohledem na tyto společnosti. Uvedené celní sazby (na rozdíl od celostátního cla, které se vztahuje na „všechny ostatní země“) se proto vztahují výlučně na dovozy výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených danými společnosti, tj. uvedenými konkrétními právními subjekty. Dovezené výrobky vyrobené jinými společnostmi, které nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, nemohou tyto sazby využívat a vztahuje se na ně celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.

| (129) | Všechny požadavky s ohledem na použití těchto individuálních antidumpingových celních sazeb určených pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nového výrobního nebo prodejního subjektu) je nutno neprodleně zaslat Komisi na adresu generálního ředitelství pro obchod (10) spolu s veškerými důležitými informacemi, zejména těmi, které se týkají změn v činnosti společnosti ohledně výroby, domácích prodejů a vývozů, které souvisí např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě nutnosti bude nařízení náležitě pozměněno aktualizací seznamu společností, které mohou individuální celní sazby využívat. |
| --- | --- |

(129)

Všechny požadavky s ohledem na použití těchto individuálních antidumpingových celních sazeb určených pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nového výrobního nebo prodejního subjektu) je nutno neprodleně zaslat Komisi na adresu generálního ředitelství pro obchod (10) spolu s veškerými důležitými informacemi, zejména těmi, které se týkají změn v činnosti společnosti ohledně výroby, domácích prodejů a vývozů, které souvisí např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě nutnosti bude nařízení náležitě pozměněno aktualizací seznamu společností, které mohou individuální celní sazby využívat.

| (130) | Antidumpingové celní sazby jsou navrženy takto:









  Země | Společnost | Rozpětí pro odstranění újmy | Dumpingové rozpětí | Navržené antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chorvatsko | Všechny společnosti | 38,8 % | 38,9 % | 38,8 % |
| Ukrajina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dněpropetrovsk | 51,9 % | 91,0 % | 51,9 % |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dněpropetrovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotine“, Nikopol | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |
| Všechny ostatní společnosti | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |

(130)

Antidumpingové celní sazby jsou navrženy takto:

Země

Společnost

Rozpětí pro odstranění újmy

Dumpingové rozpětí

Navržené antidumpingové clo

Chorvatsko

Všechny společnosti

38,8 %

38,9 %

38,8 %

Ukrajina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dněpropetrovsk

51,9 %

91,0 %

51,9 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dněpropetrovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotine“, Nikopol

64,1 %

97,3 %

64,1 %

Všechny ostatní společnosti

64,1 %

97,3 %

64,1 %

| (131) | Na základě navrhovaných opatření začne pro tato opatření běžet nové pětileté období. Platnost opatření proto nebude dne 18. února 2005 ukončena, jak je uvedeno v oznámení o nadcházejícím ukončení určitých antidumpingových opatření, které bylo zveřejněno dne 27. srpna 2004 (11). |
| --- | --- |

(131)

Na základě navrhovaných opatření začne pro tato opatření běžet nové pětileté období. Platnost opatření proto nebude dne 18. února 2005 ukončena, jak je uvedeno v oznámení o nadcházejícím ukončení určitých antidumpingových opatření, které bylo zveřejněno dne 27. srpna 2004 (11).

3.   Vývoj situace chorvatského vývozce po období šetření

| (132) | V reakci na zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo stanoveno, že je nutno pozměnit výši antidumpingových opatření, chorvatská vláda informovala Komisi o tom, že jediný výrobce v Chorvatsku, společnost Mechel Željezara Ltd., byl zrušen a ukončil výrobu na podzim roku 2004. Místo této společnosti založil chorvatský privatizační fond (CPF), státní instituce zabývající se privatizačním procesem v Chorvatsku, novou právnickou osobu s názvem Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o („Valjaonice“). Zdá se, že nově založená společnost ještě nezahájila výrobu a právě získává majetek od společnosti Mechel Željezara Ltd. |
| --- | --- |

(132)

V reakci na zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo stanoveno, že je nutno pozměnit výši antidumpingových opatření, chorvatská vláda informovala Komisi o tom, že jediný výrobce v Chorvatsku, společnost Mechel Željezara Ltd., byl zrušen a ukončil výrobu na podzim roku 2004. Místo této společnosti založil chorvatský privatizační fond (CPF), státní instituce zabývající se privatizačním procesem v Chorvatsku, novou právnickou osobu s názvem Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o („Valjaonice“). Zdá se, že nově založená společnost ještě nezahájila výrobu a právě získává majetek od společnosti Mechel Željezara Ltd.

| (133) | Z předložených informací však vyplývá, že ve srovnání se společností Mechel Željezara Ltd. zůstanou výrobní kapacity společnosti Valjaonice nezměněny a tato společnost chce evidentně pokračovat ve výrobě dotyčného výrobku. Z tohoto důvodu nelze zastavení výroby považovat za skutečnost trvalého a nesporného charakteru, a nemá proto vliv na závěry šetření. |
| --- | --- |

(133)

Z předložených informací však vyplývá, že ve srovnání se společností Mechel Željezara Ltd. zůstanou výrobní kapacity společnosti Valjaonice nezměněny a tato společnost chce evidentně pokračovat ve výrobě dotyčného výrobku. Z tohoto důvodu nelze zastavení výroby považovat za skutečnost trvalého a nesporného charakteru, a nemá proto vliv na závěry šetření.

| (134) | Pokud se však situace společnosti změní natolik, aby byl přezkum opatření oprávněný, bude takový přezkum zahájen. |
| --- | --- |

(134)

Pokud se však situace společnosti změní natolik, aby byl přezkum opatření oprávněný, bude takový přezkum zahájen.

4.   Závazky

| (135) | Rozhodnutím 2000/137/ES Komise přijala cenový závazek mimo jiné od jediného chorvatského vyvážejícího výrobce. Tento závazek týkající se společnosti Mechel Željezara Ltd. byl také předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(135)

Rozhodnutím 2000/137/ES Komise přijala cenový závazek mimo jiné od jediného chorvatského vyvážejícího výrobce. Tento závazek týkající se společnosti Mechel Željezara Ltd. byl také předmětem přezkumu.

| (136) | Tímto závazkem se společnost Mechel Željezara Ltd. zavázala, že bude nezávislým odběratelům prodávat dotyčný výrobek určený pro vývoz do Společenství až do určitého množství za upravené ceny. Kromě toho se společnost Mechel Željezara Ltd. zavázala, že její ceny pro skupinu výrobků budou odpovídat cenové struktuře používané ve Společenství. |
| --- | --- |

(136)

Tímto závazkem se společnost Mechel Željezara Ltd. zavázala, že bude nezávislým odběratelům prodávat dotyčný výrobek určený pro vývoz do Společenství až do určitého množství za upravené ceny. Kromě toho se společnost Mechel Željezara Ltd. zavázala, že její ceny pro skupinu výrobků budou odpovídat cenové struktuře používané ve Společenství.

| (137) | V souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení je cílem závazku vyloučit poškozující účinek dumpingových dovozů, čehož se dosáhne tím, že vývozce zvýší ceny nebo přestane výrobky vyvážet za dumpingové ceny. Šetření prokázalo, že závazek, který byl původně v tomto případě přijat, nebyl splněn, neboť ceny nebyly zvýšeny na úroveň, která by nebyla škodlivá, a spravedlivé obchodní prostředí nebylo na trhu Společenství obnoveno. Proto se v tomto případě závazek přijatý od společnosti Mechel Željezara Ltd. nepovažuje za vhodný a účinný prostředek k odstranění poškozujícího účinku dumpingu. Jak je uvedeno výše, společnost Mechel Željezara Ltd. byla nedávno zrušena. Proto se tento závazek již nepovažuje za platný. |
| --- | --- |

(137)

V souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení je cílem závazku vyloučit poškozující účinek dumpingových dovozů, čehož se dosáhne tím, že vývozce zvýší ceny nebo přestane výrobky vyvážet za dumpingové ceny. Šetření prokázalo, že závazek, který byl původně v tomto případě přijat, nebyl splněn, neboť ceny nebyly zvýšeny na úroveň, která by nebyla škodlivá, a spravedlivé obchodní prostředí nebylo na trhu Společenství obnoveno. Proto se v tomto případě závazek přijatý od společnosti Mechel Željezara Ltd. nepovažuje za vhodný a účinný prostředek k odstranění poškozujícího účinku dumpingu. Jak je uvedeno výše, společnost Mechel Željezara Ltd. byla nedávno zrušena. Proto se tento závazek již nepovažuje za platný.

| (138) | V reakci na zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo stanoveno, že je nutno pozměnit výši stávajících antidumpingových opatření, nabídly ukrajinské společnosti OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ a jejich spřízněná obchodní / holdingová společnost „Interpipe“ společný závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(138)

V reakci na zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo stanoveno, že je nutno pozměnit výši stávajících antidumpingových opatření, nabídly ukrajinské společnosti OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ a jejich spřízněná obchodní / holdingová společnost „Interpipe“ společný závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.

| (139) | Tyto ukrajinské společnosti vyrábějí různé druhy ocelových výrobků, které mohou být prodávány spolu s dotyčným výrobkem. To představuje potenciální riziko křížové kompenzace, tj. toho, že ceny, které se tyto společnosti zavázaly respektovat, budou dodržovány pouze formálně, jelikož ceny za jiné než dotyčné výrobky prodávané spolu s dotyčným výrobkem budou snižovány. Kromě toho s ohledem na nestálost cen byly minimální vývozní ceny, které byla společnost připravena nabídnout, ve výši, která nevylučovala poškozující účinky dumpingu. Proto nemohla být tato nabídka přijata. |
| --- | --- |

(139)

Tyto ukrajinské společnosti vyrábějí různé druhy ocelových výrobků, které mohou být prodávány spolu s dotyčným výrobkem. To představuje potenciální riziko křížové kompenzace, tj. toho, že ceny, které se tyto společnosti zavázaly respektovat, budou dodržovány pouze formálně, jelikož ceny za jiné než dotyčné výrobky prodávané spolu s dotyčným výrobkem budou snižovány. Kromě toho s ohledem na nestálost cen byly minimální vývozní ceny, které byla společnost připravena nabídnout, ve výši, která nevylučovala poškozující účinky dumpingu. Proto nemohla být tato nabídka přijata.

| (140) | Navíc ukrajinská společnost Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dněpropetrovsk, oznámila, že nabízí závazek, avšak neuvedla ani jeho povahu, ani minimální cenu, kterou by se měla řídit. Proto nelze k tomuto závazku přihlédnout. |
| --- | --- |

(140)

Navíc ukrajinská společnost Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dněpropetrovsk, oznámila, že nabízí závazek, avšak neuvedla ani jeho povahu, ani minimální cenu, kterou by se měla řídit. Proto nelze k tomuto závazku přihlédnout.

H.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (141) | Účastníci řízení byli informováni o všech těchto skutečnostech a úvahách, na jejichž základě měla být předložena změna platného nařízení. Účastníkům řízení bylo umožněno se vyjádřit a požádat o slyšení. Jejich připomínky byly obdrženy a adekvátně zohledněny, |
| --- | --- |

(141)

Účastníci řízení byli informováni o všech těchto skutečnostech a úvahách, na jejichž základě měla být předložena změna platného nařízení. Účastníkům řízení bylo umožněno se vyjádřit a požádat o slyšení. Jejich připomínky byly obdrženy a adekvátně zohledněny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení (ES) č. 348/2000 se mění takto:

| 1. | V čl. 1 odst. 2 se tabulka nahrazuje tímto:








  „Země | Společnost | Celní sazba
  (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chorvatsko | Všechny společnosti | 38,8 | — |
| Ukrajina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dněpropetrovsk | 51,9 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dněpropetrovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol | 64,1 | A615 |
| Všechny ostatní společnosti | 64,1 | A999“ |

1.

