# Eiropas Savienības L 74/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 74 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 19. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 74

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 19. marts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 446/2005 (2005. gada 18. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 447/2005 (2005. gada 18. marts), ar ko 2005. gadam paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1445/95 attiecībā uz eksporta licenču izsniegšanas datumiem liellopu gaļas nozarē | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 448/2005 (2005. gada 15. marts), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 449/2005 (2005. gada 18. marts), ar ko paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 174/1999 attiecībā uz piena un piena produktu nozares eksporta licenču derīguma termiņu | 28 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 450/2005 (2005. gada 18. marts) par apliecinājumu, ka muitas formalitātes attiecībā uz piena un piena produktu ievešanu trešās valstīs ir nokārtotas atbilstīgi 16. pantam Regulā (EK) Nr. 800/1999 | 30 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 451/2005 (2005. gada 18. marts) par liellopu gaļas nozares produktu, kuru izcelsme ir Botsvānā, Kenijā, Madagaskarā, Svazilendā, Zimbabvē un Namībijā, importa sertifikātiem | 32 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 452/2005 (2005. gada 18. marts), ar ko nosaka, kādā mērā var pieņemt ievešanas atļauju pieteikumus, kuri iesniegti 2005. gada marts attiecībā uz dažiem produktiem no cūkgaļas atbilstīgi režīmam, kas paredzēts nolīgumos, kurus Kopiena noslēgusi ar Bulgāriju un Rumāniju | 34 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 453/2005 (2005. gada 18. marts), ar ko nosaka, cik lielā mērā var pieņemt ievešanas atļauju pieteikumus, kuri iesniegti 2005. gada martā, attiecībā uz dažiem cūkgaļas nozares produktiem atbilstīgi režīmam, kas izstrādāts Padomes Regulā (EK) Nr. 774/94, ar kuru atver un pārvalda dažas Kopienas tarifu kvotas cūkgaļai un dažiem citiem lauksaimniecības produktiem | 36 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 454/2005 (2005. gada 18. marts), ar ko nosaka, kādā mērā var pieņemt ievešanas atļauju pieteikumus, kuri iesniegti 2005. gada martā, atbilstīgi ievešanas tarifu kvotu režīmam dažiem cūkgaļas nozares produktiem laikposmam no 2005. gada 1. aprīla līdz 30. jūnijam | 38 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 455/2005 (2005. gada 18. marts), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū | 40 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

Komisijas Regula (EK) Nr. 446/2005 (2005. gada 18. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 447/2005 (2005. gada 18. marts), ar ko 2005. gadam paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1445/95 attiecībā uz eksporta licenču izsniegšanas datumiem liellopu gaļas nozarē

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 448/2005 (2005. gada 15. marts), ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (
  1
  )

1

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 449/2005 (2005. gada 18. marts), ar ko paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 174/1999 attiecībā uz piena un piena produktu nozares eksporta licenču derīguma termiņu

28

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 450/2005 (2005. gada 18. marts) par apliecinājumu, ka muitas formalitātes attiecībā uz piena un piena produktu ievešanu trešās valstīs ir nokārtotas atbilstīgi 16. pantam Regulā (EK) Nr. 800/1999

30

Komisijas Regula (EK) Nr. 451/2005 (2005. gada 18. marts) par liellopu gaļas nozares produktu, kuru izcelsme ir Botsvānā, Kenijā, Madagaskarā, Svazilendā, Zimbabvē un Namībijā, importa sertifikātiem

32

Komisijas Regula (EK) Nr. 452/2005 (2005. gada 18. marts), ar ko nosaka, kādā mērā var pieņemt ievešanas atļauju pieteikumus, kuri iesniegti 2005. gada marts attiecībā uz dažiem produktiem no cūkgaļas atbilstīgi režīmam, kas paredzēts nolīgumos, kurus Kopiena noslēgusi ar Bulgāriju un Rumāniju

34

Komisijas Regula (EK) Nr. 453/2005 (2005. gada 18. marts), ar ko nosaka, cik lielā mērā var pieņemt ievešanas atļauju pieteikumus, kuri iesniegti 2005. gada martā, attiecībā uz dažiem cūkgaļas nozares produktiem atbilstīgi režīmam, kas izstrādāts Padomes Regulā (EK) Nr. 774/94, ar kuru atver un pārvalda dažas Kopienas tarifu kvotas cūkgaļai un dažiem citiem lauksaimniecības produktiem

36

Komisijas Regula (EK) Nr. 454/2005 (2005. gada 18. marts), ar ko nosaka, kādā mērā var pieņemt ievešanas atļauju pieteikumus, kuri iesniegti 2005. gada martā, atbilstīgi ievešanas tarifu kvotu režīmam dažiem cūkgaļas nozares produktiem laikposmam no 2005. gada 1. aprīla līdz 30. jūnijam

38

Komisijas Regula (EK) Nr. 455/2005 (2005. gada 18. marts), ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

40

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 14. jūlijs) par atbalstu, kas sniegts zivsaimniecības un akvakultūras nozarei Korsikā no 1986. līdz 1999. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2585)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komisijas Lēmums (2004. gada 14. jūlijs) par dažiem atbalsta pasākumiem akvakultūras produktu ražotājiem un zvejniekiem, ko īsteno Francija
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2588)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 11. marts), ar ko nosaka metodes cūku liemeņu klasificēšanai Polijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 552) | 62 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 14. marts) par Kopienas finanšu ieguldījumu 2004. gada programmā, kas paredzēta, lai Francijas aizjūras departamentos ierobežotu augiem un augu produktiem kaitīgus organismus
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 603) | 66 |
| | * | Komisijas Lēmums (2005. gada 16. marts) par Kopienas finansiālo ieguldījumu Vācijā un Somijā, lai stiprinātu to inspekcijas infrastruktūras trešo valstu izcelsmes augu un augu produktu fitosanitārajām pārbaudēm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 674) | 71 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 14. jūlijs) par atbalstu, kas sniegts zivsaimniecības un akvakultūras nozarei Korsikā no 1986. līdz 1999. gadam
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2585)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2585)

1

41

*

Komisijas Lēmums (2004. gada 14. jūlijs) par dažiem atbalsta pasākumiem akvakultūras produktu ražotājiem un zvejniekiem, ko īsteno Francija
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2588)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2588)

1

49

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 11. marts), ar ko nosaka metodes cūku liemeņu klasificēšanai Polijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 552)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 552)

62

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 14. marts) par Kopienas finanšu ieguldījumu 2004. gada programmā, kas paredzēta, lai Francijas aizjūras departamentos ierobežotu augiem un augu produktiem kaitīgus organismus
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 603)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 603)

66

*

Komisijas Lēmums (2005. gada 16. marts) par Kopienas finansiālo ieguldījumu Vācijā un Somijā, lai stiprinātu to inspekcijas infrastruktūras trešo valstu izcelsmes augu un augu produktu fitosanitārajām pārbaudēm
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 674)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 674)

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 446/2005

(2005. gada 18. marts),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 19. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 18. martā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 105,7 |
| 204 | 82,2 |
| 212 | 127,0 |
| 624 | 151,3 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 75,1 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 65,5 |
| 999 | 103,5 |
| 0709 10 00 | 220 | 72,7 |
| 999 | 72,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 162,9 |
| 204 | 48,7 |
| 999 | 105,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 61,3 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 60,2 |
| 220 | 51,1 |
| 400 | 56,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 56,3 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,5 |
| 220 | 21,8 |
| 400 | 74,3 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 54,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 67,2 |
| 400 | 100,9 |
| 404 | 73,4 |
| 508 | 58,3 |
| 512 | 81,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 66,2 |
| 720 | 70,2 |
| 999 | 71,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 64,9 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 57,3 |
| 528 | 55,0 |
| 720 | 38,6 |
| 999 | 77,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

105,7

204

82,2

212

127,0

624

151,3

999

116,6

0707 00 05

052

75,1

068

170,0

204

65,5

999

103,5

0709 10 00

220

72,7

999

72,7

0709 90 70

052

162,9

204

48,7

999

105,8

0805 10 20

052

61,3

204

48,3

212

60,2

220

51,1

400

56,1

421

35,9

624

56,3

999

52,7

0805 50 10

052

65,5

220

21,8

400

74,3

624

57,4

999

54,8

0808 10 80

388

67,2

400

100,9

404

73,4

508

58,3

512

81,1

524

55,3

528

66,2

720

70,2

999

71,6

0808 20 50

052

157,0

388

64,9

400

92,6

512

57,3

528

55,0

720

38,6

999

77,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 447/2005

(2005. gada 18. marts),

ar ko 2005. gadam paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1445/95 attiecībā uz eksporta licenču izsniegšanas datumiem liellopu gaļas nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu un teļa gaļas tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 29. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1995. gada 26. jūnija Regulas (EK) Nr. 1445/95 par importa un eksporta licenču piemērošanas noteikumiem liellopu gaļas nozarē un par Regulas (EEK) Nr. 2377/80 atcelšanu (2) 10. panta 1. punktā noteikts, ka eksporta licences izsniedz piektajā darba dienā pēc pieteikuma iesniegšanas, ar noteikumu, ka Komisija tajā laikā nav veikusi nekādus īpašos pasākumus. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1995. gada 26. jūnija Regulas (EK) Nr. 1445/95 par importa un eksporta licenču piemērošanas noteikumiem liellopu gaļas nozarē un par Regulas (EEK) Nr. 2377/80 atcelšanu (2) 10. panta 1. punktā noteikts, ka eksporta licences izsniedz piektajā darba dienā pēc pieteikuma iesniegšanas, ar noteikumu, ka Komisija tajā laikā nav veikusi nekādus īpašos pasākumus.

| (2) | Ņemot vērā 2005. gada svētku dienas un Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša neregulāro publicēšanu minētajos svētkos, iepriekš minētais piecu dienu termiņš būs pārāk īss, lai garantētu atbilstīgu tirgus administrēšanu, un tāpēc ir jāpagarina. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā 2005. gada svētku dienas un Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša neregulāro publicēšanu minētajos svētkos, iepriekš minētais piecu dienu termiņš būs pārāk īss, lai garantētu atbilstīgu tirgus administrēšanu, un tāpēc ir jāpagarina.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Liellopu gaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Paredzot atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1445/95 10. panta 1. punkta, 2005. gadā licences, kam pieteikumi iesniegti šīs regulas pielikumā norādītajos termiņos, jāizsniedz tiem atbilstošajos datumos, kuri norādīti minētajā pielikumā.

Šo atkāpi piemēro, ja pirms minētajiem izdošanas datumiem nav veikti nekādi īpaši pasākumi, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1445/95 10. panta 2. punktā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 143, 27.6.1995., 35. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1118/2004 (OV L 217, 17.6.2004., 10. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Licences pieteikumu iesniegšanas termiņš | Izdošanas datums |
| --- | --- |
| no 2005. gada 21. līdz 23. martam | 2005. gada 31. marts |
| no 2005. gada 2. līdz 4. maijam | 2005. gada 12. maijs |
| no 2005. gada 27. līdz 28. oktobrim | 2005. gada 7. novembris |
| 2005. gada 19. decembris | 2005. gada 27. decembris |
| 2005. gada 26. decembris | 2006. gada 3. janvāris |

Licences pieteikumu iesniegšanas termiņš

Izdošanas datums

no 2005. gada 21. līdz 23. martam

2005. gada 31. marts

no 2005. gada 2. līdz 4. maijam

2005. gada 12. maijs

no 2005. gada 27. līdz 28. oktobrim

2005. gada 7. novembris

2005. gada 19. decembris

2005. gada 27. decembris

2005. gada 26. decembris

2006. gada 3. janvāris

---

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 448/2005

(2005. gada 15. marts),

ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 1991. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (1), un jo īpaši tās 2. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisija ikgadējā sanāksmē 2002. gada novembrī ieteica, ka, lai uzlabotu zivju krājumu pārvaldību tās jurisdikcijā esošajos starptautiskajos ūdeņos, ir jāprasa starptautiskajām aģentūrām, kas atbild par nozvejas statistikas vākšanu un apkopošanu, ieviest pienācīgu statistikas apgabalu sadalījumu. |
| --- | --- |

(1)

Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisija ikgadējā sanāksmē 2002. gada novembrī ieteica, ka, lai uzlabotu zivju krājumu pārvaldību tās jurisdikcijā esošajos starptautiskajos ūdeņos, ir jāprasa starptautiskajām aģentūrām, kas atbild par nozvejas statistikas vākšanu un apkopošanu, ieviest pienācīgu statistikas apgabalu sadalījumu.

| (2) | Dziļūdens zvejas labākas apzināšanas nolūkā Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) darba grupa dziļūdens zvejas jomā ir ieteikusi Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļas statistikas apgabalu sadalījumu. |
| --- | --- |

(2)

Dziļūdens zvejas labākas apzināšanas nolūkā Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) darba grupa dziļūdens zvejas jomā ir ieteikusi Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļas statistikas apgabalu sadalījumu.

| (3) | Sakarā ar Starptautiskās Baltijas jūras Zvejniecības komisijas lēmumu pārvaldīt Baltijas jūras 28. rajona krājumus kā divas atsevišķas vienības ir jābūt pieejamai statistikai par šīm vienībām. |
| --- | --- |

(3)

Sakarā ar Starptautiskās Baltijas jūras Zvejniecības komisijas lēmumu pārvaldīt Baltijas jūras 28. rajona krājumus kā divas atsevišķas vienības ir jābūt pieejamai statistikai par šīm vienībām.

| (4) | Starptautiskā Jūras pētniecības padome atbilstīgi tās Zvejas pārvaldības padomdevējas komitejas viedoklim ir pieprasījusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai grozīt tās aptaujas lapu Statlant 27A, lūdzot valstu varas iestādēm iesniegt sīkāku statistiku par nozveju konkrētos Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļas ūdeņos. |
| --- | --- |

(4)

Starptautiskā Jūras pētniecības padome atbilstīgi tās Zvejas pārvaldības padomdevējas komitejas viedoklim ir pieprasījusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijai grozīt tās aptaujas lapu Statlant 27A, lūdzot valstu varas iestādēm iesniegt sīkāku statistiku par nozveju konkrētos Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļas ūdeņos.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atzinumu, kura izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK (2), |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas atzinumu, kura izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EEK) Nr. 3880/91 II un III pielikumu aizstāj attiecīgi ar šīs regulas I un II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.