V čl. 1 odst. 2 se tabulka nahrazuje tímto:

„Země

Společnost

Celní sazba

(%)

Doplňkový kód TARIC

Chorvatsko

Všechny společnosti

38,8

—

Ukrajina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dněpropetrovsk

51,9

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dněpropetrovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol

64,1

A615

Všechny ostatní společnosti

64,1

A999“

| 2. | Článek 2 se zrušuje. |
| --- | --- |

2.

Článek 2 se zrušuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 14. února 2005.

Za Radu

J. ASSELBORN

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 45, 17.2.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1515/2002 (Úř. věst. L 228, 24.8.2002, s. 8).

2

(3)  Úř. věst. L 46, 18.2.2000, s. 34. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2002/669/ES (Úř. věst. L 228, 24.8.2002, s. 20).

3

(4)  Úř. věst. C 288, 23.11.2002, s. 11.

4

(5)  Úř. věst. C 288, 23.11.2002, s. 2.

5

(6)  Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 10.

6

(7)  Oznámení 246/02 (Úř. věst. C 246, 12.10.2002, s. 2) a oznámení 68/06 (Úř. věst. C 68, 18.3.2004, s. 8).

7

(8)  Rozhodnutí Komise 2000/137/ES (Úř. věst. L 46, 18.2.2000, s. 34).

8

(9)  Úř. věst. L 140, 6.6.2003, s. 1.

9

(10)

10

| Evropská komise |
| --- |
| Generální ředitelství pro obchod |
| Ředitelství B |
| Kancelář J-79 5/16 |
| B-1049 Brusel |

Evropská komise

Generální ředitelství pro obchod

Ředitelství B

Kancelář J-79 5/16

B-1049 Brusel

(11)  Úř. věst. C 215, 27.8.2004, s. 2.

11

---

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 46/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 46/29

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 259/2005

ze dne 16. února 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 16. února 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 132,3 |
| 204 | 84,7 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 148,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,2 |
| 068 | 111,6 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 115,8 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 194,3 |
| 204 | 227,9 |
| 999 | 211,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,0 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 44,6 |
| 220 | 34,7 |
| 421 | 29,7 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 61,8 |
| 999 | 43,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 88,2 |
| 624 | 73,4 |
| 999 | 80,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 50,3 |
| 204 | 93,6 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 79,0 |
| 464 | 47,5 |
| 624 | 67,2 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 59,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,3 |
| 999 | 61,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 107,7 |
| 404 | 105,1 |
| 508 | 87,5 |
| 528 | 87,5 |
| 720 | 45,6 |
| 999 | 86,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,5 |
| 400 | 90,3 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 74,3 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 73,7 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

132,3

204

84,7

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

148,1

0707 00 05

052

167,2

068

111,6

204

68,5

999

115,8

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

194,3

204

227,9

999

211,1

0805 10 20

052

49,0

204

48,3

212

44,6

220

34,7

421

29,7

448

35,8

624

61,8

999

43,4

0805 20 10

204

88,2

624

73,4

999

80,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

50,3

204

93,6

220

35,5

400

79,0

464

47,5

624

67,2

662

40,8

999

59,1

0805 50 10

052

61,3

999

61,3

0808 10 80

400

107,7

404

105,1

508

87,5

528

87,5

720

45,6

999

86,7

0808 20 50

388

77,5

400

90,3

512

70,8

528

74,3

720

55,6

999

73,7

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 46/31

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 260/2005

ze dne 16. února 2005,

kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o zrychlené testy

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (1), a zejména na článek 23 první pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 999/2001 stanovuje seznam zrychlených testů schválených pro sledování TSE. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 999/2001 stanovuje seznam zrychlených testů schválených pro sledování TSE.

| (2) | Ve svém stanovisku ze dne 16. listopadu 2004 doporučil Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EÚBP) zařazení sedmi nových zrychlených testů prováděných po porážce do seznamu zrychlených testů schválených pro sledování bovinní spongiformní encefalopatie (BSE). |
| --- | --- |

(2)

Ve svém stanovisku ze dne 16. listopadu 2004 doporučil Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EÚBP) zařazení sedmi nových zrychlených testů prováděných po porážce do seznamu zrychlených testů schválených pro sledování bovinní spongiformní encefalopatie (BSE).

| (3) | Zrychlené testy uvedené nyní v příloze X nařízení (ES) č. 999/2001 byly schváleny pro ovce na základě údajů poskytnutých výrobci testů, které ukazují, že jejich testy smějí být používány rovněž pro sledování TSE u ovcí. |
| --- | --- |

(3)

Zrychlené testy uvedené nyní v příloze X nařízení (ES) č. 999/2001 byly schváleny pro ovce na základě údajů poskytnutých výrobci testů, které ukazují, že jejich testy smějí být používány rovněž pro sledování TSE u ovcí.

| (4) | EÚBP nyní hodnotí zrychlené testy prováděné po porážce, které jsou určeny pro malé přežvýkavce. Seznam schválených zrychlených testů určených k použití v rámci monitorovacího programu pro malé přežvýkavce má být sestaven na základě stanoviska, které má být zveřejněno. Proto by nyní schválené zrychlené testy měly být používány pro zjišťování TSE u malých přežvýkavců, dokud nebude zveřejněno toto stanovisko. |
| --- | --- |

(4)

EÚBP nyní hodnotí zrychlené testy prováděné po porážce, které jsou určeny pro malé přežvýkavce. Seznam schválených zrychlených testů určených k použití v rámci monitorovacího programu pro malé přežvýkavce má být sestaven na základě stanoviska, které má být zveřejněno. Proto by nyní schválené zrychlené testy měly být používány pro zjišťování TSE u malých přežvýkavců, dokud nebude zveřejněno toto stanovisko.

| (5) | Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 999/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha X nařízení (ES) č. 999/2001 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 147, 31.5.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1993/2004 (Úř. věst. L 344, 20.11.2004, s. 12).

1

---

PŘÍLOHA

V příloze X kapitole C se bod 4 nahrazuje tímto:

„4.   Zrychlené testy

Pro účely zrychlených testů prováděných v souladu s čl. 5 odst. 3 a čl. 6 odst. 1 se jako zrychlené testy pro sledování BSE u skotu používají tyto metody:

| — | imunoblotingový test založený na technice Western blot ke zjištění fragmentu PrPRes rezistentního na proteázu (Prionics-Check Western test), |
| --- | --- |

—

imunoblotingový test založený na technice Western blot ke zjištění fragmentu PrPRes rezistentního na proteázu (Prionics-Check Western test),

| — | chemoluminescentní test ELISA zahrnující extrakční postup a techniku ELISA používající zesílené chemoluminescentní činidlo (Enfer test & Enfer TSE Kit verze 2.0, automatizovaná příprava vzorku), |
| --- | --- |

—

chemoluminescentní test ELISA zahrnující extrakční postup a techniku ELISA používající zesílené chemoluminescentní činidlo (Enfer test & Enfer TSE Kit verze 2.0, automatizovaná příprava vzorku),

| — | imunotest (metoda Sandwich) na prokázání PrPRes prováděný po denaturaci a koncentraci (Bio-Rad TeSeE test), |
| --- | --- |

—

imunotest (metoda Sandwich) na prokázání PrPRes prováděný po denaturaci a koncentraci (Bio-Rad TeSeE test),

| — | imunotest prováděný na mikrotitračních destičkách (ELISA) ke zjištění PrPRes rezistentních na proteázu pomocí monoklonálních protilátek (Prionics-Check LIA test), |
| --- | --- |

—

imunotest prováděný na mikrotitračních destičkách (ELISA) ke zjištění PrPRes rezistentních na proteázu pomocí monoklonálních protilátek (Prionics-Check LIA test),

| — | automatizovaný imunotest závislý na konformaci, kterým se porovnává reaktivita detekční protilátky na formy PrPSc citlivé a rezistentní na proteázu (některé frakce PrPSc rezistentních na proteázu jsou rovnocenné s PrPRes) a na PrPC (InPro CDI-5 test), |
| --- | --- |

—

automatizovaný imunotest závislý na konformaci, kterým se porovnává reaktivita detekční protilátky na formy PrPSc citlivé a rezistentní na proteázu (některé frakce PrPSc rezistentních na proteázu jsou rovnocenné s PrPRes) a na PrPC (InPro CDI-5 test),

| — | chemoluminescentní test ELISA na kvalitativní určení PrPSc (CediTect BSE test), |
| --- | --- |

—

chemoluminescentní test ELISA na kvalitativní určení PrPSc (CediTect BSE test),

| — | imunotest s chemickým polymerem na selektivní zachycení PrPSc a s monoklonální detekční protilátkou zamířenou proti konzervovaným regionům molekuly PrP (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA), |
| --- | --- |

—

imunotest s chemickým polymerem na selektivní zachycení PrPSc a s monoklonální detekční protilátkou zamířenou proti konzervovaným regionům molekuly PrP (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA),

| — | chemoluminescentní imunotest prováděný na mikrotitračních destičkách ke zjištění PrPSc v tkáních skotu (Institut Pourquier Speed’it BSE), |
| --- | --- |

—

chemoluminescentní imunotest prováděný na mikrotitračních destičkách ke zjištění PrPSc v tkáních skotu (Institut Pourquier Speed’it BSE),

| — | imunotest na bázi laterálního proudu používající dvě různé monoklonální protilátky ke zjištění frakcí PrP rezistentních na proteinázu K (Prionics Check PrioSTRIP), |
| --- | --- |

—

imunotest na bázi laterálního proudu používající dvě různé monoklonální protilátky ke zjištění frakcí PrP rezistentních na proteinázu K (Prionics Check PrioSTRIP),

| — | bilaterální imunotest používající dvě různé monoklonální protilátky zamířené proti dvěma epitopům ve vysoce rozvinutém stavu bovinních PrPSc (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit), |
| --- | --- |

—

bilaterální imunotest používající dvě různé monoklonální protilátky zamířené proti dvěma epitopům ve vysoce rozvinutém stavu bovinních PrPSc (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit),

| — | test ELISA (metoda Sandwich) ke zjištění PrPSc rezistentních na proteinázu K (PK) (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

test ELISA (metoda Sandwich) ke zjištění PrPSc rezistentních na proteinázu K (PK) (Roche Applied Science PrionScreen).

Pro účely zrychlených testů prováděných v souladu s čl. 5 odst. 3 a čl. 6 odst. 1 se jako zrychlené testy pro sledování TSE u malých přežvýkavců používají tyto metody:

| — | imunoblotingový test založený na technice Western blot ke zjištění fragmentu PrPRes rezistentního na proteázu (Prionics-Check Western test), |
| --- | --- |

—

imunoblotingový test založený na technice Western blot ke zjištění fragmentu PrPRes rezistentního na proteázu (Prionics-Check Western test),

| — | chemoluminescentní test ELISA zahrnující extrakční postup a techniku ELISA používající zesílené chemoluminescentní činidlo (Enfer test), |
| --- | --- |

—

chemoluminescentní test ELISA zahrnující extrakční postup a techniku ELISA používající zesílené chemoluminescentní činidlo (Enfer test),

| — | imunotest (metoda Sandwich) na prokázání PrPRes prováděný po denaturaci a koncentraci (Bio-Rad TeSeE test, dříve Bio-Rad Platelia test), |
| --- | --- |

—

imunotest (metoda Sandwich) na prokázání PrPRes prováděný po denaturaci a koncentraci (Bio-Rad TeSeE test, dříve Bio-Rad Platelia test),

| — | imunotest prováděný na mikrotitračních destičkách (ELISA) ke zjištění PrPRes rezistentních na proteázu pomocí monoklonálních protilátek (Prionics-Check LIA test), |
| --- | --- |

—

imunotest prováděný na mikrotitračních destičkách (ELISA) ke zjištění PrPRes rezistentních na proteázu pomocí monoklonálních protilátek (Prionics-Check LIA test),

| — | automatizovaný imunotest závislý na konformaci, kterým se porovnává reaktivita detekční protilátky na formy PrPSc citlivé a rezistentní na proteázu (některé frakce PrPSc rezistentních na proteázu jsou rovnocenné s PrPRes) a na PrPC (InPro CDI-5 test). |
| --- | --- |

—

automatizovaný imunotest závislý na konformaci, kterým se porovnává reaktivita detekční protilátky na formy PrPSc citlivé a rezistentní na proteázu (některé frakce PrPSc rezistentních na proteázu jsou rovnocenné s PrPRes) a na PrPC (InPro CDI-5 test).

Výrobce zrychlených testů musí mít systém zabezpečování jakosti schválený referenční laboratoří Společenství, kterým se zajistí, že výkonnost testů zůstane nezměněna. Výrobce musí referenční laboratoři Společenství poskytnout protokol testu.

Úpravy zrychlených testů nebo protokolů testu smějí být provedeny pouze po předchozím oznámení referenční laboratoři Společenství a za předpokladu, že dle stanoviska referenční laboratoře Společenství nedojde touto úpravou ke snížení citlivosti, specifičnosti nebo spolehlivosti zrychleného testu. Toto zjištění se sdělí Komisi a národním referenčním laboratořím.“

---

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 46/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 46/34

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 261/2005

ze dne 16. února 2005,

kterým se mění nařízení (ES) č. 43/2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001, pokud jde o podpory místní produkce rostlinných produktů v nejvzdálenějších regionech Evropské unie

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1452/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se zavádějí zvláštní opatření pro francouzské zámořské departementy týkající se některých zemědělských produktů, kterým se mění směrnice 72/462/EHS a zrušuje nařízení (EHS) č. 525/77 a (EHS) č. 3763/91 (Poseidom) (1), a zejména na čl. 5 odst. 2, čl. 12 odst. 4, čl. 13 odst. 4, čl. 15 odst. 7 a články 18 a 22 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1453/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se zavádějí zvláštní opatření pro Azory a Madeiru týkající se některých zemědělských produktů a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 1600/92 (Poseima) (2), a zejména na čl. 5 odst. 2, čl. 12 odst. 4, čl. 13 odst. 4, čl. 15 odst. 7 a články 18 a 22 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1454/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se zavádějí zvláštní opatření pro Kanárské ostrovy týkající se některých zemědělských produktů a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 1601/92 (Poseican) (3), a zejména na čl. 9 odst. 2, čl. 10 odst. 5 a článek 20 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 43/2003 ze dne 23. prosince 2002, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízením Rady (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001, pokud jde o podpory místní produkce rostlinných produktů v nejvzdálenějších regionech Evropské unie (4), obsahuje v článku 68 seznam sdělení, která musejí členské státy předat Komisi, a to včetně příslušného harmonogramu. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 43/2003 ze dne 23. prosince 2002, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízením Rady (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001 a (ES) č. 1454/2001, pokud jde o podpory místní produkce rostlinných produktů v nejvzdálenějších regionech Evropské unie (4), obsahuje v článku 68 seznam sdělení, která musejí členské státy předat Komisi, a to včetně příslušného harmonogramu.

| (2) | Ve snaze zjednodušit fungování správy je třeba snížit počet lhůt, ve kterýen musejí příslušné orgány členských států předložit Komisi své zprávy. Na základě získaných zkušeností by veškeré informace, které je třeba předat, měly být shrnuty do dvou zpráv, které musejí být každoročně předloženy do 30. června a 30. listopadu. |
| --- | --- |

(2)

Ve snaze zjednodušit fungování správy je třeba snížit počet lhůt, ve kterýen musejí příslušné orgány členských států předložit Komisi své zprávy. Na základě získaných zkušeností by veškeré informace, které je třeba předat, měly být shrnuty do dvou zpráv, které musejí být každoročně předloženy do 30. června a 30. listopadu.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem společného řídícího výboru pro obiloviny, ovoce a zeleninu, produkty zpracované z ovoce a zeleniny, víno, chmel, živé rostliny a květinářské produkty, jakož i pro cukr, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem společného řídícího výboru pro obiloviny, ovoce a zeleninu, produkty zpracované z ovoce a zeleniny, víno, chmel, živé rostliny a květinářské produkty, jakož i pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Článek 68 nařízení (ES) č. 43/2003 se nahrazuje tímto:

„Článek 68

Sdělení

1.   Dotyčné členské státy sdělí Komisi každoročně nejpozději do:

| a) | 30. června zprávu o provádění opatření uvedených v tomto nařízení v předchozím hospodářském roce a uvádí zejména:






  — | plochy, které byly předmětem žádosti o podporu podle hlavy I pro běžný hospodářský rok a pro něž byla podpora skutečně vyplacena, |
| --- | --- | --- |

a)

30. června zprávu o provádění opatření uvedených v tomto nařízení v předchozím hospodářském roce a uvádí zejména:

—

plochy, které byly předmětem žádosti o podporu podle hlavy I pro běžný hospodářský rok a pro něž byla podpora skutečně vyplacena,

| — | množství zelené vanilky a geraniové nebo vetiverové silice, pro něž byla vyplacena podpora podle hlavy II kapitoly II, |
| --- | --- |

—

množství zelené vanilky a geraniové nebo vetiverové silice, pro něž byla vyplacena podpora podle hlavy II kapitoly II,

| — | pokud jde o podpory podle hlavy II kapitoly III pro každý departement:






  — | celková množství třtiny vyjádřená v tunách, pro něž bylo požádáno o podporu, |
| --- | --- | --- |

—

pokud jde o podpory podle hlavy II kapitoly III pro každý departement:

—

celková množství třtiny vyjádřená v tunách, pro něž bylo požádáno o podporu,

| — | celkovou výši vyplacených podpor a změny výše jednotkových částek, |
| --- | --- |

—

celkovou výši vyplacených podpor a změny výše jednotkových částek,

| — | případné změny kritérií pro poskytnutí podpory a případná doplňující vnitrostátní nově přijatá opatření, |
| --- | --- |

—

případné změny kritérií pro poskytnutí podpory a případná doplňující vnitrostátní nově přijatá opatření,

| — | množství surovin, pro něž byla vyplacena podpora podle hlavy III kapitoly I, rozepsaná podle produktů uvedených v příloze I části A, jakož i množství konečných produktů vyjádřená v čisté hmotnosti, rozepsaná v souladu s přílohou I částí B, |
| --- | --- |

—

množství surovin, pro něž byla vyplacena podpora podle hlavy III kapitoly I, rozepsaná podle produktů uvedených v příloze I části A, jakož i množství konečných produktů vyjádřená v čisté hmotnosti, rozepsaná v souladu s přílohou I částí B,

| — | Francie a Portugalsko, pokud jde o podporu uvedenou v hlavě III kapitole II oddílu I:






  — | celková množství cukrového sirupu nebo sacharosového sirupu a zemědělského rumu, pro něž bylo požádáno o podporu, vyjádřená podle okolností jako bílý cukr nebo v hektolitrech čistého alkoholu, |
| --- | --- | --- |

—

Francie a Portugalsko, pokud jde o podporu uvedenou v hlavě III kapitole II oddílu I:

—

celková množství cukrového sirupu nebo sacharosového sirupu a zemědělského rumu, pro něž bylo požádáno o podporu, vyjádřená podle okolností jako bílý cukr nebo v hektolitrech čistého alkoholu,

| — | identifikaci rafinerií cukru nebo lihovarů, které obdržely podporu, |
| --- | --- |

—

identifikaci rafinerií cukru nebo lihovarů, které obdržely podporu,

| — | výše podpor a množství cukrového sirupu nebo sacharosového sirupu nebo zemědělského rumu na každou rafinerii cukru nebo lihovar, |
| --- | --- |

—

výše podpor a množství cukrového sirupu nebo sacharosového sirupu nebo zemědělského rumu na každou rafinerii cukru nebo lihovar,

| — | množství, pro něž byla vyplacena podpora a zvýšená podpora podle hlavy IV kapitoly I, rozepsaná podle produktů uvedených v příloze II, III, IV nebo V, |
| --- | --- |

—

množství, pro něž byla vyplacena podpora a zvýšená podpora podle hlavy IV kapitoly I, rozepsaná podle produktů uvedených v příloze II, III, IV nebo V,

| — | množství, pro něž byla vyplacena podpora podle hlavy IV kapitoly II, rozepsaná podle produktů, jakož i jejich průměrnou hodnotu ve smyslu čl. 46 odst. 4, |
| --- | --- |

—

množství, pro něž byla vyplacena podpora podle hlavy IV kapitoly II, rozepsaná podle produktů, jakož i jejich průměrnou hodnotu ve smyslu čl. 46 odst. 4,

| — | množství rozepsaná podle skupin nebo produktů, sjednaná pro běžný hospodářský rok v rámci smluv podle hlavy IV kapitoly II, |
| --- | --- |

—

množství rozepsaná podle skupin nebo produktů, sjednaná pro běžný hospodářský rok v rámci smluv podle hlavy IV kapitoly II,

| — | postup přeměny a restrukturalizace na Azorech a Madeiře týkající se ploch osázených odrůdami přímých hybridů vinné révy, které jsou zakázané; |
| --- | --- |

—

postup přeměny a restrukturalizace na Azorech a Madeiře týkající se ploch osázených odrůdami přímých hybridů vinné révy, které jsou zakázané;

| b) | 30. listopadu:






  — | sklizená množství ananasu, pro něž byla vyplacena podpora podle hlavy II kapitoly I, |
| --- | --- | --- |

b)

30. listopadu:

—

sklizená množství ananasu, pro něž byla vyplacena podpora podle hlavy II kapitoly I,

| — | minimální ceny podle hlavy III kapitoly I stanovené v souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 1452/2001 pro každou skupinu produktů stanovenou v příloze I, |
| --- | --- |

—

minimální ceny podle hlavy III kapitoly I stanovené v souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 1452/2001 pro každou skupinu produktů stanovenou v příloze I,

| — | pokud jde o podporu podle hlavy III kapitoly II oddílu II:






  — | plochy a celkovou výši, pro které byla žádána a vyplacena paušální podpora na hektar, |
| --- | --- | --- |

—

pokud jde o podporu podle hlavy III kapitoly II oddílu II:

—

plochy a celkovou výši, pro které byla žádána a vyplacena paušální podpora na hektar,

| — | množství vyrobeného bílého cukru a celkovou výši zvláštní podpory na zpracování, která byla vyplacena. |
| --- | --- |

—

množství vyrobeného bílého cukru a celkovou výši zvláštní podpory na zpracování, která byla vyplacena.

2.   Členské státy neprodleně uvědomí Komisi o případech, které uznávají jako případy vyšší moci nebo mimořádných okolností, které mohou ospravedlňovat zachování nároku na podporu.“

Článek 2

Vstup v platnost a použití

Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 198, 21.7.2001, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1690/2004 (Úř. věst. L 305, 1.10.2004, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 198, 21.7.2001, s. 26. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1690/2004.

2

(3)  Úř. věst. L 198, 21.7.2001, s. 45. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1690/2004.

3

(4)  Úř. věst. L 7, 11.1.2003, s. 25. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1137/2004 (Úř. věst. L 221, 22.6.2004, s. 3).