2

---

I PIELIKUMS

ZVEJAS STATISTIKAS REĢIONI ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻĀ, PAR KURIEM IR JĀIESNIEDZ DATI

| | ICES I a rajons |
| --- | --- |

ICES I a rajons

| | ICES I b rajons |
| --- | --- |

ICES I b rajons

| | ICES II a 1 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES II a 1 apakšrajons

| | ICES II a 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES II a 2 apakšrajons

| | ICES II b 1 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES II b 1 apakšrajons

| | ICES II b 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES II b 2 apakšrajons

| | ICES III a rajons |
| --- | --- |

ICES III a rajons

| | ICES III b un c rajons |
| --- | --- |

ICES III b un c rajons

| | ICES IV a rajons |
| --- | --- |

ICES IV a rajons

| | ICES IV b rajons |
| --- | --- |

ICES IV b rajons

| | ICES IV c rajons |
| --- | --- |

ICES IV c rajons

| | ICES V a 1 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES V a 1 apakšrajons

| | ICES V a 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES V a 2 apakšrajons

| | ICES V b 1 a apakšrajons |
| --- | --- |

ICES V b 1 a apakšrajons

| | ICES V b 1 b apakšrajons |
| --- | --- |

ICES V b 1 b apakšrajons

| | ICES V b 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES V b 2 apakšrajons

| | ICES VI a rajons |
| --- | --- |

ICES VI a rajons

| | ICES VI b 1 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES VI b 1 apakšrajons

| | ICES VI b 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES VI b 2 apakšrajons

| | ICES VII a rajons |
| --- | --- |

ICES VII a rajons

| | ICES VII b rajons |
| --- | --- |

ICES VII b rajons

| | ICES VII c 1 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES VII c 1 apakšrajons

| | ICES VII c 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES VII c 2 apakšrajons

| | ICES VII d rajons |
| --- | --- |

ICES VII d rajons

| | ICES VII e rajons |
| --- | --- |

ICES VII e rajons

| | ICES VII f rajons |
| --- | --- |

ICES VII f rajons

| | ICES VII g rajons |
| --- | --- |

ICES VII g rajons

| | ICES VII h rajons |
| --- | --- |

ICES VII h rajons

| | ICES VII j 1 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES VII j 1 apakšrajons

| | ICES VII j 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES VII j 2 apakšrajons

| | ICES VII k 1 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES VII k 1 apakšrajons

| | ICES VII k 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES VII k 2 apakšrajons

| | ICES VIII a rajons |
| --- | --- |

ICES VIII a rajons

| | ICES VIII b rajons |
| --- | --- |

ICES VIII b rajons

| | ICES VIII c rajons |
| --- | --- |

ICES VIII c rajons

| | ICES VIII d 1 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES VIII d 1 apakšrajons

| | ICES VIII d 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES VIII d 2 apakšrajons

| | ICES VIII e 1 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES VIII e 1 apakšrajons

| | ICES VIII e 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES VIII e 2 apakšrajons

| | ICES IX a rajons |
| --- | --- |

ICES IX a rajons

| | ICES IX b 1 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES IX b 1 apakšrajons

| | ICES IX b 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES IX b 2 apakšrajons

| | ICES X a 1 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES X a 1 apakšrajons

| | ICES X a 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES X a 2 apakšrajons

| | ICES X b rajons |
| --- | --- |

ICES X b rajons

| | ICES XII a 1 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES XII a 1 apakšrajons

| | ICES XII a 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES XII a 2 apakšrajons

| | ICES XII a 3 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES XII a 3 apakšrajons

| | ICES XII a 4 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES XII a 4 apakšrajons

| | ICES XII b rajons |
| --- | --- |

ICES XII b rajons

| | ICES XII c rajons |
| --- | --- |

ICES XII c rajons

| | ICES XIV a rajons |
| --- | --- |

ICES XIV a rajons

| | ICES XIV b 1 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES XIV b 1 apakšrajons

| | ICES XIV b 2 apakšrajons |
| --- | --- |

ICES XIV b 2 apakšrajons

| | BAL 22 |
| --- | --- |

BAL 22

| | BAL 23 |
| --- | --- |

BAL 23

| | BAL 24 |
| --- | --- |

BAL 24

| | BAL 25 |
| --- | --- |

BAL 25

| | BAL 26 |
| --- | --- |

BAL 26

| | BAL 27 |
| --- | --- |

BAL 27

| | BAL 28-1 |
| --- | --- |

BAL 28-1

| | BAL 28-2 |
| --- | --- |

BAL 28-2

| | BAL 29 |
| --- | --- |

BAL 29

| | BAL 30 |
| --- | --- |

BAL 30

| | BAL 31 |
| --- | --- |

BAL 31

| | BAL 32 |
| --- | --- |

BAL 32

Piezīmes

| 1. | Zvejas statistikas reģionus, kas sākas ar “ICES”, ir identificējusi un definējusi Starptautiskā Jūras pētniecības padome. |
| --- | --- |

1.

Zvejas statistikas reģionus, kas sākas ar “ICES”, ir identificējusi un definējusi Starptautiskā Jūras pētniecības padome.

| 2. | Zvejas statistikas reģionus, kas sākas ar “BAL”, ir identificējusi un definējusi Starptautiskā Baltijas jūras Zvejniecības komisija. |
| --- | --- |

2.

Zvejas statistikas reģionus, kas sākas ar “BAL”, ir identificējusi un definējusi Starptautiskā Baltijas jūras Zvejniecības komisija.

| 3. | Iesniedz iespējami sīki izstrādātus datus. Apzīmējums “nav zināms” un kopējie reģioni jāizmanto tikai tad, ja nav pieejama sīkāka informācija. Ja iesniedz sīki izstrādātu informāciju, kopējās kategorijas nav jāizmanto. |
| --- | --- |

3.

Iesniedz iespējami sīki izstrādātus datus. Apzīmējums “nav zināms” un kopējie reģioni jāizmanto tikai tad, ja nav pieejama sīkāka informācija. Ja iesniedz sīki izstrādātu informāciju, kopējās kategorijas nav jāizmanto.

Zvejas statistikas reģioni Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā

Image

Image

Image

---

II PIELIKUMS

TO ICES APAKŠAPGABALU UN RAJONU APRAKSTS, KO IZMANTO ZVEJNIECĪBAS STATISTIKĀ, UN NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻU

ICES STATISTIKAS APGABALS (ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻA)

Visi Atlantijas un Ziemeļu Ledus okeāna un ar tiem saistīto jūru ūdeņi, ko savieno līnija no ģeogrāfiskā Ziemeļpola pa 40° 00′ rietumu garuma meridiānu uz Grenlandes ziemeļu krastu; tad austrumu un dienvidu virzienā gar Grenlandes krastu uz punktu, kas atrodas 44° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 59° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 42° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 36° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz punktam Spānijas krastā (Marroki rags) 5° 36′ rietumu garuma; tad ziemeļrietumu un ziemeļu virzienā gar Spānijas dienvidrietumu krastu, Portugāles krastu, Spānijas ziemeļrietumu un ziemeļu krastu, Francijas, Beļģijas, Nīderlandes un Vācijas krastiem līdz galējam rietumu robežpunktam ar Dāniju; tad gar Jitlandes rietumu krastu uz Tīborenu; tad dienvidu un austrumu virzienā gar Limfjordas dienvidu krastu uz Egensklosteres ragu; tad dienvidu virzienā gar Jitlandes austrumu krastu uz Dānijas un Vācijas robežas galējo austrumu punktu; tad gar Vācijas, Polijas, Krievijas, Lietuvas, Latvijas, Igaunijas, Krievijas, Somijas, Zviedrijas un Norvēģijas krastu un Krievijas ziemeļu krastu līdz Haborovai; tad pāri rietumu ieejai Jugorskijšarā; tad rietumu un ziemeļu virzienā gar Vaigača salas krastu; tad pāri rietumu ieejai šaurumā prom no Karas Vārtiem; tad uz rietumiem un ziemeļiem gar Novaja Zemļas dienvidu salas krastu; tad pāri rietumu ieejai Matočkinšarā; tad gar Novaja Zemļas ziemeļu salas rietumu krastu uz punktu 68° 30′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz ģeogrāfisko Ziemeļpolu.

Šis apgabals veido 27. statistikas apgabalu (Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu statistikas apgabals) FAO Zvejas apgabalu starptautiskajā standarta statistikas klasifikācijā.

ICES I statistikas apakšapgabals

Ūdeņi, ko ierobežo līnija no ģeogrāfiskā Ziemeļpola pa 30° 00′ austrumu garuma meridiānu līdz 72° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 26° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Norvēģijas krastu; tad austrumu virzienā gar Norvēģijas un Krievijas krastu uz Haborovu; tad pāri rietumu ieejai Jugorskijšarā; tad rietumu un ziemeļu virzienā gar Vaigača salas krastu; tad pāri rietumu ieejai šaurumā prom no Karas Vārtiem; tad uz rietumiem un ziemeļiem gar Novaja Zemļas dienvidu salas krastu; tad pāri rietumu ieejai Matočkinšarā; tad gar Novaja Zemļas ziemeļu salas rietumu krastu uz punktu 68° 30′ eaustrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz ģeogrāfisko Ziemeļpolu.

| — | ICES I a statistikas rajons

  Tā I apakšapgabala daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- |
| 73.98 N | 33.70 E |
| 74.18 N | 34.55 E |
| 74.36 N | 35.28 E |
| 74.71 N | 36.38 E |
| 75.14 N | 37.57 E |
| 75.45 N | 38.31 E |
| 75.84 N | 39.05 E |
| 76.26 N | 39.61 E |
| 76.61 N | 41.24 E |
| 76.96 N | 42.81 E |
| 76.90 N | 43.06 E |
| 76.75 N | 44.48 E |
| 75.99 N | 43.51 E |
| 75.39 N | 43.18 E |
| 74.82 N | 41.73 E |
| 73.98 N | 41.56 E |
| 73.17 N | 40.66 E |
| 72.20 N | 40.51 E |
| 72.26 N | 39.76 E |
| 72.62 N | 38.96 E |
| 73.04 N | 37.74 E |
| 73.37 N | 36.61 E |
| 73.56 N | 35.70 E |
| 73.98 N | 33.70 E |

—

ICES I a statistikas rajons

Tā I apakšapgabala daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

73.98 N

33.70 E

74.18 N

34.55 E

74.36 N

35.28 E

74.71 N

36.38 E

75.14 N

37.57 E

75.45 N

38.31 E

75.84 N

39.05 E

76.26 N

39.61 E

76.61 N

41.24 E

76.96 N

42.81 E

76.90 N

43.06 E

76.75 N

44.48 E

75.99 N

43.51 E

75.39 N

43.18 E

74.82 N

41.73 E

73.98 N

41.56 E

73.17 N

40.66 E

72.20 N

40.51 E

72.26 N

39.76 E

72.62 N

38.96 E

73.04 N

37.74 E

73.37 N

36.61 E

73.56 N

35.70 E

73.98 N

33.70 E

| — | ICES I b statistikas rajons

  Tā I apakšapgabala daļa, kas ir ārpus I a rajona. |
| --- | --- |

—

ICES I b statistikas rajons

Tā I apakšapgabala daļa, kas ir ārpus I a rajona.

ICES II statistikas apakšapgabals

Ūdeņi, ko ierobežo līnija no ģeogrāfiskā Ziemeļpola pa 30° 00′ austrumu garuma meridiānu līdz 72° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 26° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Norvēģijas krastu; tad rietumu un dienvidrietumu virzienā gar Norvēģijas krastu līdz 62° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 4° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 63° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz ģeogrāfisko Ziemeļpolu.

| — | ICES II a statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Norvēģijas krastā 62° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 4° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 63° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 72° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 30° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 72° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 26° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Norvēģijas krastu; tad rietumu un dienvidrietumu virzienā gar Norvēģijas krastu uz sākuma punktu.