4

---

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 46/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 46/36

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 262/2005

ze dne 16. února 2005,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro olivový olej

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady č. 136/66/EHS ze dne 22 září 1966 o zřízení společné organizace trhu s oleji a tuky (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 3 nařízení č. 136/66/EHS může být rozdíl mezi cenami ve Společenství a cenami v mezinárodním obchodě pokryt náhradou pro vývoz olivového oleje do třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 3 nařízení č. 136/66/EHS může být rozdíl mezi cenami ve Společenství a cenami v mezinárodním obchodě pokryt náhradou pro vývoz olivového oleje do třetích zemí.

| (2) | Podrobná pravidla pro stanovení a udělování vývozních náhrad pro olivový olej jsou obsažena v nařízení Komise (EHS) č. 616/72 (2). |
| --- | --- |

(2)

Podrobná pravidla pro stanovení a udělování vývozních náhrad pro olivový olej jsou obsažena v nařízení Komise (EHS) č. 616/72 (2).

| (3) | Dle čl. 3 odst. 3 nařízení č. 136/66/EHS musí být náhrada stejná pro celé Společenství. |
| --- | --- |

(3)

Dle čl. 3 odst. 3 nařízení č. 136/66/EHS musí být náhrada stejná pro celé Společenství.

| (4) | V souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení č. 136/66/EHS musí být náhrada pro olivový olej stanovena s ohledem na stávající situaci a předpokládaný vývoj cen a dostupnosti olivového oleje na trhu Společenství a cen v mezinárodním obchodě. Nicméně v případě, že situace v mezinárodním obchodě nedovoluje stanovit nejvýhodnější kótace olivového oleje, je možné vzít v úvahu cenu nejvýznamnějších konkurenčních rostlinných olejů v mezinárodním obchodě a rozdíl zaznamenaný mezi touto cenou a cenou olivového oleje v rámci určitého reprezentativního období. Výše náhrady nesmí překročit rozdíl mezi cenou olivového oleje ve Společenství a v mezinárodním obchodě, případně upravený tak, aby zohledňoval vývozní náklady produktů na světovém trhu. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení č. 136/66/EHS musí být náhrada pro olivový olej stanovena s ohledem na stávající situaci a předpokládaný vývoj cen a dostupnosti olivového oleje na trhu Společenství a cen v mezinárodním obchodě. Nicméně v případě, že situace v mezinárodním obchodě nedovoluje stanovit nejvýhodnější kótace olivového oleje, je možné vzít v úvahu cenu nejvýznamnějších konkurenčních rostlinných olejů v mezinárodním obchodě a rozdíl zaznamenaný mezi touto cenou a cenou olivového oleje v rámci určitého reprezentativního období. Výše náhrady nesmí překročit rozdíl mezi cenou olivového oleje ve Společenství a v mezinárodním obchodě, případně upravený tak, aby zohledňoval vývozní náklady produktů na světovém trhu.

| (5) | Dle čl. 3 odst. 3 třetí odrážky písm. b) nařízení č. 136/66/EHS je možné rozhodnout, že se náhrada stanoví prostřednictvím nabídkového řízení. Nabídkové řízení se vztahuje na částku náhrady a může se omezovat na určité země určení, množství, kvalitu a určitou úpravu. |
| --- | --- |

(5)

Dle čl. 3 odst. 3 třetí odrážky písm. b) nařízení č. 136/66/EHS je možné rozhodnout, že se náhrada stanoví prostřednictvím nabídkového řízení. Nabídkové řízení se vztahuje na částku náhrady a může se omezovat na určité země určení, množství, kvalitu a určitou úpravu.

| (6) | Dle čl. 3 odst. 3 druhé odrážky nařízení č. 136/66/EHS mohou být náhrady pro olivový olej stanoveny v různé výši, v závislosti na dané oblasti, pokud je to vzhledem k situaci na světovém trhu nebo vzhledem k zvláštním požadavkům na určitých trzích nutné. |
| --- | --- |

(6)

Dle čl. 3 odst. 3 druhé odrážky nařízení č. 136/66/EHS mohou být náhrady pro olivový olej stanoveny v různé výši, v závislosti na dané oblasti, pokud je to vzhledem k situaci na světovém trhu nebo vzhledem k zvláštním požadavkům na určitých trzích nutné.

| (7) | Náhrady je třeba stanovovat alespoň jednou měsíčně, přičemž je možné je mezitím změnit. |
| --- | --- |

(7)

Náhrady je třeba stanovovat alespoň jednou měsíčně, přičemž je možné je mezitím změnit.

| (8) | Při použití těchto pravidel na současnou situaci na trhu s olivovým olejem a zejména na ceny těchto produktů ve Společenství a na trzích třetích zemí je třeba náhrady stanovit dle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Při použití těchto pravidel na současnou situaci na trhu s olivovým olejem a zejména na ceny těchto produktů ve Společenství a na trzích třetích zemí je třeba náhrady stanovit dle přílohy tohoto nařízení.

| (9) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro oleje a tuky, |
| --- | --- |

(9)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro oleje a tuky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení č. 136/66/EHS se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. 172, 30.9.1966, s. 3025/66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 865/2004 (Úř. věst. L 161, 30.4.2004, s. 97).

1

(2)  Úř. věst. L 78, 31.3.1972, p. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 2962/77 (Úř. věst. L 348, 30.12.1977, s. 53).

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 16. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro olivový olej

| Kód výrobku | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrady |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ stanovilo nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.
  Numerické kódy míst určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). |

Kód výrobku

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrady

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ stanovilo nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

Numerické kódy míst určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 46/38

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 263/2005

ze dne 16. února 2005,

kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci (1), a zejména na čl. 5 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2777/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s drůbežím masem (2), a zejména na čl. 5 odst. 4 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2783/75 ze dne 29. října 1975 o společném obchodním režimu pro vaječný albumin a mléčný albumin (3), a zejména na čl. 3 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (4) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo dodatečná dovozní cla v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (4) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo dodatečná dovozní cla v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.

| (2) | Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se ověřují dovozní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i dovozní ceny vaječného albuminu, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovozy některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. Je tedy třeba zveřejnit reprezentativní ceny těchto produktů. |
| --- | --- |

(2)

Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se ověřují dovozní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i dovozní ceny vaječného albuminu, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovozy některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu. Je tedy třeba zveřejnit reprezentativní ceny těchto produktů.

| (3) | Je nezbytné začít používat toto pozměňující nařízení co nejdříve. |
| --- | --- |

(3)

Je nezbytné začít používat toto pozměňující nařízení co nejdříve.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 49. Nařízení naposledy pozměněně nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 77. Nařízení naposledy pozměněně nařízením (ES) č. 806/2003.

2

(3)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 104. Nařízení naposledy pozměněně nařízením Komise (ES) č. 2916/95 (Úř. věst. L 305, 19.12.1995, s. 49).

3

(4)  Úř. věst. L 145, 29.6.1995, s. 47. Nařízení naposledy pozměněně nařízením ES) č. 2129/2004 (Úř. věst. L 368, 15.12.2004, s. 7).

4

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 16. února 2005, kterým se stanoví reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95

„PŘÍLOHA I

| Kód KN | Popis | Reprezentativní cena
  (EUR/100 kg) | Jistota podle čl. 3 odst. 3
  (EUR/100 kg) | Původ (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | 65 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená | 81,1 | 11 | 01 |
| 72,4 | 15 | 03 |
| 0207 14 10 | Dělené maso z drůbeže druhu kur domácí, zmrazené | 146,3 | 57 | 01 |
| 130,0 | 66 | 02 |
| 175,0 | 43 | 03 |
| 251,2 | 15 | 04 |
| 0207 14 70 | Ostatní dělené maso z kuřat, zmrazené | 131,0 | 58 | 01 |
| 0207 25 10 | 80 % krůty – oškubané, vykuchané, bez hlavy a běháků, s krkem, srdcem, játry a voletem, zmrazená | 86,7 | 26 | 01 |
| 0207 27 10 | Dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené | 208,9 | 26 | 01 |
| 240,0 | 17 | 04 |
| 1602 32 11 | Tepelně neupravené přípravky z drůbeže druhu kur domácí | 151,2 | 49 | 01 |
| 193,7 | 28 | 03“ |

Kód KN

Popis

Reprezentativní cena

(EUR/100 kg)

Jistota podle čl. 3 odst. 3

(EUR/100 kg)

Původ (1)

0207 12 90

65 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená

81,1

11

01

72,4

15

03

0207 14 10

Dělené maso z drůbeže druhu kur domácí, zmrazené

146,3

57

01

130,0

66

02

175,0

43

03

251,2

15

04

0207 14 70

Ostatní dělené maso z kuřat, zmrazené

131,0

58

01

0207 25 10

80 % krůty – oškubané, vykuchané, bez hlavy a běháků, s krkem, srdcem, játry a voletem, zmrazená

86,7

26

01

0207 27 10

Dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené

208,9

26

01

240,0

17

04

1602 32 11

Tepelně neupravené přípravky z drůbeže druhu kur domácí

151,2

49

01

193,7

28

03“

---

(1)  Země původu dovozu:

1

| 01 | Brazílie |
| --- | --- |
| 02 | Thajsko |
| 03 | Argentina |
| 04 | Chile. |

01

Brazílie

02

Thajsko

03

Argentina

04

Chile.

---

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 46/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 46/40

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 264/2005

ze dne 16. února 2005,

kterým se stanoví vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa použitelné od 17. února 2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2777/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s drůbežím masem (1), a zejména na čl. 8 odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 8 nařízení (EHS) č. 2777/75 může být rozdíl na světovém trhu a ve Společenství mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 8 nařízení (EHS) č. 2777/75 může být rozdíl na světovém trhu a ve Společenství mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení pokryt vývozní náhradou.

| (2) | Použití těchto pravidel a kritérií na stávající stav trhů v odvětví drůbežího masa vede ke stanovení náhrady v takové výši, která Společenství umožňuje, aby se podílelo na mezinárodním obchodě, a rovněž zohledňuje povahu vývozů těchto produktů, jakož i jejich současný význam. |
| --- | --- |

(2)

Použití těchto pravidel a kritérií na stávající stav trhů v odvětví drůbežího masa vede ke stanovení náhrady v takové výši, která Společenství umožňuje, aby se podílelo na mezinárodním obchodě, a rovněž zohledňuje povahu vývozů těchto produktů, jakož i jejich současný význam.

| (3) | Článek 21 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty (2), stanoví, že není poskytnuta žádná náhrada pro produkty, které nemají řádnou a uspokojivou obchodní jakost v den přijetí vývozního prohlášení. Za účelem zajištění jednotného provádění platných právních předpisů by se mělo upřesnit, že drůbeží maso podle článku 1 nařízení (EHS) č. 2777/75 má nárok na náhradu, pokud nese označení zdravotní nezávadnosti podle směrnice Rady 71/118/EHS ze dne 15. února 1971 o hygienických otázkách obchodu s čerstvým drůbežím masem (3). |
| --- | --- |

(3)

Článek 21 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty (2), stanoví, že není poskytnuta žádná náhrada pro produkty, které nemají řádnou a uspokojivou obchodní jakost v den přijetí vývozního prohlášení. Za účelem zajištění jednotného provádění platných právních předpisů by se mělo upřesnit, že drůbeží maso podle článku 1 nařízení (EHS) č. 2777/75 má nárok na náhradu, pokud nese označení zdravotní nezávadnosti podle směrnice Rady 71/118/EHS ze dne 15. února 1971 o hygienických otázkách obchodu s čerstvým drůbežím masem (3).

| (4) | Řídící výbor pro drůbeží maso a vejce nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, |
| --- | --- |

(4)

Řídící výbor pro drůbeží maso a vejce nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Kódy produktů, na něž se při jejich vývozu uděluje vývozní náhrada uvedená v článku 8 nařízení (EHS) č. 2777/75, a výše této náhrady se stanoví v příloze tohoto nařízení.

Produkty v oblasti působnosti kapitoly XII přílohy směrnice 71/118/EHS však mají nárok na náhradu, pokud také splňují podmínky označovaní zdravotní nezávadnosti podle uvedené směrnice.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 77. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 671/2004 (Úř. věst. L 105, 14.4.2004, s. 5).

2

(3)  Úř. věst. L 55, 8.3.1971, p. 23. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

3

---

PŘÍLOHA

Vývozní náhrady v odvětví drůbežího masa 17. února 2005

| Kód produktů | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrady |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 ks | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 ks | 1,70 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 ks | 1,70 |
| 0207 12 10 9900 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 10 9900 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ stanovilo nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.
  Numerické kódy míst určení stanovilo nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Ostatní místa určení jsou vymezena takto:






  V01 | Angola, Saúdská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty, Jordánsko, Jemen, Libanon, Irák, Írán. |

Kód produktů

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrady

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 ks

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 ks

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 ks

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 ks

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 ks

1,70

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 ks

1,70

0207 12 10 9900

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 10 9900

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

A24

EUR/100 kg

41,00

Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ stanovilo nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

Numerické kódy míst určení stanovilo nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

Ostatní místa určení jsou vymezena takto:

V01

Angola, Saúdská Arábie, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Omán, Spojené arabské emiráty, Jordánsko, Jemen, Libanon, Irák, Írán.

---

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 46/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 46/42

---

SMĚRNICE KOMISE 2005/11/ES

ze dne 16. února 2005,

kterou se za účelem přizpůsobení technickému pokroku mění směrnice Rady 92/23/EHS o pneumatikách pro motorová vozidla a jejich přípojná vozidla a o jejich montáži

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 70/156/EHS ze dne 6. února 1970 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se schvalování typu motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (1), a zejména na čl. 13 odst. 2 uvedené směrnice,

s ohledem na směrnici Rady 92/23/EHS ze dne 31. března 1992 o pneumatikách pro motorová vozidla a jejich přípojná vozidla a o jejich montáži (2), a zejména na článek 10 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 92/23/EHS je jednou ze zvláštních směrnic týkajících se postupu ES schvalování typu zavedeného směrnicí 70/156/EHS. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 92/23/EHS je jednou ze zvláštních směrnic týkajících se postupu ES schvalování typu zavedeného směrnicí 70/156/EHS.

| (2) | Směrnice 92/23/EHS ve znění směrnice 2001/43/ES stanoví možnost, aby orgány schvalující typ uznaly do 31. prosince 2005 laboratoře výrobců pneumatik jako schválené zkušební laboratoře. Zkušenost s uvedeným ustanovením byla velmi dobrá, a proto by měla být tato možnost zachována a uvedený termín by měl být zrušen. |
| --- | --- |

(2)

Směrnice 92/23/EHS ve znění směrnice 2001/43/ES stanoví možnost, aby orgány schvalující typ uznaly do 31. prosince 2005 laboratoře výrobců pneumatik jako schválené zkušební laboratoře. Zkušenost s uvedeným ustanovením byla velmi dobrá, a proto by měla být tato možnost zachována a uvedený termín by měl být zrušen.

| (3) | Technický pokrok v odvětví výroby pneumatik je velmi rychlý. Vzhledem k silné poptávce spotřebitelů a automobilového průmyslu se zrychlují výrobní cykly pneumatik a neustále se rozšiřuje výběr typů pneumatik. Očekává se, že se situace v budoucnu dále vyostří vzhledem ke skutečnosti, že jsou vyžadovány drahé či jedinečné technické zkušebny a odborné znalosti. Aby bylo možné uvádět nově vyvinuté výrobky včas na trh, je nezbytné, aby byl k dispozici dostatečný počet zkušebních zařízení, která lze pružně využívat. |
| --- | --- |

(3)

Technický pokrok v odvětví výroby pneumatik je velmi rychlý. Vzhledem k silné poptávce spotřebitelů a automobilového průmyslu se zrychlují výrobní cykly pneumatik a neustále se rozšiřuje výběr typů pneumatik. Očekává se, že se situace v budoucnu dále vyostří vzhledem ke skutečnosti, že jsou vyžadovány drahé či jedinečné technické zkušebny a odborné znalosti. Aby bylo možné uvádět nově vyvinuté výrobky včas na trh, je nezbytné, aby byl k dispozici dostatečný počet zkušebních zařízení, která lze pružně využívat.

| (4) | V souladu s vývojem špičkových pneumatik díky technickému pokroku je třeba, aby související zkušební postupy byly stále důmyslnější. Kromě zkušebních kapacit výrobců pneumatik v současné době neexistují jiné možnosti, jak provést velký počet potřebných testů. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s vývojem špičkových pneumatik díky technickému pokroku je třeba, aby související zkušební postupy byly stále důmyslnější. Kromě zkušebních kapacit výrobců pneumatik v současné době neexistují jiné možnosti, jak provést velký počet potřebných testů.

| (5) | Směrnice 92/23/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(5)

Směrnice 92/23/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (6) | Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro přizpůsobování technickému pokroku zřízeného na základě čl. 13 odst. 1 směrnice 70/156/EHS, |
| --- | --- |

(6)

Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro přizpůsobování technickému pokroku zřízeného na základě čl. 13 odst. 1 směrnice 70/156/EHS,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Bod 1.3 přílohy I směrnice 92/23/EHS se nahrazuje tímto:

| „1.3. | Schvalovací orgán může uznat laboratoře výrobců pneumatik jako schválené zkušební laboratoře podle s čl. 14 odst. 1 směrnice 70/156/EHS.“ |
| --- | --- |

„1.3.

Schvalovací orgán může uznat laboratoře výrobců pneumatik jako schválené zkušební laboratoře podle s čl. 14 odst. 1 směrnice 70/156/EHS.“

Článek 2

1.   Členské státy do 31. prosince 2005 přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi uvedenými předpisy a touto směrnicí.

Členské státy budou tyto předpisy používat od 1. ledna. 2006.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 16. února 2005.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 42, 23.2.1970, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2004/104/ES (Úř. věst. L 337, 13.11.2004, p. 13).

1

(2)  Úř. věst. L 129, 14.5.1992, s. 95. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/43/ES (Úř. věst. L 211, 4.8.2001, s. 25).

2

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 46/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 46/44

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 16. února 2005,

kterým se zrušuje rozhodnutí Komise 2000/137/ES o přijetí závazků nabídnutých v souvislosti s dovozy některých bezešvých rour a trubek ze železa a nelegované oceli pocházející z Chorvatska a Ukrajiny do Společenství

(2005/132/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na článek 8 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   PŘEDCHOZÍ POSTUP

| (1) | Nařízením (ES) č. 348/2000 (2) Rada uložila konečná antidumpingová cla z dovozu některých bezešvých rour a trubek ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny do Společenství. Rozhodnutím 2000/137/ES (3) Komise přijala závazky nabídnuté vývozci pocházejícími z Chorvatska a Ukrajiny. Rozhodnutím 2002/669/ES Komise přijala dobrovolné zrušení společného závazku ukrajinských výrobců. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 348/2000 (2) Rada uložila konečná antidumpingová cla z dovozu některých bezešvých rour a trubek ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny do Společenství. Rozhodnutím 2000/137/ES (3) Komise přijala závazky nabídnuté vývozci pocházejícími z Chorvatska a Ukrajiny. Rozhodnutím 2002/669/ES Komise přijala dobrovolné zrušení společného závazku ukrajinských výrobců.

| (2) | V návaznosti na žádost předloženou Výboru na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky zahájila Komise prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření, včetně jejich podoby, podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (4). |
| --- | --- |

(2)

V návaznosti na žádost předloženou Výboru na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky zahájila Komise prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření, včetně jejich podoby, podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (4).

B.   ZRUŠENÍ PŘIJETÍ ZÁVAZKU

| (3) | Nařízením (ES) č. 258/2005 (5) Rada uzavřela přezkum. |
| --- | --- |

(3)

Nařízením (ES) č. 258/2005 (5) Rada uzavřela přezkum.

| (4) | Podle 137. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 258/2005 a po konzultaci se všemi zúčastněnými stranami se již daný závazek ve stávající podobě nepovažuje za přiměřený. Na tomto základě a rovněž v souladu s příslušnými ustanoveními daného závazku, jenž Komisi opravňuje k jednostrannému zrušení přijetí závazku, se Komise rozhodla přijetí závazku zrušit. |
| --- | --- |

(4)

Podle 137. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 258/2005 a po konzultaci se všemi zúčastněnými stranami se již daný závazek ve stávající podobě nepovažuje za přiměřený. Na tomto základě a rovněž v souladu s příslušnými ustanoveními daného závazku, jenž Komisi opravňuje k jednostrannému zrušení přijetí závazku, se Komise rozhodla přijetí závazku zrušit.

| (5) | V prosinci 2004 Komise informovala chorvatskou společnost Mechel Željezara Ltd. o návrhu zrušit přijetí stávajícího závazku. V reakci na zveřejnění oznámení chorvatská vláda informovala Komisi, že daná společnost, jediný výrobce v Chorvatsku, byla zrušena a ukončila výrobu na podzim roku 2004. Proto se tento závazek již nepovažuje za platný. |
| --- | --- |

(5)

V prosinci 2004 Komise informovala chorvatskou společnost Mechel Željezara Ltd. o návrhu zrušit přijetí stávajícího závazku. V reakci na zveřejnění oznámení chorvatská vláda informovala Komisi, že daná společnost, jediný výrobce v Chorvatsku, byla zrušena a ukončila výrobu na podzim roku 2004. Proto se tento závazek již nepovažuje za platný.

C.   ZRUŠENÍ ROZHODNUTÍ 2000/137/ES

| (6) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti by rozhodnutí Komise 2000/137/ES ve znění rozhodnutí Komise 2002/669/ES mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(6)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti by rozhodnutí Komise 2000/137/ES ve znění rozhodnutí Komise 2002/669/ES mělo být zrušeno.

| (7) | Současně s tímto rozhodnutím uložila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 celostátní konečné antidumpingové clo z dovozu některých bezešvých rour a trubek ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska do Společenství, |
| --- | --- |

(7)

Současně s tímto rozhodnutím uložila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 celostátní konečné antidumpingové clo z dovozu některých bezešvých rour a trubek ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska do Společenství,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí Komise 2000/137/ES ve znění rozhodnutí Komise 2002/669/ES se zrušuje.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 16. února 2005.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 45, 17.2.2000, s. 1. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1515/2002 (Úř. věst. L 228, 24.8.2002, s. 8).

2

(3)  Úř. věst. L 46, 18.2.2000, s. 34. Rozhodnutí ve znění rozhodnutí 2002/669/ES (Úř. věst. L 228, 24.8.2002, s. 20).

3

(4)  Úř. věst. C 288, 23.11.2002, s. 11.

4

(5)  Viz stranu 7 tohoto Úředního věstníku.

5

---

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 46/46

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 16. února 2005,

kterým se částečně pozastavuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 258/2005 na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny

(2005/133/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 14 odst. 4 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ

| (1) | V návaznosti na přezkumné šetření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení („přezkumné šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (2) („konečné nařízení“) antidumpingové clo ve výši 38,8 % na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a antidumpingové clo ve výši 64,1 % na dovozy stejného zboží pocházejícího z Ukrajiny s výjimkou dovozů od společnosti Dnipropetrovsk Tube Works („DTW“), na kterou se vztahuje antidumpingové clo ve výši 51,9 % („stávající opatření“). Konečné nařízení pozměnilo konečná antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 348/2000 (3), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1515/2002 (4), a zrušilo možnost osvobození od cla podle článku 2 nařízení (ES) č. 348/2000 („původní opatření“). |
| --- | --- |

(1)

V návaznosti na přezkumné šetření podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení („přezkumné šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (2) („konečné nařízení“) antidumpingové clo ve výši 38,8 % na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Chorvatska a antidumpingové clo ve výši 64,1 % na dovozy stejného zboží pocházejícího z Ukrajiny s výjimkou dovozů od společnosti Dnipropetrovsk Tube Works („DTW“), na kterou se vztahuje antidumpingové clo ve výši 51,9 % („stávající opatření“). Konečné nařízení pozměnilo konečná antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 348/2000 (3), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1515/2002 (4), a zrušilo možnost osvobození od cla podle článku 2 nařízení (ES) č. 348/2000 („původní opatření“).