  — | ICES II a 1 statistikas apakšrajons

  Tā II a rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 N | 00.20 W |
| 73.50 N | 07.21 E |
| 73.45 N | 07.28 E |
| 73.14 N | 07.83 E |
| 72.76 N | 08.65 E |
| 72.49 N | 09.33 E |
| 72.31 N | 09.83 E |
| 72.18 N | 10.29 E |
| 71.98 N | 09.94 E |
| 71.91 N | 09.70 E |
| 71.64 N | 08.75 E |
| 71.36 N | 07.93 E |
| 71.13 N | 07.42 E |
| 70.79 N | 06.73 E |
| 70.17 N | 05.64 E |
| 69.79 N | 05.01 E |
| 69.56 N | 04.74 E |
| 69.32 N | 04.32 E |
| 69.10 N | 04.00 E |
| 68.86 N | 03.73 E |
| 68.69 N | 03.57 E |
| 68.46 N | 03.40 E |
| 68.23 N | 03.27 E |
| 67.98 N | 03.19 E |
| 67.77 N | 03.16 E |
| 67.57 N | 03.15 E |
| 67.37 N | 03.18 E |
| 67.18 N | 03.24 E |
| 67.01 N | 03.31 E |
| 66.84 N | 03.42 E |
| 66.43 N | 03.27 E |
| 66.39 N | 03.18 E |
| 66.23 N | 02.79 E |
| 65.95 N | 02.24 E |
| 65.64 N | 01.79 E |
| 65.38 N | 01.44 E |
| 65.32 N | 01.26 E |
| 65.08 N | 00.72 E |
| 64.72 N | 00.04 E |
| 64.43 N | 00.49 W |
| 64.84 N | 01.31 W |
| 64.92 N | 01.56 W |
| 65.13 N | 02.17 W |
| 65.22 N | 02.54 W |
| 65.39 N | 03.19 W |
| 65.47 N | 03.73 W |
| 65.55 N | 04.19 W |
| 65.59 N | 04.56 W |
| 65.69 N | 05.58 W |
| 65.96 N | 05.60 W |
| 66.22 N | 05.67 W |
| 66.47 N | 05.78 W |
| 67.09 N | 06.25 W |
| 67.61 N | 06.62 W |
| 67.77 N | 05.33 W |
| 67.96 N | 04.19 W |
| 68.10 N | 03.42 W |
| 68.33 N | 02.39 W |
| 68.55 N | 01.56 W |
| 68.86 N | 00.61 W |
| 69.14 N | 00.08 E |
| 69.44 N | 00.68 E |
| 69.76 N | 01.18 E |
| 69.97 N | 01.46 E |
| 70.21 N | 01.72 E |
| 70.43 N | 01.94 E |
| 70.63 N | 02.09 E |
| 70.89 N | 02.25 E |
| 71.14 N | 02.35 E |
| 71.35 N | 02.39 E |
| 71.61 N | 02.38 E |
| 71.83 N | 02.31 E |
| 72.01 N | 02.22 E |
| 72.24 N | 02.06 E |
| 72.43 N | 01.89 E |
| 72.60 N | 01.68 E |
| 72.75 N | 01.48 E |
| 72.99 N | 01.08 E |
| 73.31 N | 00.34 E |
| 73.50 N | 00.20 W |

—

ICES II a statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Norvēģijas krastā 62° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 4° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 63° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 72° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 30° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 72° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 26° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Norvēģijas krastu; tad rietumu un dienvidrietumu virzienā gar Norvēģijas krastu uz sākuma punktu.

—

ICES II a 1 statistikas apakšrajons

Tā II a rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

73.50 N

00.20 W

73.50 N

07.21 E

73.45 N

07.28 E

73.14 N

07.83 E

72.76 N

08.65 E

72.49 N

09.33 E

72.31 N

09.83 E

72.18 N

10.29 E

71.98 N

09.94 E

71.91 N

09.70 E

71.64 N

08.75 E

71.36 N

07.93 E

71.13 N

07.42 E

70.79 N

06.73 E

70.17 N

05.64 E

69.79 N

05.01 E

69.56 N

04.74 E

69.32 N

04.32 E

69.10 N

04.00 E

68.86 N

03.73 E

68.69 N

03.57 E

68.46 N

03.40 E

68.23 N

03.27 E

67.98 N

03.19 E

67.77 N

03.16 E

67.57 N

03.15 E

67.37 N

03.18 E

67.18 N

03.24 E

67.01 N

03.31 E

66.84 N

03.42 E

66.43 N

03.27 E

66.39 N

03.18 E

66.23 N

02.79 E

65.95 N

02.24 E

65.64 N

01.79 E

65.38 N

01.44 E

65.32 N

01.26 E

65.08 N

00.72 E

64.72 N

00.04 E

64.43 N

00.49 W

64.84 N

01.31 W

64.92 N

01.56 W

65.13 N

02.17 W

65.22 N

02.54 W

65.39 N

03.19 W

65.47 N

03.73 W

65.55 N

04.19 W

65.59 N

04.56 W

65.69 N

05.58 W

65.96 N

05.60 W

66.22 N

05.67 W

66.47 N

05.78 W

67.09 N

06.25 W

67.61 N

06.62 W

67.77 N

05.33 W

67.96 N

04.19 W

68.10 N

03.42 W

68.33 N

02.39 W

68.55 N

01.56 W

68.86 N

00.61 W

69.14 N

00.08 E

69.44 N

00.68 E

69.76 N

01.18 E

69.97 N

01.46 E

70.21 N

01.72 E

70.43 N

01.94 E

70.63 N

02.09 E

70.89 N

02.25 E

71.14 N

02.35 E

71.35 N

02.39 E

71.61 N

02.38 E

71.83 N

02.31 E

72.01 N

02.22 E

72.24 N

02.06 E

72.43 N

01.89 E

72.60 N

01.68 E

72.75 N

01.48 E

72.99 N

01.08 E

73.31 N

00.34 E

73.50 N

00.20 W

| — | ICES II a 2 statistikas apakšrajons

  Tā II a rajona daļa, kas neietilpst II a 1 apakšrajonā. |
| --- | --- |

—

ICES II a 2 statistikas apakšrajons

Tā II a rajona daļa, kas neietilpst II a 1 apakšrajonā.

| — | ICES II b statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija no ģeogrāfiskā Ziemeļpola pa 30° 00′austrumu garuma meridiānu līdz 73° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz ģeogrāfisko Ziemeļpolu.






  — | ICES II b 1 statistikas apakšrajons

  Tā II b rajona daļa, ko ierobežo šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 N | 07.21 E |
| 73.50 N | 00.20 W |
| 73.60 N | 00.48 W |
| 73.94 N | 01.88 W |
| 74.09 N | 02.70 W |
| 74.21 N | 05.00 W |
| 74.50 N | 04.38 W |
| 75.00 N | 04.29 W |
| 75.30 N | 04.19 W |
| 76.05 N | 04.30 W |
| 76.18 N | 04.09 W |
| 76.57 N | 02.52 W |
| 76.67 N | 02.10 W |
| 76.56 N | 01.60 W |
| 76.00 N | 00.80 E |
| 75.87 N | 01.12 E |
| 75.64 N | 01.71 E |
| 75.21 N | 03.06 E |
| 74.96 N | 04.07 E |
| 74.86 N | 04.55 E |
| 74.69 N | 05.19 E |
| 74.34 N | 06.39 E |
| 74.13 N | 06.51 E |
| 73.89 N | 06.74 E |
| 73.60 N | 07.06 E |
| 73.50 N | 07.21 E |

—

ICES II b statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija no ģeogrāfiskā Ziemeļpola pa 30° 00′austrumu garuma meridiānu līdz 73° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz ģeogrāfisko Ziemeļpolu.

—

ICES II b 1 statistikas apakšrajons

Tā II b rajona daļa, ko ierobežo šādas koordinātas:

Platums

Garums

73.50 N

07.21 E

73.50 N

00.20 W

73.60 N

00.48 W

73.94 N

01.88 W

74.09 N

02.70 W

74.21 N

05.00 W

74.50 N

04.38 W

75.00 N

04.29 W

75.30 N

04.19 W

76.05 N

04.30 W

76.18 N

04.09 W

76.57 N

02.52 W

76.67 N

02.10 W

76.56 N

01.60 W

76.00 N

00.80 E

75.87 N

01.12 E

75.64 N

01.71 E

75.21 N

03.06 E

74.96 N

04.07 E

74.86 N

04.55 E

74.69 N

05.19 E

74.34 N

06.39 E

74.13 N

06.51 E

73.89 N

06.74 E

73.60 N

07.06 E

73.50 N

07.21 E

| — | ICES II b 2 statistikas apakšrajons

  Tā II b rajona daļa, kas neietilpst II b 1 apakšrajonā. |
| --- | --- |

—

ICES II b 2 statistikas apakšrajons

Tā II b rajona daļa, kas neietilpst II b 1 apakšrajonā.

ICES III statistikas apakšapgabals

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Norvēģijas krastā 7° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 57° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 8° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 57° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Dānijas krastu; tad gar Jitlandes ziemeļrietumu un austrumu krastu uz Halsu; tad pāri austrumu ieejai Limfjordā uz Egensklosteres ragu; tad dienvidu virzienā gar Jitlandes krastu uz Dānijas un Vācijas robežas galējo austrumu punktu; tad gar Vācijas, Polijas, Krievijas, Lietuvas, Latvijas, Igaunijas, Krievijas, Somijas, Zviedrijas un Norvēģijas krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES III a statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Norvēģijas krastā 7° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 57° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 8° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 57° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Dānijas krastu; tad gar Jitlandes ziemeļrietumu un austrumu krastu uz Halsu; tad pāri austrumu ieejai Limfjordā uz Egensklosteres ragu; tad dienvidu virzienā gar Jitlandes krastu uz Hāzenēres ragu; tad pāri Lielajam Beltam uz Gnībena ragu; tad gar Zēlandes ziemeļu krastu uz Gilbjerga ragu; tad pāri ziemeļu pieejai Ēresunnam uz Killenu Zviedrijas krastā; tad austrumu un ziemeļu virzienā gar Zviedrijas rietumu krastu un Norvēģijas dienvidu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES III a statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Norvēģijas krastā 7° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 57° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 8° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 57° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Dānijas krastu; tad gar Jitlandes ziemeļrietumu un austrumu krastu uz Halsu; tad pāri austrumu ieejai Limfjordā uz Egensklosteres ragu; tad dienvidu virzienā gar Jitlandes krastu uz Hāzenēres ragu; tad pāri Lielajam Beltam uz Gnībena ragu; tad gar Zēlandes ziemeļu krastu uz Gilbjerga ragu; tad pāri ziemeļu pieejai Ēresunnam uz Killenu Zviedrijas krastā; tad austrumu un ziemeļu virzienā gar Zviedrijas rietumu krastu un Norvēģijas dienvidu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES III b un c statistikas rajoni

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Hāzenēres raga Jitlandes austrumu krastā uz Gnībena ragu Zēlandes rietumu krastā un uz Gilbjerga ragu; tad pāri ziemeļu pieejai Ēresunnam uz Killenu Zviedrijas krastā; tad dienvidu virzienā gar Zviedrijas krastu uz Falsterbo bāku; tad pāri dienvidu ieejai Ēresunnā uz Steunas bāku; tad gar Zēlandes dienvidaustrumu krastu; tad pāri austrumu ieejai Storstremas Zundā; tad gar Falsteras salas austrumu krastu uz Geseru; tad uz Darserortu Vācijas krastā; tad dienvidrietumu virzienā gar Vācijas krastu un Jitlandes austrumu krastu uz sākuma punktu.






  — | ICES 22. statistikas apakšrajons (BAL 22)

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Hāzenēras raga (56° 09′ ziemeļu platuma, 10° 44′ austrumu garuma) Jitlandes austrumu krastā līdz Gnībena ragam (56° 01′ ziemeļu platuma, 11° 18′ austrumu garuma) Zēlandes rietumu krastā; tad gar Zēlandes rietumu un dienvidu krastu uz punktu 12° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Falsteras salu; tad gar Falsteras salas austrumu krastu uz Geseras ragu (54° 34′ ziemeļu platuma, 11° 58′ austrumu garuma); tad uz austrumiem līdz 12° 00′austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Vācijas krastu; tad dienvidrietumu virzienā gar Vācijas krastu un Jitlandes austrumu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- | --- |

—

ICES III b un c statistikas rajoni

Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Hāzenēres raga Jitlandes austrumu krastā uz Gnībena ragu Zēlandes rietumu krastā un uz Gilbjerga ragu; tad pāri ziemeļu pieejai Ēresunnam uz Killenu Zviedrijas krastā; tad dienvidu virzienā gar Zviedrijas krastu uz Falsterbo bāku; tad pāri dienvidu ieejai Ēresunnā uz Steunas bāku; tad gar Zēlandes dienvidaustrumu krastu; tad pāri austrumu ieejai Storstremas Zundā; tad gar Falsteras salas austrumu krastu uz Geseru; tad uz Darserortu Vācijas krastā; tad dienvidrietumu virzienā gar Vācijas krastu un Jitlandes austrumu krastu uz sākuma punktu.