B.   OPATŘENÍ PLATNÁ PRO DOVOZY NĚKTERÝCH BEZEŠVÝCH TRUBEK A DUTÝCH PROFILŮ ZE ŽELEZA NEBO NELEGOVANÉ OCELI Z RUMUNSKA A RUSKA

| (2) | Nařízení (ES) č. 2320/97 uložilo na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Rumunska a Ruska antidumpingová cla (5) Rozhodnutím 97/790/ES (6) a 2000/70/ES (7) byly od vývozců mimo jiné z Rumunska a Ruska přijaty závazky. V nařízení (ES) č. 1322/2004 (8) bylo v zájmu opatrnosti rozhodnuto nadále nepoužívat platná opatření na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Rumunska a Ruska („nepoužívaná opatření“) v důsledku toho, že někteří výrobci ve Společenství se zachovali v rozporu s pravidly hospodářské soutěže (9). |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 2320/97 uložilo na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Rumunska a Ruska antidumpingová cla (5) Rozhodnutím 97/790/ES (6) a 2000/70/ES (7) byly od vývozců mimo jiné z Rumunska a Ruska přijaty závazky. V nařízení (ES) č. 1322/2004 (8) bylo v zájmu opatrnosti rozhodnuto nadále nepoužívat platná opatření na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Rumunska a Ruska („nepoužívaná opatření“) v důsledku toho, že někteří výrobci ve Společenství se zachovali v rozporu s pravidly hospodářské soutěže (9).

C.   POSUZOVÁNÍ DŮVODŮ PRO POZASTAVENÍ STÁVAJÍCÍCH OPATŘENÍ

| (3) | Podle čl. 14 odst. 4 základního nařízení může být v zájmu Společenství pozastavena účinnost antidumpingových opatření v případě, že se tržní podmínky dočasně změnily natolik, že není pravděpodobné, že by se v důsledku tohoto pozastavení účinnosti opatření obnovila újma. V ustanovení čl. 14 odst. 4 je dále uvedeno, že dotčená antidumpingová opatření mohou být kdykoliv obnovena, pokud již netrvají důvody pro jejich pozastavení. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 14 odst. 4 základního nařízení může být v zájmu Společenství pozastavena účinnost antidumpingových opatření v případě, že se tržní podmínky dočasně změnily natolik, že není pravděpodobné, že by se v důsledku tohoto pozastavení účinnosti opatření obnovila újma. V ustanovení čl. 14 odst. 4 je dále uvedeno, že dotčená antidumpingová opatření mohou být kdykoliv obnovena, pokud již netrvají důvody pro jejich pozastavení.

| (4) | Konečné nařízení přihlíží zejména ke stavu mezi říjnem 2001 a zářím 2002, tj. k období šetření uvedeného přezkumného šetření („období přezkumného šetření“). Přezkumné šetření, jehož výsledkem bylo konečné nařízení, ukázalo, že dovozy z Ukrajiny a Chorvatska zastávaly v průběhu období přezkumného šetření významnou pozici na trhu. Tyto dovozy byly nadále dumpingové a rozpětí újmy se oproti původnímu šetření zvýšilo. Proto se přezkumem dospělo k závěru, že původní opatření ve výši 23 % pro Chorvatsko a 38,5 % pro Ukrajinu je třeba zvýšit tak, aby dosáhla stávající výše 38,8 % pro Chorvatsko a 51,9 % a 64,1 % pro dovozy z Ukrajiny, v závislosti na dotčeném vyvážejícím výrobci. |
| --- | --- |

(4)

Konečné nařízení přihlíží zejména ke stavu mezi říjnem 2001 a zářím 2002, tj. k období šetření uvedeného přezkumného šetření („období přezkumného šetření“). Přezkumné šetření, jehož výsledkem bylo konečné nařízení, ukázalo, že dovozy z Ukrajiny a Chorvatska zastávaly v průběhu období přezkumného šetření významnou pozici na trhu. Tyto dovozy byly nadále dumpingové a rozpětí újmy se oproti původnímu šetření zvýšilo. Proto se přezkumem dospělo k závěru, že původní opatření ve výši 23 % pro Chorvatsko a 38,5 % pro Ukrajinu je třeba zvýšit tak, aby dosáhla stávající výše 38,8 % pro Chorvatsko a 51,9 % a 64,1 % pro dovozy z Ukrajiny, v závislosti na dotčeném vyvážejícím výrobci.

| (5) | Posouzení nedávných dovozů ukázalo, že zejména od chvíle, kdy se přestala používat opatření na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli z Ruska a Rumunska, se situace na trhu Společenství s ohledem na dovozy změnila, a to tak, že celkový dovoz z výše uvedených zemí se zvýšil, zatímco současně se celkový dovoz z Chorvatska a Ukrajiny výrazně snížil na velmi nízkou úroveň. |
| --- | --- |

(5)

Posouzení nedávných dovozů ukázalo, že zejména od chvíle, kdy se přestala používat opatření na dovozy některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli z Ruska a Rumunska, se situace na trhu Společenství s ohledem na dovozy změnila, a to tak, že celkový dovoz z výše uvedených zemí se zvýšil, zatímco současně se celkový dovoz z Chorvatska a Ukrajiny výrazně snížil na velmi nízkou úroveň.

| (6) | Po dobu trvání současných podmínek na trhu je pravděpodobné, že ruské a rumunské dovozy si své pevné postavení na trhu udrží a že ukrajinské a/nebo chorvatské dovozy se výrazně nezvýší. Proto se dospělo k závěru, že za tohoto stavu není pravděpodobné, že by pozastavení růstu celních sazeb stanovených v konečném nařízení vyústilo v obnovení újmy pro výrobní odvětví Společenství. Proto a kvůli zvláštním okolnostem týkajícím se mimo jiné nepoužívání opatření na dovozy z Ruska a Rumunska, se dospělo k závěru, že pro odstranění škodlivého dumpingu postačí celní sazby ve výši 23 % resp. 38,5 % stanovené v původním šetření pro Chorvatsko a Ukrajinu. |
| --- | --- |

(6)

Po dobu trvání současných podmínek na trhu je pravděpodobné, že ruské a rumunské dovozy si své pevné postavení na trhu udrží a že ukrajinské a/nebo chorvatské dovozy se výrazně nezvýší. Proto se dospělo k závěru, že za tohoto stavu není pravděpodobné, že by pozastavení růstu celních sazeb stanovených v konečném nařízení vyústilo v obnovení újmy pro výrobní odvětví Společenství. Proto a kvůli zvláštním okolnostem týkajícím se mimo jiné nepoužívání opatření na dovozy z Ruska a Rumunska, se dospělo k závěru, že pro odstranění škodlivého dumpingu postačí celní sazby ve výši 23 % resp. 38,5 % stanovené v původním šetření pro Chorvatsko a Ukrajinu.

| (7) | Komise si je rovněž vědoma toho, že stávající dočasná změna podmínek na trhu neopravňuje úplné pozastavení opatření použitelných na dovozy z Chorvatska a Ukrajiny. Údaje získané v přezkumném šetření, které proběhlo na základě konečného nařízení, prokazují, že ukrajinští i chorvatští výrobci si udržují značný vývozní potenciál a snadno by mohli zvýšit vývozy na trh Společenství až na úroveň působící újmu. Proto by úplné pozastavení opatření proti dovozům z Chorvatska a Ukrajiny mohlo vést k vývoji dovozů z těchto dvou zemí, který by byl podobný právě probíhajícímu vývoji dovozů z Ruska a Rumunska, a se vší pravděpodobností by vedlo k újmě výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(7)

Komise si je rovněž vědoma toho, že stávající dočasná změna podmínek na trhu neopravňuje úplné pozastavení opatření použitelných na dovozy z Chorvatska a Ukrajiny. Údaje získané v přezkumném šetření, které proběhlo na základě konečného nařízení, prokazují, že ukrajinští i chorvatští výrobci si udržují značný vývozní potenciál a snadno by mohli zvýšit vývozy na trh Společenství až na úroveň působící újmu. Proto by úplné pozastavení opatření proti dovozům z Chorvatska a Ukrajiny mohlo vést k vývoji dovozů z těchto dvou zemí, který by byl podobný právě probíhajícímu vývoji dovozů z Ruska a Rumunska, a se vší pravděpodobností by vedlo k újmě výrobního odvětví Společenství.

| (8) | Na základě výše uvedených důvodů se dospělo k závěru, že jsou splněny požadavky podle čl. 14 odst. 4 základního nařízení, které umožňují částečné pozastavení konečného nařízení. Dokud budou postačovat celní sazby stanovené v nařízení (ES) č. 348/2000, naposledy pozměněném nařízením (ES) č. 1515/2002, není v zájmu Společenství používat zvýšené celní sazby podle konečného nařízení. Proto by mělo být použití celních sazeb podle konečného nařízení částečně pozastaveno v míře, která odpovídá rozdílu mezi sazbami podle článku 1 konečného nařízení a sazbami podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 348/2000. |
| --- | --- |

(8)

Na základě výše uvedených důvodů se dospělo k závěru, že jsou splněny požadavky podle čl. 14 odst. 4 základního nařízení, které umožňují částečné pozastavení konečného nařízení. Dokud budou postačovat celní sazby stanovené v nařízení (ES) č. 348/2000, naposledy pozměněném nařízením (ES) č. 1515/2002, není v zájmu Společenství používat zvýšené celní sazby podle konečného nařízení. Proto by mělo být použití celních sazeb podle konečného nařízení částečně pozastaveno v míře, která odpovídá rozdílu mezi sazbami podle článku 1 konečného nařízení a sazbami podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 348/2000.

| (9) | Pokud by se situace, jež vedla k pozastavení, později změnila, může Komise antidumpingová opatření s okamžitou platností obnovit zrušením částečného pozastavení antidumpingových cel. |
| --- | --- |

(9)

Pokud by se situace, jež vedla k pozastavení, později změnila, může Komise antidumpingová opatření s okamžitou platností obnovit zrušením částečného pozastavení antidumpingových cel.

D.   KONZULTACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (10) | V souladu s ustanoveními čl. 14 odst. 4 základního nařízení informovala Komise výrobní odvětví Společenství o svém záměru částečně pozastavit antidumpingová opatření a poskytla mu možnost se k dané otázce vyjádřit. Výrobní odvětví Společenství nevzneslo žádné námitky, |
| --- | --- |

(10)

V souladu s ustanoveními čl. 14 odst. 4 základního nařízení informovala Komise výrobní odvětví Společenství o svém záměru částečně pozastavit antidumpingová opatření a poskytla mu možnost se k dané otázce vyjádřit. Výrobní odvětví Společenství nevzneslo žádné námitky,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 258/2005 na dovozy

| — | bezešvých trubek ze železa nebo nelegované oceli pro ropovody nebo plynovody, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm (kódů KN 7304 10 10 a 7304 10 30); |
| --- | --- |

—

bezešvých trubek ze železa nebo nelegované oceli pro ropovody nebo plynovody, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm (kódů KN 7304 10 10 a 7304 10 30);

| — | bezešvých trubek s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli, tažených nebo válcovaných za studena (kódu KN 7304 31 99); |
| --- | --- |

—

bezešvých trubek s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli, tažených nebo válcovaných za studena (kódu KN 7304 31 99);

| — | ostatních trubek s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm (kódů KN 7304 39 91 a 7304 39 93) |
| --- | --- |

—

ostatních trubek s kruhovým průřezem ze železa nebo nelegované oceli, o vnějším průměru nejvýše 406,4 mm (kódů KN 7304 39 91 a 7304 39 93)

se částečně pozastavuje na dobu devíti měsíců takto:

| Země | Společnost | Celní sazba podle nařízení Komise (ES) č. 258/2005
  % | Celní sazba, která se pozastavuje
  % | Celní sazba, která se nepozastavuje
  % | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chorvatsko | Všechny společnosti | 38,8 | 15,8 | 23 | — |
| Ukrajina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dněpropetrovsk | 51,9 | 13,4 | 38,5 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropretovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ‚Nikotube‘, Nikopol | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A615 |
| Všechny ostatní společnosti | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A999 |

Země

Společnost

Celní sazba podle nařízení Komise (ES) č. 258/2005

%

Celní sazba, která se pozastavuje

%

Celní sazba, která se nepozastavuje

%

Doplňkový kód TARIC

Chorvatsko

Všechny společnosti

38,8

15,8

23

—

Ukrajina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dněpropetrovsk

51,9

13,4

38,5

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropretovsk a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant ‚Nikotube‘, Nikopol

64,1

25,6

38,5

A615

Všechny ostatní společnosti

64,1

25,6

38,5

A999

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 16. února 2005.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Viz strana 7 tohoto Úředního věstníku.