—

ICES 22. statistikas apakšrajons (BAL 22)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Hāzenēras raga (56° 09′ ziemeļu platuma, 10° 44′ austrumu garuma) Jitlandes austrumu krastā līdz Gnībena ragam (56° 01′ ziemeļu platuma, 11° 18′ austrumu garuma) Zēlandes rietumu krastā; tad gar Zēlandes rietumu un dienvidu krastu uz punktu 12° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Falsteras salu; tad gar Falsteras salas austrumu krastu uz Geseras ragu (54° 34′ ziemeļu platuma, 11° 58′ austrumu garuma); tad uz austrumiem līdz 12° 00′austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Vācijas krastu; tad dienvidrietumu virzienā gar Vācijas krastu un Jitlandes austrumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES 23. statistikas apakšrajons (BAL 23)

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Gilbjerga raga (56° 08′ ziemeļu platuma, 12° 18′ austrumu garuma) Zēlandes ziemeļu krasta līdz Killenai (56° 18′ ziemeļu platuma, 12° 28′ austrumu garuma) Zviedrijas krastā; tad dienvidu virzienā gar Zviedrijas krastu uz Falsterbo bāku (55° 23′ ziemeļu platuma, 12° 50′ austrumu garuma), tad caur Zunda dienvidu vārtiem uz Steunas bāku (55° 19′ ziemeļu platuma, 12° 29′ austrumu garuma) Zēlandes krastā; tad ziemeļu virzienā gar Zēlandes austrumu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES 23. statistikas apakšrajons (BAL 23)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Gilbjerga raga (56° 08′ ziemeļu platuma, 12° 18′ austrumu garuma) Zēlandes ziemeļu krasta līdz Killenai (56° 18′ ziemeļu platuma, 12° 28′ austrumu garuma) Zviedrijas krastā; tad dienvidu virzienā gar Zviedrijas krastu uz Falsterbo bāku (55° 23′ ziemeļu platuma, 12° 50′ austrumu garuma), tad caur Zunda dienvidu vārtiem uz Steunas bāku (55° 19′ ziemeļu platuma, 12° 29′ austrumu garuma) Zēlandes krastā; tad ziemeļu virzienā gar Zēlandes austrumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES 24. statistikas apakšrajons (BAL 24)

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Steunas bākas (55° 19′ ziemeļu platuma, 12° 29′ austrumu garuma) Zēlandes austrumu krastā caur dienvidu ieeju Zundā un uz Falsterbo bāku (55° 23′ ziemeļu platuma, 12° 50′austrumu garuma) Zviedrijas krastā; tad gar Zviedrijas dienvidu krastu uz Sandhamaras bāku (55° 24′ ziemeļu platuma, 14° 12′ austrumu garuma); tad uz Hameras raga bāku (55° 18′ ziemeļu platuma, 14° 47′ austrumu garuma) Bornholmas ziemeļu krastā; tad gar Bornholmas rietumu un dienvidu krastu uz punktu 15° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Polijas krastu; tad rietumu virzienā gar Polijas un Vācijas krastu uz punktu 12° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz punktu 54° 34′ ziemeļu platuma, 12° 00′ austrumu garuma; tad uz rietumiem uz Geseras ragu (54° 34′ ziemeļu platuma, 11° 58′ austrumu garuma); tad gar Falsteras salas austrumu un ziemeļu krastu uz punktu 12° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem un Zēlandes dienvidu krastu; tad rietumu un ziemeļu virzienā gar Zēlandes rietumu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES 24. statistikas apakšrajons (BAL 24)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija no Steunas bākas (55° 19′ ziemeļu platuma, 12° 29′ austrumu garuma) Zēlandes austrumu krastā caur dienvidu ieeju Zundā un uz Falsterbo bāku (55° 23′ ziemeļu platuma, 12° 50′austrumu garuma) Zviedrijas krastā; tad gar Zviedrijas dienvidu krastu uz Sandhamaras bāku (55° 24′ ziemeļu platuma, 14° 12′ austrumu garuma); tad uz Hameras raga bāku (55° 18′ ziemeļu platuma, 14° 47′ austrumu garuma) Bornholmas ziemeļu krastā; tad gar Bornholmas rietumu un dienvidu krastu uz punktu 15° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Polijas krastu; tad rietumu virzienā gar Polijas un Vācijas krastu uz punktu 12° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz punktu 54° 34′ ziemeļu platuma, 12° 00′ austrumu garuma; tad uz rietumiem uz Geseras ragu (54° 34′ ziemeļu platuma, 11° 58′ austrumu garuma); tad gar Falsteras salas austrumu un ziemeļu krastu uz punktu 12° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem un Zēlandes dienvidu krastu; tad rietumu un ziemeļu virzienā gar Zēlandes rietumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES 25. statistikas apakšrajons (BAL 25)

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Zviedrijas austrumu krastā 56° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Ēlandes salas rietumu krastu; tad, garām Ēlandes salas dienvidiem, uz punktu austrumu krastā 56° 30′ ziemeļu platuma, uz austrumiem uz 18° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Polijas krastu; tad rietumu virzienā gar Polijas krastu uz punktu 15° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz Bornholmas salu; tad gar Bornholmas dienvidu un rietumu krastu uz Hameras raga bāku (55° 18′ ziemeļu platuma, 14° 47′ austrumu garuma); tad uz Sandhamaras bāku (55° 24′ ziemeļu platuma, 14° 12′ austrumu garuma) Zviedrijas dienvidu krastā; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas austrumu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES 25. statistikas apakšrajons (BAL 25)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Zviedrijas austrumu krastā 56° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Ēlandes salas rietumu krastu; tad, garām Ēlandes salas dienvidiem, uz punktu austrumu krastā 56° 30′ ziemeļu platuma, uz austrumiem uz 18° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Polijas krastu; tad rietumu virzienā gar Polijas krastu uz punktu 15° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz Bornholmas salu; tad gar Bornholmas dienvidu un rietumu krastu uz Hameras raga bāku (55° 18′ ziemeļu platuma, 14° 47′ austrumu garuma); tad uz Sandhamaras bāku (55° 24′ ziemeļu platuma, 14° 12′ austrumu garuma) Zviedrijas dienvidu krastā; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas austrumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES 26. statistikas apakšrajons (BAL 26)

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 56° 30′ ziemeļu platuma, 18° 00′ austrumu garuma; tad uz austrumiem uz Latvijas rietumu krastu; tad dienvidu virzienā gar Latvijas, Lietuvas, Krievijas un Polijas krastu uz punktu Polijas krastā 18° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES 26. statistikas apakšrajons (BAL 26)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 56° 30′ ziemeļu platuma, 18° 00′ austrumu garuma; tad uz austrumiem uz Latvijas rietumu krastu; tad dienvidu virzienā gar Latvijas, Lietuvas, Krievijas un Polijas krastu uz punktu Polijas krastā 18° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

| — | ICES 27. statistikas apakšrajons (BAL 27)

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Zviedrijas cietzemes austrumu krastā 59° 41′ ziemeļu platuma, 19° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Gotlandes salas ziemeļu krastu; tad dienvidu virzienā gar Gotlandes rietumu krastu uz punktu 57° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 56° 30′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 56° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem, uz Ēlandes salas austrumu krastu; tad, garām Ēlandes salas dienvidiem, uz punktu tās rietumu krastā 56° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Zviedrijas krastu; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas austrumu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES 27. statistikas apakšrajons (BAL 27)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Zviedrijas cietzemes austrumu krastā 59° 41′ ziemeļu platuma, 19° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem uz Gotlandes salas ziemeļu krastu; tad dienvidu virzienā gar Gotlandes rietumu krastu uz punktu 57° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 56° 30′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 56° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem, uz Ēlandes salas austrumu krastu; tad, garām Ēlandes salas dienvidiem, uz punktu tās rietumu krastā 56° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Zviedrijas krastu; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas austrumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES 28. statistikas apakšrajons (BAL 28)

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 58° 30′ ziemeļu platuma, 19° 00′ eaustrumu garuma; tad uz austrumiem uz Sāmsalas rietumu krastu; tad, pabraucot garām Sāmsalas ziemeļiem, uz punktu tās austrumu krastā 58° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Igaunijas krastu; tad dienvidu virzienā gar Igaunijas un Latvijas rietumu krastu uz punktu 56° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 57° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Gotlandes salas rietumu krastu; tad ziemeļu virzienā uz punktu 19° 00′ austrumu garuma Gotlandes ziemeļu krastā; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.






  — | ICES 28.-1. statistikas apakšrajons (BAL 28.1)
  Ūdeņi, ko rietumos ierobežo iedomāta līnija no Ovīšu bākas (57° 34.1234′ N, 21° 42.9574′ E) Latvijas rietumu krastā līdz Lodes raga dienvidu klintij (57° 57.4760′ N, 21° 58.2789′ E) Sāmsalā, kura turpinās dienvidu virzienā līdz Serves pussalas tālākajam dienvidu punktam un tad ziemeļaustrumu virzienā gar Sāmsalas austrumu krastu, bet ziemeļos – iedomāta līnija, kas savieno punktus, kuru koordinātas ir 58° 30.0′ N, 23° 13.2′ E to 58° 30′ N, 23° 41.1′ E. |
| --- | --- | --- |

—

ICES 28. statistikas apakšrajons (BAL 28)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 58° 30′ ziemeļu platuma, 19° 00′ eaustrumu garuma; tad uz austrumiem uz Sāmsalas rietumu krastu; tad, pabraucot garām Sāmsalas ziemeļiem, uz punktu tās austrumu krastā 58° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Igaunijas krastu; tad dienvidu virzienā gar Igaunijas un Latvijas rietumu krastu uz punktu 56° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 57° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Gotlandes salas rietumu krastu; tad ziemeļu virzienā uz punktu 19° 00′ austrumu garuma Gotlandes ziemeļu krastā; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

—

ICES 28.-1. statistikas apakšrajons (BAL 28.1)

Ūdeņi, ko rietumos ierobežo iedomāta līnija no Ovīšu bākas (57° 34.1234′ N, 21° 42.9574′ E) Latvijas rietumu krastā līdz Lodes raga dienvidu klintij (57° 57.4760′ N, 21° 58.2789′ E) Sāmsalā, kura turpinās dienvidu virzienā līdz Serves pussalas tālākajam dienvidu punktam un tad ziemeļaustrumu virzienā gar Sāmsalas austrumu krastu, bet ziemeļos – iedomāta līnija, kas savieno punktus, kuru koordinātas ir 58° 30.0′ N, 23° 13.2′ E to 58° 30′ N, 23° 41.1′ E.

| — | ICES 28.-2. statistikas apakšrajons (BAL 28.2)
  Tā 28. apakšrajona daļa, kas atrodas ārpus 28.-1. apakšrajona. |
| --- | --- |

—

ICES 28.-2. statistikas apakšrajons (BAL 28.2)

Tā 28. apakšrajona daļa, kas atrodas ārpus 28.-1. apakšrajona.

| — | ICES 29. statistikas apakšrajons (BAL 29)

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Zviedrijas cietzemes austrumu krasta punktā 60° 30′ ziemeļu platuma, tad virzās uz austrumiem līdz Somijas cietzemes krastam; tad dienvidu virzienā gar Somijas rietumu un dienvidu krastu uz punktu cietzemes dienvidu krastā 23° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 59° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Igaunijas cietzemes krastu; tad dienvidu virzienā gar Igaunijas rietumu krastu uz punktu 58° 30′ zziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Sāmsalas austrumu krastu; tad, pabraucot garām Sāmsalas ziemeļiem, uz punktu tās rietumu krastā 58° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 19° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz punktu Zviedrijas cietzemes austrumu krastā 59° 41′ ziemeļu platuma; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas austrumu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES 29. statistikas apakšrajons (BAL 29)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Zviedrijas cietzemes austrumu krasta punktā 60° 30′ ziemeļu platuma, tad virzās uz austrumiem līdz Somijas cietzemes krastam; tad dienvidu virzienā gar Somijas rietumu un dienvidu krastu uz punktu cietzemes dienvidu krastā 23° 00′ austrumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 59° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Igaunijas cietzemes krastu; tad dienvidu virzienā gar Igaunijas rietumu krastu uz punktu 58° 30′ zziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Sāmsalas austrumu krastu; tad, pabraucot garām Sāmsalas ziemeļiem, uz punktu tās rietumu krastā 58° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 19° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz punktu Zviedrijas cietzemes austrumu krastā 59° 41′ ziemeļu platuma; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas austrumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES 30. statistikas apakšrajons (BAL 30)

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Zviedrijas austrumu krasta punktā 63° 30′ ziemeļu platuma, tad virzās uz austrumiem līdz Somijas cietzemes krastam; tad dienvidu virzienā gar Somijas krastu uz punktu 60° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Zviedrijas cietzemes krastu; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas austrumu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES 30. statistikas apakšrajons (BAL 30)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas Zviedrijas austrumu krasta punktā 63° 30′ ziemeļu platuma, tad virzās uz austrumiem līdz Somijas cietzemes krastam; tad dienvidu virzienā gar Somijas krastu uz punktu 60° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Zviedrijas cietzemes krastu; tad ziemeļu virzienā gar Zviedrijas austrumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES 31. statistikas apakšrajons (BAL 31)

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Zviedrijas austrumu krastā 63° 30′ ziemeļu platuma; tad, pabraucot garām uz ziemeļiem no Botnijas līča, uz punktu Somijas cietzemes rietumu krastā 63° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES 31. statistikas apakšrajons (BAL 31)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Zviedrijas austrumu krastā 63° 30′ ziemeļu platuma; tad, pabraucot garām uz ziemeļiem no Botnijas līča, uz punktu Somijas cietzemes rietumu krastā 63° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz sākuma punktu.

| — | ICES 32. statistikas apakšrajons (BAL 32)

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Somijas dienvidu krastā 23° 00′ austrumu garuma; tad, pabraucot garām uz austrumiem no Somu līča, uz punktu Igaunijas rietumu krastā 59° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 23° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES 32. statistikas apakšrajons (BAL 32)

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Somijas dienvidu krastā 23° 00′ austrumu garuma; tad, pabraucot garām uz austrumiem no Somu līča, uz punktu Igaunijas rietumu krastā 59° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 23° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

ICES IV statistikas apakšapgabals

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Norvēģijas krastā 62° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 4° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem uz Skotijas krastu; tad austrumu un dienvidu virzienā gar Skotijas un Anglijas krastu uz punktu, kas atrodas 51° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Francijas krastu; tad ziemeļaustrumu virzienā gar Francijas, Beļģijas, Nīderlandes un Vācijas krastu uz robežas galējo rietumu punktu robežai ar Dāniju; tad gar Jitlandes rietumu krastu uz Tīborenu; tad dienvidu un austrumu virzienā gar Limfjordas dienvidu krastu uz Egensklosteres ragu; tad pāri austrumu ieejai Limfjordā uz Halsu; tad rietumu virzienā gar Limfjordas ziemeļu krastu uz Agertanges tālāko dienvidu punktu; tad ziemeļu virzienā gar Jitlandes rietumu krastu uz punktu 57° 00′ ziemeļu platuma, tad uz rietumiem līdz 8° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 57° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 7° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz Norvēģijas krastu; tad ziemeļrietumu virzienā gar Norvēģijas krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES IV a statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Norvēģijas krastā 62° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 3°00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem uz Skotijas krastu; tad austrumu un dienvidu virzienā gar Skotijas krastu; uz punktu, kas atrodas 57° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 7° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz Norvēģijas krastu; tad ziemeļrietumu virzienā gar Norvēģijas krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES IV a statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kas sākas punktā Norvēģijas krastā 62° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 3°00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem uz Skotijas krastu; tad austrumu un dienvidu virzienā gar Skotijas krastu; uz punktu, kas atrodas 57° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 7° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem uz Norvēģijas krastu; tad ziemeļrietumu virzienā gar Norvēģijas krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES IV b statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Dānijas rietumu krastā 57° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 8° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 57° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Skotijas krastu; tad dienvidu virzienā gar Skotijas un Anglijas krastu uz punktu 53° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Vācijas krastu; tad ziemeļaustrumu virzienā gar Jitlandes krastu uz Tīborenu; tad dienvidu un austrumu virzienā gar Limfjordas dienvidu krastu uz Egensklosteres ragu; tad pāri austrumu ieejai Limfjordā uz Halsu; tad rietumu virzienā gar Limfjordas ziemeļu krastu uz Agertanges tālāko dienvidu punktu; tad ziemeļu virzienā gar Jitlandes rietumu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES IV b statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Dānijas rietumu krastā 57° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 8° 00′ austrumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 57° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Skotijas krastu; tad dienvidu virzienā gar Skotijas un Anglijas krastu uz punktu 53° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Vācijas krastu; tad ziemeļaustrumu virzienā gar Jitlandes krastu uz Tīborenu; tad dienvidu un austrumu virzienā gar Limfjordas dienvidu krastu uz Egensklosteres ragu; tad pāri austrumu ieejai Limfjordā uz Halsu; tad rietumu virzienā gar Limfjordas ziemeļu krastu uz Agertanges tālāko dienvidu punktu; tad ziemeļu virzienā gar Jitlandes rietumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES IV c statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Vācijas rietumu krastā 53° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Anglijas krastu; tad dienvidu virzienā uz punktu, kas atrodas 51° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Francijas krastu; tad ziemeļaustrumu virzienā gar Francijas, Beļģijas, Nīderlandes un Vācijas krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES IV c statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Vācijas rietumu krastā 53° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Anglijas krastu; tad dienvidu virzienā uz punktu, kas atrodas 51° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Francijas krastu; tad ziemeļaustrumu virzienā gar Francijas, Beļģijas, Nīderlandes un Vācijas krastu uz sākuma punktu.

ICES V statistikas apakšapgabals

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 68° 00′ ziemeļu platuma, 11° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 27° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 62° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 15° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 60° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 4° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 63° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

| — | ICES V a statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 68° 00′ ziemeļu platuma, 11° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 27° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 62° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 15° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 63° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.






  — | ICES V a 1 statistikas apakšrajons

  Platība tā taisnstūra iekšpusē, ko norobežo šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 63.00 N | 24.00 W |
| 62.00 N | 24.00 W |
| 62.00 N | 27.00 W |
| 63.00 N | 27.00 W |
| 63.00 N | 24.00 W |

—

ICES V a statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 68° 00′ ziemeļu platuma, 11° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 27° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 62° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 15° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 63° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

—

ICES V a 1 statistikas apakšrajons

Platība tā taisnstūra iekšpusē, ko norobežo šādas koordinātas:

Platums

Garums

63.00 N

24.00 W

62.00 N

24.00 W

62.00 N

27.00 W

63.00 N

27.00 W

63.00 N

24.00 W

| — | ICES V a 2 statistikas apakšrajons

  Tā V a rajona daļa, kas neietilpst V a 1 apakšrajonā. |
| --- | --- |

—

ICES V a 2 statistikas apakšrajons

Tā V a rajona daļa, kas neietilpst V a 1 apakšrajonā.

| — | ICES V b statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 63° 00′ ziemeļu platuma, 4° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 15° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 4° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.






  — | ICES V b 1 statistikas apakšrajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 63° 00′ ziemeļu platuma, 4° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 15° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 10° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 61° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 8° 00′ rietumu garuma; tad gar loksodromu uz punktu, kas atrodas 61° 15′ ziemeļu platuma, 7° 30′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 8° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 60° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 4° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.






  — | ICES V b 1 a statistikas apakšrajons
  Tā V b 1 apakšrajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60.49 N | 15.00 W |
| 60.71 N | 13.99 W |
| 60.15 N | 13.29 W |
| 60.00 N | 13.50 W |
| 60.00 N | 15.00 W |
| 60.49 N | 15.00 W |

—

ICES V b statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 63° 00′ ziemeļu platuma, 4° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 15° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 4° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

—

ICES V b 1 statistikas apakšrajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 63° 00′ ziemeļu platuma, 4° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 15° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 10° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 61° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 8° 00′ rietumu garuma; tad gar loksodromu uz punktu, kas atrodas 61° 15′ ziemeļu platuma, 7° 30′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 8° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 60° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 4° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

—

ICES V b 1 a statistikas apakšrajons

Tā V b 1 apakšrajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

60.49 N

15.00 W

60.71 N

13.99 W

60.15 N

13.29 W

60.00 N

13.50 W

60.00 N

15.00 W

60.49 N

15.00 W

| — | ICES V b 1 b statistikas apakšrajons
  Tā V b 1 apakšrajona daļa, kas neietilpst V b 1 a apakšrajonā. |
| --- | --- |

—

ICES V b 1 b statistikas apakšrajons

Tā V b 1 apakšrajona daļa, kas neietilpst V b 1 a apakšrajonā.

| — | ICES V b 2 statistikas apakšrajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 60° 00′ ziemeļu platuma, 10° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 61° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 8° 00′ rietumu garuma; tad gar loksodromu uz punktu, kas atrodas 61° 15′ ziemeļu platuma, 7° 30′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 8° 00′rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES V b 2 statistikas apakšrajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 60° 00′ ziemeļu platuma, 10° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 61° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 8° 00′ rietumu garuma; tad gar loksodromu uz punktu, kas atrodas 61° 15′ ziemeļu platuma, 7° 30′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 8° 00′rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz sākuma punktu.

ICES VI statistikas apakšapgabals

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Skotijas ziemeļu krastā 4° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 60° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma, tad uz rietumiem līdz 18° 00′ ietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 54° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Īrijas krastu; tad ziemeļu un austrumu virzienā gar Īrijas un Ziemeļīrijas krastu uz punktu, kas atrodas Ziemeļīrijas austrumu krastā 55° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Skotijas krastu; tad ziemeļu virzienā gar Skotijas rietumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES VI a statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Skotijas ziemeļu krastā 4° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 60° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma, tad uz rietumiem līdz 12° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 54° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Īrijas krastu; tad ziemeļu un austrumu virzienā gar Īrijas un Ziemeļīrijas krastu uz punktu, kas atrodas Ziemeļīrijas austrumu krastā 55° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Skotijas krastu; tad ziemeļu virzienā gar Skotijas rietumu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES VI a statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Skotijas ziemeļu krastā 4° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 60° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma, tad uz rietumiem līdz 12° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 54° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Īrijas krastu; tad ziemeļu un austrumu virzienā gar Īrijas un Ziemeļīrijas krastu uz punktu, kas atrodas Ziemeļīrijas austrumu krastā 55° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Skotijas krastu; tad ziemeļu virzienā gar Skotijas rietumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES VI b statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 60° 00′ ziemeļu platuma, 12° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 54° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 12° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.






  — | ICES VI b 1 statistikas apakšrajons

  Tā VI b rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 13.50 W |
| 60.15 N | 13.29 W |
| 59.65 N | 13.99 W |
| 59.01 N | 14.57 W |
| 58.51 N | 14.79 W |
| 57.87 N | 14.88 W |
| 57.01 N | 14.63 W |
| 56.57 N | 14.34 W |
| 56.50 N | 14.44 W |
| 56.44 N | 14.54 W |
| 56.37 N | 14.62 W |
| 56.31 N | 14.72 W |
| 56.24 N | 14.80 W |
| 56.17 N | 14.89 W |
| 56.09 N | 14.97 W |
| 56.02 N | 15.04 W |
| 55.95 N | 15.11 W |
| 55.88 N | 15.19 W |
| 55.80 N | 15.27 W |
| 55.73 N | 15.34 W |
| 55.65 N | 15.41 W |
| 55.57 N | 15.47 W |
| 55.50 N | 15.54 W |
| 55.42 N | 15.60 W |
| 55.34 N | 15.65 W |
| 55.26 N | 15.70 W |
| 55.18 N | 15.75 W |
| 55.09 N | 15.79 W |
| 55.01 N | 15.83 W |
| 54.93 N | 15.87 W |
| 54.84 N | 15.90 W |
| 54.76 N | 15.92 W |
| 54.68 N | 15.95 W |
| 54.59 N | 15.97 W |
| 54.51 N | 15.99 W |
| 54.50 N | 15.99 W |
| 54.50 N | 18.00 W |

—

ICES VI b statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 60° 00′ ziemeļu platuma, 12° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 54° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 12° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

—

ICES VI b 1 statistikas apakšrajons

Tā VI b rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

54.50 N

18.00 W

60.00 N

18.00 W

60.00 N

13.50 W

60.15 N

13.29 W

59.65 N

13.99 W

59.01 N

14.57 W

58.51 N

14.79 W

57.87 N

14.88 W

57.01 N

14.63 W

56.57 N

14.34 W

56.50 N

14.44 W

56.44 N

14.54 W

56.37 N

14.62 W

56.31 N

14.72 W

56.24 N

14.80 W

56.17 N

14.89 W

56.09 N

14.97 W

56.02 N

15.04 W

55.95 N

15.11 W

55.88 N

15.19 W

55.80 N

15.27 W

55.73 N

15.34 W

55.65 N

15.41 W

55.57 N

15.47 W

55.50 N

15.54 W

55.42 N

15.60 W

55.34 N

15.65 W

55.26 N

15.70 W

55.18 N

15.75 W

55.09 N

15.79 W

55.01 N

15.83 W

54.93 N

15.87 W

54.84 N

15.90 W

54.76 N

15.92 W

54.68 N

15.95 W

54.59 N

15.97 W

54.51 N

15.99 W

54.50 N

15.99 W

54.50 N

18.00 W

| — | ICES VI b 2 statistikas apakšrajons

  VI b rajona daļa, kas neietilpst VI b 1 apakšrajonā. |
| --- | --- |

—

ICES VI b 2 statistikas apakšrajons

VI b rajona daļa, kas neietilpst VI b 1 apakšrajonā.