2

(3)  Úř. věst. L 45, 17.2.2000, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. L 228, 24.8.2002, s. 8.

4

(5)  Úř. věst. L 322, 25.11.1997, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 235/2004 (Úř. věst. L 40, 12.2.2004, s. 11).

5

(6)  Úř. věst. L 322, 25.11.1997, s. 63.

6

(7)  Úř. věst. L 23, 28.1.2000, s. 78.

7

(8)  Úř. věst. L 246, 20.7.2004, s. 10.

8

(9)  Viz bod odůvodnění 9 v nařízení Rady (ES) č. 1322/2004.

9

---

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

| 17.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 46/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 46/49

---

ROZHODNUTÍ RADY 2005/134/SZBP

ze dne 20. prosince 2004

o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou o rámci pro účast Bulharské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 24 této smlouvy,

s ohledem na doporučení předsednictví,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podmínky účasti třetích států na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro takovou případnou budoucí účast, a nikoli vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně. |
| --- | --- |

(1)

Podmínky účasti třetích států na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro takovou případnou budoucí účast, a nikoli vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně.

| (2) | Na základě zmocnění Rady ze dne 23. února 2004 sjednalo předsednictví, kterému byl nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, dohodu mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou o rámci pro účast Bulharské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí. |
| --- | --- |

(2)

Na základě zmocnění Rady ze dne 23. února 2004 sjednalo předsednictví, kterému byl nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, dohodu mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou o rámci pro účast Bulharské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí.

| (3) | Uvedená dohoda by měla být schválena, |
| --- | --- |

(3)

Uvedená dohoda by měla být schválena,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou o rámci pro účast Bulharské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí se schvaluje jménem Evropské unie.

Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.

Článek 2

Předseda Rady je oprávněn jmenovat osobu zmocněnou podepsat dohodu zavazující Evropskou unii.

Článek 3

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 4

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 20. prosince 2004.

Za Radu

P. VAN GEEL

předseda

---

DOHODA

mezi Evropskou unií a Bulharskou republikou o rámci účasti Bulharské republiky na operacích Evropské unie pro řešení krizí

EVROPSKÁ UNIE

na straně jedné a

BULHARSKÁ REPUBLIKA

na straně druhé,

dále jen „strany“,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská unie (EU) může rozhodnout o podniknutí kroků v oblasti řešení krizí. |
| --- | --- |

(1)

Evropská unie (EU) může rozhodnout o podniknutí kroků v oblasti řešení krizí.

| (2) | Evropská unie rozhodne o přizvání třetích států k účasti na operaci EU pro řešení krize. Bulharská republika může pozvání Evropské unie přijmout a nabídnout příspěvek. V tom případě Evropská unie rozhodne o přijetí navrhovaného příspěvku Bulharské republiky. |
| --- | --- |

(2)

Evropská unie rozhodne o přizvání třetích států k účasti na operaci EU pro řešení krize. Bulharská republika může pozvání Evropské unie přijmout a nabídnout příspěvek. V tom případě Evropská unie rozhodne o přijetí navrhovaného příspěvku Bulharské republiky.

| (3) | Pokud se Evropská unie rozhodne uskutečnit vojenskou operaci pro řešení krize s využitím prostředků a kapacit NATO, může Bulharská republika vyjádřit svůj zásadní záměr zúčastnit se operace. |
| --- | --- |

(3)

Pokud se Evropská unie rozhodne uskutečnit vojenskou operaci pro řešení krize s využitím prostředků a kapacit NATO, může Bulharská republika vyjádřit svůj zásadní záměr zúčastnit se operace.

| (4) | Evropská Rada se na zasedání v Bruselu ve dnech 24. a 25. října 2002 dohodla na způsobech provádění ustanovení schválených na zasedání Evropské rady v Nice ve dnech 7. až 9. prosince 2000 o zapojení evropských členských států NATO, které nejsou členskými státy EU, do akcí na řešení krizí vedených EU. |
| --- | --- |

(4)

Evropská Rada se na zasedání v Bruselu ve dnech 24. a 25. října 2002 dohodla na způsobech provádění ustanovení schválených na zasedání Evropské rady v Nice ve dnech 7. až 9. prosince 2000 o zapojení evropských členských států NATO, které nejsou členskými státy EU, do akcí na řešení krizí vedených EU.

| (5) | Podmínky účasti Bulharské republiky na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro tuto případnou budoucí účast, spíše než vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně. |
| --- | --- |

(5)

Podmínky účasti Bulharské republiky na operacích EU pro řešení krizí by měly být stanoveny v dohodě, kterou se stanoví rámec pro tuto případnou budoucí účast, spíše než vymezeny pro každou jednotlivou operaci samostatně.

| (6) | Takovou dohodou by neměla být dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie ani předjímána konkrétní povaha rozhodnutí Bulharské republiky o účasti na operaci EU pro řešení krize. |
| --- | --- |

(6)

Takovou dohodou by neměla být dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie ani předjímána konkrétní povaha rozhodnutí Bulharské republiky o účasti na operaci EU pro řešení krize.

| (7) | Taková dohoda by se měla týkat pouze budoucích operací EU pro řešení krizí a neměly by jí být dotčeny případné stávající dohody, kterými se řídí účast Bulharské republiky na již probíhající operaci EU pro řešení krize, |
| --- | --- |

(7)

Taková dohoda by se měla týkat pouze budoucích operací EU pro řešení krizí a neměly by jí být dotčeny případné stávající dohody, kterými se řídí účast Bulharské republiky na již probíhající operaci EU pro řešení krize,

SE DOHODLY TAKTO:

ODDÍL I

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 1

Rozhodnutí o účasti

1.   Na základě rozhodnutí Evropské unie přizvat Bulharskou republiku k účasti na operaci EU pro řešení krize a po rozhodnutí Bulharské republiky o účasti poskytne Bulharská republika Evropské unii informace o svém navrhovaném příspěvku.

2.   Pokud Evropská unie rozhodne o uskutečnění vojenské operace pro řešení krize s využitím prostředků a kapacit NATO, uvědomí Bulharská republika Evropskou unii o každém úmyslu účastnit se této operace a následně poskytne informace o každém navrhovaném příspěvku.

3.   Příspěvek Bulharské republiky posuzuje Evropská unie na základě konzultace s Bulharskou republikou.

4.   Evropská unie poskytne Bulharské republice co nejdříve předběžné informace o pravděpodobném příspěvku na společné náklady operace s cílem pomoci Bulharské republice s přípravou nabídky.

5.   Evropská unie sdělí výsledek posouzení Bulharské republice dopisem s cílem zajistit účast Bulharské republiky v souladu s touto dohodou.

Článek 2

Rámec

1.   Bulharská republika se přidruží ke společné akci, kterou Rada Evropské unie rozhodne o uskutečnění operace EU pro řešení krize, a ke všem společným akcím nebo rozhodnutím, kterými Rada Evropské unie rozhodne o prodloužení operace EU pro řešení krize, v souladu s touto dohodou a veškerými nutnými prováděcími opatřeními.

2.   Příspěvkem Bulharské republiky k operaci EU pro řešení krize není dotčena rozhodovací samostatnost Evropské unie.

Článek 3

Postavení personálu a sil

1.   Postavení personálu vyslaného Bulharskou republikou v rámci civilní operace EU pro řešení krize nebo postavení sil přidělených Bulharskou republikou v rámci vojenské operace EU pro řešení krize se řídí dohodou o postavení sil nebo mise uzavřenou mezi Evropskou unií a státem nebo státy, v nichž se operace uskutečňuje, pokud taková dohoda existuje.

2.   Postavení personálu přiděleného k velitelství nebo k velitelským složkám umístěným mimo stát nebo státy, v nichž se operace EU pro řešení krize uskutečňuje, se řídí ujednáním mezi velitelstvím a dotyčnými velitelskými složkami a Bulharskou republikou.

3.   Aniž je dotčena dohoda o postavení sil nebo mise podle odstavce 1, vykonává Bulharská republika soudní pravomoc nad svým personálem, který se účastní operace EU pro řešení krize.

4.   Bulharská republika vyřizuje veškeré nároky vzniklé v souvislosti s účastí na operaci EU pro řešení krize, které některý z jejích pracovníků vznese nebo které se jí týkají. Bulharská republika je příslušná pro zahájení každého řízení, zejména soudního nebo kárného, proti kterémukoli svému pracovníku.

5.   Bulharská republika se zavazuje učinit prohlášení o vzdání se nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv státu, který se účastní operace EU pro řešení krize, jíž se Bulharská republika účastní, a učinit tak při podpisu této dohody. Vzor takového prohlášení je připojen k této dohodě.

6.   Evropská unie se zavazuje zajistit, že její členské státy učiní prohlášení o zřeknutí se nároků na náhradu škody v souvislosti s účastí Bulharské republiky na operaci EU pro řešení krize, a učinit tak při podpisu této dohody. Vzor takového prohlášení je připojen k této dohodě.

Článek 4

Utajované informace

1.   Bulharská republika přijme vhodná opatření pro zajištění ochrany utajovaných informací EU v souladu s bezpečnostními předpisy Rady Evropské unie a s dalšími pokyny vydanými příslušnými orgány, včetně velitele operace EU, pokud jde o vojenskou operaci EU pro řešení krize, nebo vedoucího mise EU, pokud jde o civilní operaci EU pro řešení krize.

2.   Pokud EU a Bulharská republika uzavřely dohodu o bezpečnostních postupech pro výměnu utajovaných informací, použijí se ustanovení této dohody v rámci operace EU pro řešení krize.

ODDÍL II

USTANOVENÍ O ÚČASTI NA CIVILNÍCH OPERACÍCH PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ

Článek 5

Personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize

1.   Bulharská republika zajistí, aby její personál vyslaný v rámci civilní operace EU pro řešení krize plnil své úkoly v souladu:

| — | se společnou akcí a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1 této dohody; |
| --- | --- |

—

se společnou akcí a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1 této dohody;

| — | s operačním plánem; |
| --- | --- |

—

s operačním plánem;

| — | s prováděcími opatřeními. |
| --- | --- |

—

s prováděcími opatřeními.

2.   Bulharská republika včas uvědomí velitele mise civilní operace EU pro řešení krize a Generální sekretariát Rady Evropské unie o veškerých změnách svého příspěvku k civilní operaci EU pro řešení krize.

3.   Pracovníci vyslaní v rámci civilní operace EU pro řešení krize podstoupí lékařskou prohlídku a očkování a příslušný orgán Bulharské republiky jim vystaví osvědčení o zdravotní způsobilosti. Pracovníci vyslaní v rámci civilní operace EU pro řešení krize předloží kopii tohoto osvědčení.

Článek 6

Linie velení

1.   Personál vyslaný Bulharskou republikou plní své úkoly a jedná pouze v zájmu civilní operace EU pro řešení krize.

2.   Veškerý personál zůstává zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.

3.   Vnitrostátní orgány odevzdají operativní velení vedoucímu mise civilní operace EU pro řešení krize, který vykonává toto velení prostřednictvím hierarchické struktury velení a kontroly.

4.   Vedoucí mise velí civilní operaci EU pro řešení krize a zajišťuje její běžné řízení.

5.   Bulharská republika má v souladu s právními nástroji podle čl. 2 odst. 1 této dohody ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.

6.   Vedoucí mise civilní operace EU pro řešení krize je příslušný pro kázeňský dohled nad personálem civilní operace EU pro řešení krize. V případě potřeby vykoná kázeňská opatření příslušný vnitrostátní orgán.