ICES VII statistikas apakšapgabals

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Īrijas rietumu krastā 54° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 48° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Francijas krastu; tad ziemeļu un ziemeļaustrumu virzienā gar Francijas krastu uz punktu 51° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Anglijas dienvidaustrumu krastu; tad rietumu un ziemeļu virzienā gar Anglijas, Velsas un Skotijas krastu uz punktu, kas atrodas Skotijas rietumu krastā 55° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Ziemeļīrijas krastu; tad ziemeļu un rietumu virzienā gar Ziemeļīrijas un Īrijas krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES VII a statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Skotijas rietumu krastā 55° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Ziemeļīrijas krastu; tad dienvidu virzienā gar Ziemeļīrijas un Īrijas krastu uz punktu, kas atrodas Īrijas dienvidaustrumu krastā 52° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Velsas krastu; tad ziemeļaustrumu un ziemeļu virzienā gar Velsas, Anglijas un Skotijas krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES VII a statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Skotijas rietumu krastā 55° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Ziemeļīrijas krastu; tad dienvidu virzienā gar Ziemeļīrijas un Īrijas krastu uz punktu, kas atrodas Īrijas dienvidaustrumu krastā 52° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Velsas krastu; tad ziemeļaustrumu un ziemeļu virzienā gar Velsas, Anglijas un Skotijas krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES VII b statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Īrijas rietumu krastā 54° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 12° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 52° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Īrijas krastu; tad ziemeļu virzienā gar Īrijas rietumu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES VII b statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Īrijas rietumu krastā 54° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 12° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 52° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Īrijas krastu; tad ziemeļu virzienā gar Īrijas rietumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES VII c statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 54° 30′ ziemeļu platuma, 12° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 52° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 12° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.






  — | ICES VII c 1 statistikas apakšrajons

  Tā VII c rajona daļa, ko ierobežo šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 N | 15.99 W |
| 54.42 N | 15.99 W |
| 54.34 N | 16.00 W |
| 54.25 N | 16.01 W |
| 54.17 N | 16.01 W |
| 54.08 N | 16.01 W |
| 53.99 N | 16.00 W |
| 53.91 N | 15.99 W |
| 53.82 N | 15.97 W |
| 53.74 N | 15.96 W |
| 53.66 N | 15.94 W |
| 53.57 N | 15.91 W |
| 53.49 N | 15.90 W |
| 53.42 N | 15.89 W |
| 53.34 N | 15.88 W |
| 53.26 N | 15.86 W |
| 53.18 N | 15.84 W |
| 53.10 N | 15.88 W |
| 53.02 N | 15.92 W |
| 52.94 N | 15.95 W |
| 52.86 N | 15.98 W |
| 52.77 N | 16.00 W |
| 52.69 N | 16.02 W |
| 52.61 N | 16.04 W |
| 52.52 N | 16.06 W |
| 52.50 N | 16.06 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 15.99 W |

—

ICES VII c statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 54° 30′ ziemeļu platuma, 12° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 52° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 12° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

—

ICES VII c 1 statistikas apakšrajons

Tā VII c rajona daļa, ko ierobežo šādas koordinātas:

Platums

Garums

54.50 N

15.99 W

54.42 N

15.99 W

54.34 N

16.00 W

54.25 N

16.01 W

54.17 N

16.01 W

54.08 N

16.01 W

53.99 N

16.00 W

53.91 N

15.99 W

53.82 N

15.97 W

53.74 N

15.96 W

53.66 N

15.94 W

53.57 N

15.91 W

53.49 N

15.90 W

53.42 N

15.89 W

53.34 N

15.88 W

53.26 N

15.86 W

53.18 N

15.84 W

53.10 N

15.88 W

53.02 N

15.92 W

52.94 N

15.95 W

52.86 N

15.98 W

52.77 N

16.00 W

52.69 N

16.02 W

52.61 N

16.04 W

52.52 N

16.06 W

52.50 N

16.06 W

52.50 N

18.00 W

54.50 N

18.00 W

54.50 N

15.99 W

| — | ICES VII c 2 statistikas apakšrajons

  Tā VII c rajona daļa, kas neietilpst VII c 1 apakšrajonā. |
| --- | --- |

—

ICES VII c 2 statistikas apakšrajons

Tā VII c rajona daļa, kas neietilpst VII c 1 apakšrajonā.

| — | ICES VII d statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Francijas rietumu krastā 51° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Anglijas krastu; tad rietumu virzienā gar Anglijas dienvidu krastu uz 2° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem no Francijas krastiem pie Hāgas raga; tad ziemeļaustrumu virzienā gar Francijas krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES VII d statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Francijas rietumu krastā 51° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Anglijas krastu; tad rietumu virzienā gar Anglijas dienvidu krastu uz 2° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem no Francijas krastiem pie Hāgas raga; tad ziemeļaustrumu virzienā gar Francijas krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES VII e statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Anglijas dienvidu krastā 2° 00′ rietumu garuma; tad dienvidu un rietumu virzienā gar Anglijas krastu uz punktu dienvidrietumu krastā 50° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 7° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 49° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 48° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Francijas krastu; tad ziemeļu un ziemeļaustrumu virzienā gar Francijas krastu uz Hāgas ragu; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES VII e statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Anglijas dienvidu krastā 2° 00′ rietumu garuma; tad dienvidu un rietumu virzienā gar Anglijas krastu uz punktu dienvidrietumu krastā 50° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 7° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 49° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 48° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Francijas krastu; tad ziemeļu un ziemeļaustrumu virzienā gar Francijas krastu uz Hāgas ragu; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

| — | ICES VII f statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Velsas dienvidu krastā 5° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 51° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 6° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 50° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 7° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 50° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Anglijas krastu; tad gar Anglijas dienvidrietumu krastu un Velsas dienvidu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES VII f statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Velsas dienvidu krastā 5° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 51° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 6° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 50° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 7° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 50° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Anglijas krastu; tad gar Anglijas dienvidrietumu krastu un Velsas dienvidu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES VII g statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Velsas rietumu krastā 52° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Īrijas dienvidaustrumu krastu; tad dienvidrietumu virzienā gar Īrijas krastu uz punktu 9° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 50° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 7° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 50° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 6° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 51° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz Velsas dienvidu krastu; tad ziemeļrietumu virzienā gar Velsas krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES VII g statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Velsas rietumu krastā 52° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem uz Īrijas dienvidaustrumu krastu; tad dienvidrietumu virzienā gar Īrijas krastu uz punktu 9° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 50° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 7° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 50° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 6° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 51° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz Velsas dienvidu krastu; tad ziemeļrietumu virzienā gar Velsas krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES VII h statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 50° 00′ ziemeļu platuma, 7° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 9° 00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem līdz 48° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 49° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 7° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES VII h statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 50° 00′ ziemeļu platuma, 7° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 9° 00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem līdz 48° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 49° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 7° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

| — | ICES VII j statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Īrijas rietumu krastā 52° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 12° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 48° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 9° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz Īrijas dienvidu krastu; tad ziemeļu virzienā gar Īrijas krastu uz sākuma punktu.






  — | ICES VII j 1 statistikas apakšrajons

  Tā VII j rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.43 N | 12.00 W |
| 48.42 N | 11.99 W |
| 48.39 N | 11.87 W |
| 48.36 N | 11.75 W |
| 48.33 N | 11.64 W |
| 48.30 N | 11.52 W |
| 48.27 N | 11.39 W |
| 48.25 N | 11.27 W |
| 48.23 N | 11.14 W |
| 48.21 N | 11.02 W |
| 48.19 N | 10.89 W |
| 48.17 N | 10.77 W |
| 48.03 N | 10.68 W |
| 48.00 N | 10.64 W |
| 48.00 N | 12.00 W |
| 48.43 N | 12.00 W |

—

ICES VII j statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Īrijas rietumu krastā 52° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 12° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 48° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 9° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz Īrijas dienvidu krastu; tad ziemeļu virzienā gar Īrijas krastu uz sākuma punktu.

—

ICES VII j 1 statistikas apakšrajons

Tā VII j rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

48.43 N

12.00 W

48.42 N

11.99 W

48.39 N

11.87 W

48.36 N

11.75 W

48.33 N

11.64 W

48.30 N

11.52 W

48.27 N

11.39 W

48.25 N

11.27 W

48.23 N

11.14 W

48.21 N

11.02 W

48.19 N

10.89 W

48.17 N

10.77 W

48.03 N

10.68 W

48.00 N

10.64 W

48.00 N

12.00 W

48.43 N

12.00 W

| — | ICES VII j 2 statistikas apakšrajons

  Tā VII j rajona daļa, kas neietilpst VII j 1 apakšrajonā. |
| --- | --- |

—

ICES VII j 2 statistikas apakšrajons

Tā VII j rajona daļa, kas neietilpst VII j 1 apakšrajonā.

| — | ICES VII k statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 52° 30′ ziemeļu platuma, 12° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 48° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 12° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.






  — | ICES VII k 1 statistikas apakšrajons

  Tā VII k rajona daļa, ko ierobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 16.06 W |
| 52.44 N | 16.07 W |
| 52.36 N | 16.08 W |
| 52.27 N | 16.09 W |
| 52.19 N | 16.09 W |
| 52.11 N | 16.09 W |
| 52.02 N | 16.08 W |
| 51.94 N | 16.07 W |
| 51.85 N | 16.07 W |
| 51.77 N | 16.05 W |
| 51.68 N | 16.04 W |
| 51.60 N | 16.02 W |
| 51.52 N | 15.99 W |
| 51.43 N | 15.96 W |
| 51.34 N | 15.93 W |
| 51.27 N | 15.90 W |
| 51.18 N | 15.86 W |
| 51.10 N | 15.82 W |
| 51.02 N | 15.77 W |
| 50.94 N | 15.73 W |
| 50.86 N | 15.68 W |
| 50.78 N | 15.63 W |
| 50.70 N | 15.57 W |
| 50.62 N | 15.52 W |
| 50.54 N | 15.47 W |
| 50.47 N | 15.42 W |
| 50.39 N | 15.36 W |
| 50.32 N | 15.30 W |
| 50.24 N | 15.24 W |
| 50.17 N | 15.17 W |
| 50.10 N | 15.11 W |
| 50.03 N | 15.04 W |
| 49.96 N | 14.97 W |
| 49.89 N | 14.89 W |
| 49.82 N | 14.82 W |
| 49.75 N | 14.74 W |
| 49.69 N | 14.65 W |
| 49.62 N | 14.57 W |
| 49.56 N | 14.48 W |
| 49.50 N | 14.39 W |
| 49.44 N | 14.30 W |
| 49.38 N | 14.22 W |
| 49.32 N | 14.13 W |
| 49.27 N | 14.04 W |
| 49.21 N | 13.95 W |
| 49.15 N | 13.86 W |
| 49.10 N | 13.77 W |
| 49.05 N | 13.67 W |
| 49.00 N | 13.57 W |
| 48.95 N | 13.47 W |
| 48.90 N | 13.37 W |
| 48.86 N | 13.27 W |
| 48.81 N | 13.17 W |
| 48.77 N | 13.07 W |
| 48.73 N | 12.96 W |
| 48.69 N | 12.85 W |
| 48.65 N | 12.74 W |
| 48.62 N | 12.64 W |
| 48.58 N | 12.54 W |
| 48.55 N | 12.43 W |
| 48.52 N | 12.32 W |
| 48.49 N | 12.22 W |
| 48.46 N | 12.11 W |
| 48.43 N | 12.00 W |
| 48.00 N | 18.00 W |

—

ICES VII k statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 52° 30′ ziemeļu platuma, 12° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 48° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 12° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

—

ICES VII k 1 statistikas apakšrajons

Tā VII k rajona daļa, ko ierobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

48.00 N

18.00 W

52.50 N

18.00 W

52.50 N

16.06 W

52.44 N

16.07 W

52.36 N

16.08 W

52.27 N

16.09 W

52.19 N

16.09 W

52.11 N

16.09 W

52.02 N

16.08 W

51.94 N

16.07 W

51.85 N

16.07 W

51.77 N

16.05 W

51.68 N

16.04 W

51.60 N

16.02 W

51.52 N

15.99 W

51.43 N

15.96 W

51.34 N

15.93 W

51.27 N

15.90 W

51.18 N

15.86 W

51.10 N

15.82 W

51.02 N

15.77 W

50.94 N

15.73 W

50.86 N

15.68 W

50.78 N

15.63 W

50.70 N

15.57 W

50.62 N

15.52 W

50.54 N

15.47 W

50.47 N

15.42 W

50.39 N

15.36 W

50.32 N

15.30 W

50.24 N

15.24 W

50.17 N

15.17 W

50.10 N

15.11 W

50.03 N

15.04 W

49.96 N

14.97 W

49.89 N

14.89 W

49.82 N

14.82 W

49.75 N

14.74 W

49.69 N

14.65 W

49.62 N

14.57 W

49.56 N

14.48 W

49.50 N

14.39 W

49.44 N

14.30 W

49.38 N

14.22 W

49.32 N

14.13 W

49.27 N

14.04 W

49.21 N

13.95 W

49.15 N

13.86 W

49.10 N

13.77 W

49.05 N

13.67 W

49.00 N

13.57 W

48.95 N

13.47 W

48.90 N

13.37 W

48.86 N

13.27 W

48.81 N

13.17 W

48.77 N

13.07 W

48.73 N

12.96 W

48.69 N

12.85 W

48.65 N

12.74 W

48.62 N

12.64 W

48.58 N

12.54 W

48.55 N

12.43 W

48.52 N

12.32 W

48.49 N

12.22 W

48.46 N

12.11 W

48.43 N

12.00 W

48.00 N

18.00 W

| — | ICES VII k 2 statistikas apakšrajons

  Tā VII k rajona daļa, kas neietilpst VII k 1 apakšrajonā. |
| --- | --- |

—

ICES VII k 2 statistikas apakšrajons

Tā VII k rajona daļa, kas neietilpst VII k 1 apakšrajonā.

ICES VIII statistikas apakšapgabals

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Francijas rietumu krastā 48° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 43° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Spānijas rietumu krastu; tad ziemeļu virzienā gar Spānijas un Francijas krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES VIII a statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Francijas rietumu krastā 48° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 8° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 47° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 6° 00′ tumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 47° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 46° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Francijas krastu; tad ziemeļrietumu virzienā gar Francijas krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES VIII a statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Francijas rietumu krastā 48° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 8° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 47° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 6° 00′ tumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 47° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 46° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Francijas krastu; tad ziemeļrietumu virzienā gar Francijas krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES VIII b statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Francijas rietumu krastā 46° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 4° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 45° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 3° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 44° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 2° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem uz Spānijas ziemeļu krastu; tad gar Spānijas ziemeļu krastu un Francijas rietumu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES VIII b statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Francijas rietumu krastā 46° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 4° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 45° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 3° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 44° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 2° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem uz Spānijas ziemeļu krastu; tad gar Spānijas ziemeļu krastu un Francijas rietumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES VIII c statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Spānijas ziemeļu krastā 2° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 44° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 43° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Spānijas rietumu krastu; tad ziemeļu un austrumu virzienā gar Spānijas krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES VIII c statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Spānijas ziemeļu krastā 2° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 44° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 43° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem uz Spānijas rietumu krastu; tad ziemeļu un austrumu virzienā gar Spānijas krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES VIII d statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 48° 00′ ziemeļu platuma, 8° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 44° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 3° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 45° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 4° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 46° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 47° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 6° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 47° 30′ ziemeļu platuma, tad uz rietumiem līdz 8° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.






  — | ICES VIII d 1 statistikas apakšrajons

  Tā VIII d rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 N | 11.00 W |
| 48.00 N | 10.64 W |
| 47.77 N | 10.37 W |
| 47.45 N | 09.89 W |
| 46.88 N | 09.62 W |
| 46.34 N | 10.95 W |
| 46.32 N | 11.00 W |
| 48.00 N | 11.00 W |

—

ICES VIII d statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 48° 00′ ziemeļu platuma, 8° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 44° 30′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 3° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 45° 30′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 4° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 46° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 5° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 47° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 6° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 47° 30′ ziemeļu platuma, tad uz rietumiem līdz 8° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

—

ICES VIII d 1 statistikas apakšrajons

Tā VIII d rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

48.00 N

11.00 W

48.00 N

10.64 W

47.77 N

10.37 W

47.45 N

09.89 W

46.88 N

09.62 W

46.34 N

10.95 W

46.32 N

11.00 W

48.00 N

11.00 W

| — | ICES VIII d 2 statistikas apakšrajons

  Tā VIII d rajona daļa, kas atrodas ārpus VIII d 1 apakšrajona. |
| --- | --- |

—

ICES VIII d 2 statistikas apakšrajons

Tā VIII d rajona daļa, kas atrodas ārpus VIII d 1 apakšrajona.

| — | ICES VIII e statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 48° 00′ ziemeļu platuma, 11° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 43° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.






  — | ICES VIII e 1 statistikas apakšrajons

  Tā VIII e rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 N | 18.00 W |
| 48.00 N | 18.00 W |
| 48.00 N | 11.00 W |
| 46.32 N | 11.00 W |
| 44.72 N | 13.31 W |
| 44.07 N | 13.49 W |
| 43.00 N | 13.80 W |

—

ICES VIII e statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 48° 00′ ziemeļu platuma, 11° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 43° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

—

ICES VIII e 1 statistikas apakšrajons

Tā VIII e rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

43.00 N

18.00 W

48.00 N

18.00 W

48.00 N

11.00 W

46.32 N

11.00 W

44.72 N

13.31 W

44.07 N

13.49 W

43.00 N

13.80 W

| — | ICES VIII e 2 statistikas apakšrajons

  Tā VIII e rajona daļa, kas neietilpst VIII e 1 apakšrajonā. |
| --- | --- |

—

ICES VIII e 2 statistikas apakšrajons

Tā VIII e rajona daļa, kas neietilpst VIII e 1 apakšrajonā.

ICES IX statistikas apakšapgabals

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas Spānijas ziemeļrietumu krastā 43° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 36° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz vietai Spānijas dienvidu krastā (Marroki rags) 5° 36′ rietumu garuma; tad ziemeļrietumu virzienā gar Spānijas dienvidrietumu krastu, Portugāles krastu un Spānijas ziemeļrietumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES IX a statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas Spānijas ziemeļrietumu krasta punktā 43° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 36° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz vietai Spānijas dienvidu krastā (Marroki rags) 5° 36′ rietumu garuma; tad ziemeļrietumu virzienā gar Spānijas dienvidrietumu krastu, Portugāles krastu un Spānijas ziemeļrietumu krastu uz sākuma punktu. |
| --- | --- |

—

ICES IX a statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas Spānijas ziemeļrietumu krasta punktā 43° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 36° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz vietai Spānijas dienvidu krastā (Marroki rags) 5° 36′ rietumu garuma; tad ziemeļrietumu virzienā gar Spānijas dienvidrietumu krastu, Portugāles krastu un Spānijas ziemeļrietumu krastu uz sākuma punktu.

| — | ICES IX b statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 43° 00′ ziemeļu platuma, 11° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 36° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.






  — | ICES IX b 1 statistikas apakšrajons

  Tā IX b rajona daļa, ko ierobežo līnijas, kuras savieno šādus punktus:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 N | 18.00 W |
| 43.00 N | 13.80 W |
| 42.88 N | 13.84 W |
| 42.04 N | 13.64 W |
| 41.38 N | 13.27 W |
| 41.13 N | 13.27 W |
| 40.06 N | 13.49 W |
| 38.75 N | 13.78 W |
| 38.17 N | 13.69 W |
| 36.03 N | 12.73 W |
| 36.04 N | 15.30 W |
| 36.02 N | 17.90 W |
| 36.00 N | 18.00 W |
| 43.00 N | 18.00 W |

—

ICES IX b statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 43° 00′ ziemeļu platuma, 11° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 18° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 36° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

—

ICES IX b 1 statistikas apakšrajons

Tā IX b rajona daļa, ko ierobežo līnijas, kuras savieno šādus punktus:

Platums

Garums

43.00 N

18.00 W

43.00 N

13.80 W

42.88 N

13.84 W

42.04 N

13.64 W

41.38 N

13.27 W

41.13 N

13.27 W

40.06 N

13.49 W

38.75 N

13.78 W

38.17 N

13.69 W

36.03 N

12.73 W

36.04 N

15.30 W

36.02 N

17.90 W

36.00 N

18.00 W

43.00 N

18.00 W

| — | ICES IX b 2 statistikas apakšrajons

  Tā IX b rajona daļa, kas neietilpst IX b 1 apakšrajonā. |
| --- | --- |

—

ICES IX b 2 statistikas apakšrajons

Tā IX b rajona daļa, kas neietilpst IX b 1 apakšrajonā.

ICES X statistikas apakšapgabals

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 48° 00′ ziemeļu platuma, 18° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 42° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 36° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 18° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

| — | ICES X a statistikas rajons

  Tā X apakšapgabala daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 43° ziemeļu platuma.






  — | ICES X a 1 statistikas apakšrajons

  Tā X a rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 36.00 N | 18.00 W |
| 36.00 N | 22.25 W |
| 37.58 N | 20.62 W |
| 39.16 N | 21.32 W |
| 40.97 N | 23.91 W |
| 41.35 N | 24.65 W |
| 41.91 N | 25.79 W |
| 42.34 N | 28.45 W |
| 42.05 N | 29.95 W |
| 41.02 N | 35.11 W |
| 40.04 N | 35.26 W |
| 38.74 N | 35.48 W |
| 36.03 N | 31.76 W |
| 36.00 N | 32.03 W |
| 36.00 N | 42.00 W |
| 43.00 N | 42.00 W |
| 43.00 N | 18.00 W |
| 36.00 N | 18.00 W |

—

ICES X a statistikas rajons

Tā X apakšapgabala daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 43° ziemeļu platuma.

—

ICES X a 1 statistikas apakšrajons

Tā X a rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

36.00 N

18.00 W

36.00 N

22.25 W

37.58 N

20.62 W

39.16 N

21.32 W

40.97 N

23.91 W

41.35 N

24.65 W

41.91 N

25.79 W

42.34 N

28.45 W

42.05 N

29.95 W

41.02 N

35.11 W

40.04 N

35.26 W

38.74 N

35.48 W

36.03 N

31.76 W

36.00 N

32.03 W

36.00 N

42.00 W

43.00 N

42.00 W

43.00 N

18.00 W

36.00 N

18.00 W

| — | ICES X a 2 statistikas apakšrajons

  Tā X a rajona daļa, kas neietilpst X a 1 apakšrajonā. |
| --- | --- |

—

ICES X a 2 statistikas apakšrajons

Tā X a rajona daļa, kas neietilpst X a 1 apakšrajonā.

| — | ICES X b statistikas rajons

  TTā X apakšapgabala daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 43° ziemeļu platuma. |
| --- | --- |

—

ICES X b statistikas rajons

TTā X apakšapgabala daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 43° ziemeļu platuma.

ICES XII statistikas apakšapgabals

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā 62° 00′ ziemeļu platuma, 15° 00′ rietumu garuma; tad uz rietumiem līdz 17° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 59° 00′ ziemeļu platuma; tad uz rietumiem līdz 42° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 48° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 18° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 60° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 15° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz sākuma punktu.

| — | ICES XII a statistikas rajons

  Tā XII apakšapgabala daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- |
| 62.00 N | 15.00 W |
| 62.00 N | 27.00 W |
| 59.00 N | 27.00 W |
| 59.00 N | 42.00 W |
| 52.50 N | 42.00 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 24.00 W |
| 60.00 N | 24.00 W |
| 60.00 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 15.00 W |
| 62.00 N | 15.00 W |

—

ICES XII a statistikas rajons

Tā XII apakšapgabala daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

62.00 N

15.00 W

62.00 N

27.00 W

59.00 N

27.00 W

59.00 N

42.00 W

52.50 N

42.00 W

52.50 N

18.00 W

54.50 N

18.00 W

54.50 N

24.00 W

60.00 N

24.00 W

60.00 N

18.00 W

60.00 N

15.00 W

62.00 N

15.00 W

| — | ICES XII a 1 statistikas apakšrajons

  Tā XII a rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- |
| 52.50 N | 42.00 W |
| 56.55 N | 42.00 W |
| 56.64 N | 41.50 W |
| 56.75 N | 41.00 W |
| 56.88 N | 40.50 W |
| 57.03 N | 40.00 W |
| 57.20 N | 39.50 W |
| 57.37 N | 39.00 W |
| 57.62 N | 38.50 W |
| 57.78 N | 38.25 W |
| 57.97 N | 38.00 W |
| 58.26 N | 37.50 W |
| 58.50 N | 37.20 W |
| 58.63 N | 37.00 W |
| 59.00 N | 36.77 W |
| 59.00 N | 27.00 W |
| 60.85 N | 27.00 W |
| 60.69 N | 26.46 W |
| 60.45 N | 25.09 W |
| 60.37 N | 23.96 W |
| 60.22 N | 23.27 W |
| 60.02 N | 21.76 W |
| 60.00 N | 20.55 W |
| 60.05 N | 18.65 W |
| 60.08 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 24.00 W |
| 54.50 N | 24.00 W |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 42.00 W |

—

ICES XII a 1 statistikas apakšrajons

Tā XII a rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

52.50 N

42.00 W

56.55 N

42.00 W

56.64 N

41.50 W

56.75 N

41.00 W

56.88 N

40.50 W

57.03 N

40.00 W

57.20 N

39.50 W

57.37 N

39.00 W

57.62 N

38.50 W

57.78 N

38.25 W

57.97 N

38.00 W

58.26 N

37.50 W

58.50 N

37.20 W

58.63 N

37.00 W

59.00 N

36.77 W

59.00 N

27.00 W

60.85 N

27.00 W

60.69 N

26.46 W

60.45 N

25.09 W

60.37 N

23.96 W

60.22 N

23.27 W

60.02 N

21.76 W

60.00 N

20.55 W

60.05 N

18.65 W

60.08 N

18.00 W

60.00 N

18.00 W

60.00 N

24.00 W

54.50 N

24.00 W

54.50 N

18.00 W

52.50 N

18.00 W

52.50 N

42.00 W

| — | ICES XII a 2 statistikas apakšrajons

  Tā XII a rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- |
| 60.00 N | 20.55 W |
| 60.00 N | 15.00 W |
| 60.49 N | 15.00 W |
| 60.44 N | 15.22 W |
| 60.11 N | 17.32 W |
| 60.05 N | 18.65 W |
| 60.00 N | 20.55 W |