7.   Bulharská republika určí styčný bod národního kontingentu pro zastupování svého kontingentu v operaci. Styčný bod národního kontingentu podává zprávy o vnitrostátních záležitostech vedoucímu mise civilní operace EU pro řešení krize a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.

8.   Rozhodnutí o ukončení operace přijme Evropská unie po konzultaci s Bulharskou republikou, pokud bude Bulharská republika stále přispívat k civilní operaci EU pro řešení krize ke dni ukončení operace.

Článek 7

Finanční hlediska

1.   Bulharská republika nese veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v operativním rozpočtu operace. Tím není dotčen článek 8.

2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Bulharská republika, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v případné dohodě o postavení mise uvedené v čl. 3 odst. 1 této dohody.

Článek 8

Příspěvek do operativního rozpočtu

1.   Bulharská republika přispívá na financování operativního rozpočtu civilní operace EU pro řešení krize.

2.   Finanční příspěvek Bulharské republiky do operativního rozpočtu je nižší z těchto dvou částek:

| a) | podíl referenční částky, který odpovídá poměru jejího hrubého národního důchodu (HND) k celkovému HND všech států přispívajících do operativního rozpočtu operace, nebo |
| --- | --- |

a)

podíl referenční částky, který odpovídá poměru jejího hrubého národního důchodu (HND) k celkovému HND všech států přispívajících do operativního rozpočtu operace, nebo

| b) | podíl referenční částky pro operativní rozpočet, který odpovídá poměru počtu jejích pracovníků účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků ze všech států účastnících se operace. |
| --- | --- |

b)

podíl referenční částky pro operativní rozpočet, který odpovídá poměru počtu jejích pracovníků účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků ze všech států účastnících se operace.

3.   Bez ohledu na odstavce 1 a 2 tohoto článku nepřispívá Bulharská republika na financování denních dávek personálu členských států Evropské unie.

4.   Bez ohledu na odstavec 1 Evropská unie zpravidla osvobodí třetí státy od poskytování finančních příspěvků na konkrétní civilní operaci EU pro řešení krize, pokud:

| a) | Evropská unie rozhodne, že tento třetí stát účastnící se operace poskytuje významný příspěvek, který je pro operaci zásadní, nebo |
| --- | --- |

a)

Evropská unie rozhodne, že tento třetí stát účastnící se operace poskytuje významný příspěvek, který je pro operaci zásadní, nebo

| b) | HND na obyvatele tohoto třetího státu účastnícího se operace nepřesahuje HND žádného členského státu Evropské unie. |
| --- | --- |

b)

HND na obyvatele tohoto třetího státu účastnícího se operace nepřesahuje HND žádného členského státu Evropské unie.

5.   Vedoucí mise civilní operace EU pro řešení krize a příslušné správní orgány Bulharské republiky podepíší dohodu o konkrétních podmínkách platby příspěvků Bulharské republiky do operativního rozpočtu civilní operace EU pro řešení krize. Tato dohoda bude uvádět mimo jiné:

| a) | dotyčnou částku; |
| --- | --- |

a)

dotyčnou částku;

| b) | způsoby platby finančního příspěvku; |
| --- | --- |

b)

způsoby platby finančního příspěvku;

| c) | postup auditu. |
| --- | --- |

c)

postup auditu.

ODDÍL III

USTANOVENÍ O ÚČASTI NA VOJENSKÝCH OPERACÍCH PRO ŘEŠENÍ KRIZÍ

Článek 9

Účast na vojenské operaci EU pro řešení krize

1.   Bulharská republika zajistí, aby její síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize plnily své poslání v souladu:

| — | se společnou akcí a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1 této dohody; |
| --- | --- |

—

se společnou akcí a následnými změnami podle čl. 2 odst. 1 této dohody;

| — | s operačním plánem; |
| --- | --- |

—

s operačním plánem;

| — | s prováděcími opatřeními. |
| --- | --- |

—

s prováděcími opatřeními.

2.   Personál vyslaný Bulharskou republikou plní své úkoly a jedná pouze v zájmu dotyčné vojenské operace EU pro řešení krize.

3.   Bulharská republika včas informuje velitele operace EU o veškerých změnách své účasti na operaci.

Článek 10

Linie velení

1.   Všechny síly a personál účastnící se vojenské operace EU pro řešení krize zůstávají zcela pod velením vlastních vnitrostátních orgánů.

2.   Vnitrostátní orgány odevzdají operativní a taktické velení nebo řízení svých sil a personálu veliteli operace EU. Velitel operace EU je oprávněn přenášet svou pravomoc.

3.   Bulharská republika má ve vztahu k běžnému řízení operace stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, které se operace účastní.

4.   Po konzultacích s Bulharskou republikou může velitel operace EU kdykoli požádat o zrušení příspěvku Bulharské republiky.

5.   Bulharská republika jmenuje vysokého vojenského zástupce jako zástupce svého národního kontingentu ve vojenské operaci EU pro řešení krize. Vysoký vojenský zástupce konzultuje s velitelem sil EU všechny záležitosti, které mají vliv na operaci, a odpovídá za běžnou kázeň v kontingentu.

Článek 11

Finanční hlediska

1.   Aniž je dotčen článek 12, nese Bulharská republika veškeré náklady spojené se svou účastí na operaci kromě nákladů, které jsou předmětem společného financování, jak je stanoveno v právních nástrojích podle čl. 2 odst. 1 této dohody a v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP ze dne 23. února 2004 o zavedení mechanismu pro správu financování společných nákladů na operace EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (1).

2.   V případě smrti, zranění, ztráty nebo škody způsobené fyzickým nebo právnickým osobám ze státu nebo států, v nichž se operace uskutečňuje, zaplatí Bulharská republika, pokud je zjištěna její odpovědnost, náhradu škody za podmínek stanovených v případné dohodě o postavení sil podle čl. 3 odst. 1 této dohody.

Článek 12

Příspěvek na společné náklady

1.   Bulharská republika přispívá na financování společných nákladů vojenské operace EU pro řešení krize.

2.   Finanční příspěvek Bulharské republiky na společné náklady je nižší z těchto dvou částek:

| a) | podíl referenční částky společných nákladů, který odpovídá poměru jejího HND k celkovému HND všech států přispívajících na společné náklady operace, nebo |
| --- | --- |

a)

podíl referenční částky společných nákladů, který odpovídá poměru jejího HND k celkovému HND všech států přispívajících na společné náklady operace, nebo

| b) | podíl referenční částky společných nákladů, který odpovídá poměru počtu jejích pracovníků účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků všech států účastnících se operace. |
| --- | --- |

b)

podíl referenční částky společných nákladů, který odpovídá poměru počtu jejích pracovníků účastnících se operace k celkovému počtu pracovníků všech států účastnících se operace.

Při výpočtu podle odst. 2 písm. b), pokud Bulharská republika přiděluje personál pouze k velitelství operace nebo sil, se použije poměr jejího personálu k celkovému počtu pracovníků daného velitelství. Jinak se použije poměr veškerého personálu přiděleného Bulharskou republikou k celkovému personálu operace.

3.   Bez ohledu na odstavec 1 Evropská unie zpravidla osvobodí třetí státy od poskytování finančních příspěvků na společné náklady konkrétní vojenské operace EU pro řešení krize, pokud:

| a) | Evropská unie rozhodne, že tento třetí stát účastnící se operace významně přispívá k prostředkům nebo kapacitám, které jsou pro tuto operaci zásadní, nebo |
| --- | --- |

a)

Evropská unie rozhodne, že tento třetí stát účastnící se operace významně přispívá k prostředkům nebo kapacitám, které jsou pro tuto operaci zásadní, nebo

| b) | HND na obyvatele tohoto třetího státu účastnícího se operace nepřesahuje HND žádného členského státu Evropské unie. |
| --- | --- |

b)

HND na obyvatele tohoto třetího státu účastnícího se operace nepřesahuje HND žádného členského státu Evropské unie.

4.   Správce stanovený v rozhodnutí Rady 2004/197/SZBP ze dne 23. února 2004 o zavedení mechanismu pro správu financování společných nákladů operací EU v souvislosti s vojenstvím nebo obranou a příslušné správní orgány Bulharské republiky uzavřou dohodu. Tato dohoda bude uvádět mimo jiné:

| a) | dotyčnou částku; |
| --- | --- |

a)

dotyčnou částku;

| b) | způsoby platby finančního příspěvku; |
| --- | --- |

b)

způsoby platby finančního příspěvku;

| c) | postup auditu. |
| --- | --- |

c)

postup auditu.

ODDÍL IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 13

Prováděcí opatření k dohodě

Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 8 odst. 5 a čl. 12 odst. 4, uzavřou generální tajemník Rady Evropské unie, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku, a odpovídající orgány Bulharské republiky veškerá nezbytná technická a správní ujednání k provedení této dohody.

Článek 14

Neplnění závazků

Jestliže jedna ze stran neplní své závazky stanovené v předchozích článcích, druhá strana má právo vypovědět tuto dohodu výpovědí s měsíční výpovědní lhůtou.

Článek 15

Řešení sporů

Spory o výklad nebo použití této smlouvy se řeší mezi stranami diplomatickou cestou.

Článek 16

Vstup v platnost

1.   Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po dni, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel.

2.   Tato dohoda se použije prozatímně ode dne podpisu.

3.   Tato dohoda může být změněna na základě vzájemné písemné dohody mezi stranami.

4.   Tuto dohodu může jedna strana vypovědět písemným oznámením výpovědi druhé straně. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po obdržení oznámení druhou stranou.

V Bruselu a v Sofii, dne 24. ledna 2005 v anglickém jazyce ve čtyřech vyhotoveních.

Za Evropskou unii

Image

Za Bulharskou republiku

Image

---

(1)  Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 68.

1

PŘÍLOHA

ZNĚNÍ PROHLÁŠENÍ

Prohlášení členských států EU:

V případě zranění nebo smrti svých pracovníků, jakož i škod nebo ztrát týkajících se majetku jimi vlastněného a použitého při operaci EU pro řešení krize, budou členské státy EU, které uplatňují společnou akci EU o operaci EU pro řešení krize, jíž se Bulharská republika účastní, usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovolují jejich vnitrostátní právní systémy, vzdaly nároků na náhradu škody vůči Bulharské republice, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem z Bulharské republiky při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem z Bulharské republiky při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | nastaly používáním jakéhokoliv majetku, jenž patří Bulharské republice, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků operace EU pro řešení krize z Bulharské republiky, kteří tento majetek používají. |
| --- | --- |

—

nastaly používáním jakéhokoliv majetku, jenž patří Bulharské republice, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků operace EU pro řešení krize z Bulharské republiky, kteří tento majetek používají.

Prohlášení Bulharské republiky:

V případě zranění nebo smrti svých pracovníků, jakož i škod nebo ztrát týkajících se majetku jí vlastněného a použitého při operaci EU pro řešení krize, bude Bulharská republika, která uplatňuje společnou akci EU o operaci EU pro řešení krize, usilovat o to, aby se v rozsahu, v jakém to dovoluje její vnitrostátní právní systém, vzdala nároků na náhradu škody vůči kterémukoliv jinému státu účastnícímu se operace EU pro řešení krize, pokud takové zranění, smrt, škoda nebo ztráta:

| — | byly způsobeny personálem při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo |
| --- | --- |

—

byly způsobeny personálem při plnění jeho povinností v souvislosti s operací EU pro řešení krize, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání, nebo

| — | nastaly používáním jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se operace EU pro řešení krize, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků operace EU pro řešení krize, kteří tento majetek používají. |
| --- | --- |

—

nastaly používáním jakéhokoliv majetku, jenž patří státům účastnícím se operace EU pro řešení krize, pokud byl tento majetek použit v souvislosti s operací, kromě případu hrubé nedbalosti nebo úmyslného nesprávného jednání pracovníků operace EU pro řešení krize, kteří tento majetek používají.

---