—

ICES XII a 2 statistikas apakšrajons

Tā XII a rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas

Platums

Garums

60.00 N

20.55 W

60.00 N

15.00 W

60.49 N

15.00 W

60.44 N

15.22 W

60.11 N

17.32 W

60.05 N

18.65 W

60.00 N

20.55 W

| — | ICES XII a 3 statistikas apakšrajons

  Tā XII a rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- |
| 59.00 N | 42.00 W |
| 56.55 N | 42.00 W |
| 56.64 N | 41.50 W |
| 56.75 N | 41.00 W |
| 56.88 N | 40.50 W |
| 57.03 N | 40.00 W |
| 57.20 N | 39.50 W |
| 57.37 N | 39.00 W |
| 57.62 N | 38.50 W |
| 57.78 N | 38.25 W |
| 57.97 N | 38.00 W |
| 58.26 N | 37.50 W |
| 58.63 N | 37.00 W |
| 59.00 N | 36.77 W |
| 59.00 N | 42.00 W |

—

ICES XII a 3 statistikas apakšrajons

Tā XII a rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

59.00 N

42.00 W

56.55 N

42.00 W

56.64 N

41.50 W

56.75 N

41.00 W

56.88 N

40.50 W

57.03 N

40.00 W

57.20 N

39.50 W

57.37 N

39.00 W

57.62 N

38.50 W

57.78 N

38.25 W

57.97 N

38.00 W

58.26 N

37.50 W

58.63 N

37.00 W

59.00 N

36.77 W

59.00 N

42.00 W

| — | ICES XII a 4 statistikas apakšrajons

  Tā XII a rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- |
| 62.00 N | 27.00 W |
| 60.85 N | 27.00 W |
| 60.69 N | 26.46 W |
| 60.45 N | 25.09 W |
| 60.37 N | 23.96 W |
| 60.22 N | 23.27 W |
| 60.02 N | 21.76 W |
| 60.00 N | 20.55 W |
| 60.05 N | 18.65 W |
| 60.11 N | 17.32 W |
| 60.44 N | 15.22 W |
| 60.49 N | 15.00 W |
| 62.00 N | 15.00 W |
| 62.00 N | 27.00 W |

—

ICES XII a 4 statistikas apakšrajons

Tā XII a rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

62.00 N

27.00 W

60.85 N

27.00 W

60.69 N

26.46 W

60.45 N

25.09 W

60.37 N

23.96 W

60.22 N

23.27 W

60.02 N

21.76 W

60.00 N

20.55 W

60.05 N

18.65 W

60.11 N

17.32 W

60.44 N

15.22 W

60.49 N

15.00 W

62.00 N

15.00 W

62.00 N

27.00 W

| — | ICES XII b statistikas rajons

  Tā XII apakšapgabala daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- |
| 60.00 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 24.00 W |
| 60.00 N | 24.00 W |
| 60.00 N | 18.00 W |

—

ICES XII b statistikas rajons

Tā XII apakšapgabala daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

60.00 N

18.00 W

54.50 N

18.00 W

54.50 N

24.00 W

60.00 N

24.00 W

60.00 N

18.00 W

| — | ICES XII c statistikas rajons

  Tā XII apakšapgabala daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- |
| 52.50 N | 42.00 W |
| 48.00 N | 42.00 W |
| 48.00 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 42.00 W |

—

ICES XII c statistikas rajons

Tā XII apakšapgabala daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

52.50 N

42.00 W

48.00 N

42.00 W

48.00 N

18.00 W

52.50 N

18.00 W

52.50 N

42.00 W

ICES XIV statistikas apakšapgabals

Ūdeņi, ko ierobežo līnija no ģeogrāfiskā Ziemeļpola pa 40° 00′ rietumu garuma meridiānu līdz Grenlandes ziemeļu krastam; tad austrumu un dienvidu virzienā gar Grenlandes krastu uz punktu, kas atrodas 44° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 59° 00′ nziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 27° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem līdz 68° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz ģeogrāfisko Ziemeļpolu.

| — | ICES XIV a statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija no ģeogrāfiskā Ziemeļpola pa 40° 00′ rietumu garuma meridiānu līdz Grenlandes ziemeļu krastam; tad austrumu un dienvidu virzienā gar Grenlandes krastu uz punktu, kas atrodas pie Savari raga 68° 30′ ziemeļu garuma; tad uz dienvidiem pa 27° 00′ rietumu garuma meridiānu līdz 68° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz ģeogrāfisko Ziemeļpolu. |
| --- | --- |

—

ICES XIV a statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija no ģeogrāfiskā Ziemeļpola pa 40° 00′ rietumu garuma meridiānu līdz Grenlandes ziemeļu krastam; tad austrumu un dienvidu virzienā gar Grenlandes krastu uz punktu, kas atrodas pie Savari raga 68° 30′ ziemeļu garuma; tad uz dienvidiem pa 27° 00′ rietumu garuma meridiānu līdz 68° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 11° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz ģeogrāfisko Ziemeļpolu.

| — | ICES XIV b statistikas rajons

  Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Grenlandes dienvidu krastā 44° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 59° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 27° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz punktu pie Savari raga 68° 30′ ziemeļu platuma; tad dienvidrietumu virzienā gar Grenlandes krastu uz sākuma punktu.






  — | ICES XIV b 1 statistikas apakšrajons

  Tā XIV b rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:






  Platums | Garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 59.00 N | 27.00 W |
| 59.00 N | 36.77 W |
| 59.35 N | 36.50 W |
| 59.50 N | 36.35 W |
| 59.75 N | 36.16 W |
| 60.00 N | 35.96 W |
| 60.25 N | 35.76 W |
| 60.55 N | 35.50 W |
| 60.75 N | 35.37 W |
| 61.00 N | 35.15 W |
| 61.25 N | 34.97 W |
| 61.50 N | 34.65 W |
| 61.60 N | 34.50 W |
| 61.75 N | 34.31 W |
| 61.98 N | 34.00 W |
| 62.25 N | 33.70 W |
| 62.45 N | 33.53 W |
| 62.50 N | 33.27 W |
| 62.56 N | 33.00 W |
| 62.69 N | 32.50 W |
| 62.75 N | 32.30 W |
| 62.87 N | 32.00 W |
| 63.03 N | 31.50 W |
| 63.25 N | 31.00 W |
| 63.31 N | 30.86 W |
| 63.00 N | 30.61 W |
| 62.23 N | 29.87 W |
| 61.79 N | 29.25 W |
| 61.44 N | 28.61 W |
| 61.06 N | 27.69 W |
| 60.85 N | 27.00 W |
| 59.00 N | 27.00 W |

—

ICES XIV b statistikas rajons

Ūdeņi, ko ierobežo līnija, kura sākas punktā Grenlandes dienvidu krastā 44° 00′ rietumu garuma; tad uz dienvidiem līdz 59° 00′ ziemeļu platuma; tad uz austrumiem līdz 27° 00′ rietumu garuma; tad uz ziemeļiem uz punktu pie Savari raga 68° 30′ ziemeļu platuma; tad dienvidrietumu virzienā gar Grenlandes krastu uz sākuma punktu.

—

ICES XIV b 1 statistikas apakšrajons

Tā XIV b rajona daļa, ko ierobežo līnija, kura savieno šādas koordinātas:

Platums

Garums

59.00 N

27.00 W

59.00 N

36.77 W

59.35 N

36.50 W

59.50 N

36.35 W

59.75 N

36.16 W

60.00 N

35.96 W

60.25 N

35.76 W

60.55 N

35.50 W

60.75 N

35.37 W

61.00 N

35.15 W

61.25 N

34.97 W

61.50 N

34.65 W

61.60 N

34.50 W

61.75 N

34.31 W

61.98 N

34.00 W

62.25 N

33.70 W

62.45 N

33.53 W

62.50 N

33.27 W

62.56 N

33.00 W

62.69 N

32.50 W

62.75 N

32.30 W

62.87 N

32.00 W

63.03 N

31.50 W

63.25 N

31.00 W

63.31 N

30.86 W

63.00 N

30.61 W

62.23 N

29.87 W

61.79 N

29.25 W

61.44 N

28.61 W

61.06 N

27.69 W

60.85 N

27.00 W

59.00 N

27.00 W

| — | ICES XIV b 2 statistikas apakšrajons

  Tā XIV b rajona daļa, kas neietilpst XIV b 1 apakšrajonā. |
| --- | --- |

—

ICES XIV b 2 statistikas apakšrajons

Tā XIV b rajona daļa, kas neietilpst XIV b 1 apakšrajonā.

---

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/28

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 449/2005

(2005. gada 18. marts),

ar ko paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 174/1999 attiecībā uz piena un piena produktu nozares eksporta licenču derīguma termiņu

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 14. punktu,

tā kā:

| (1) | Eksporta licenču derīguma termiņš ir noteikts 6. pantā Komisijas 1999. gada 26. janvāra Regulā (EK) Nr. 174/1999, ar ko paredz īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 804/68 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām (2). |
| --- | --- |

(1)

Eksporta licenču derīguma termiņš ir noteikts 6. pantā Komisijas 1999. gada 26. janvāra Regulā (EK) Nr. 174/1999, ar ko paredz īpašus sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 804/68 attiecībā uz piena un piena produktu eksporta licencēm un eksporta kompensācijām (2).

| (2) | Krievijas Federācija ir ieviesusi jaunas prasības par tādu piena pārstrādes uzņēmumu apstiprināšanu, kuri eksportē uz Krieviju no Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas (turpmāk tekstā – “jaunās dalībvalstis”). |
| --- | --- |

(2)

Krievijas Federācija ir ieviesusi jaunas prasības par tādu piena pārstrādes uzņēmumu apstiprināšanu, kuri eksportē uz Krieviju no Čehijas, Igaunijas, Kipras, Latvijas, Lietuvas, Ungārijas, Maltas, Polijas, Slovēnijas un Slovākijas (turpmāk tekstā – “jaunās dalībvalstis”).

| (3) | Lai gan Krievijas veterinārās iestādes pēdējo mēnešu laikā veica piena uzņēmumu pārbaudi, Krievijas iestādes līdz šim nav iesniegušas jauno dalībvalstu kompetentajām iestādēm apstiprināto uzņēmumu sarakstu. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan Krievijas veterinārās iestādes pēdējo mēnešu laikā veica piena uzņēmumu pārbaudi, Krievijas iestādes līdz šim nav iesniegušas jauno dalībvalstu kompetentajām iestādēm apstiprināto uzņēmumu sarakstu.

| (4) | Daudzi uzņēmēji, gaidot, ka piena uzņēmumi tiks apstiprināti, jo tie atbilst prasībām, kas noteiktas Padomes 1992. gada 16. jūnija Direktīvā 92/46/EEK, ar ko paredz veselības noteikumus attiecībā uz svaigpiena, termiski apstrādāta piena un piena produktu ražošanu un laišanu tirgū (3), turpina regulāri pieprasīt eksporta licences, lai saglabātu līdzšinējo tirdzniecības modeli ar Krieviju. Tomēr šīs licences nevarēs izmantot pirms to derīguma termiņa. |
| --- | --- |

(4)

Daudzi uzņēmēji, gaidot, ka piena uzņēmumi tiks apstiprināti, jo tie atbilst prasībām, kas noteiktas Padomes 1992. gada 16. jūnija Direktīvā 92/46/EEK, ar ko paredz veselības noteikumus attiecībā uz svaigpiena, termiski apstrādāta piena un piena produktu ražošanu un laišanu tirgū (3), turpina regulāri pieprasīt eksporta licences, lai saglabātu līdzšinējo tirdzniecības modeli ar Krieviju. Tomēr šīs licences nevarēs izmantot pirms to derīguma termiņa.

| (5) | Krievijas jaunie sertifikācijas nosacījumi paredz, ka Kopienas eksportētājiem vēlākais no 2005. gada 1. janvāra jābūt pirmseksporta sertifikātiem, kas apliecina, ka dzīvnieki un galaproduktā iekļautie dzīvnieku produkti ar izcelsmi dalībvalstī, kura nav eksportētājvalsts, atbilst veterinārsanitārajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(5)

Krievijas jaunie sertifikācijas nosacījumi paredz, ka Kopienas eksportētājiem vēlākais no 2005. gada 1. janvāra jābūt pirmseksporta sertifikātiem, kas apliecina, ka dzīvnieki un galaproduktā iekļautie dzīvnieku produkti ar izcelsmi dalībvalstī, kura nav eksportētājvalsts, atbilst veterinārsanitārajiem noteikumiem.

| (6) | Tā kā ir vajadzīgs laiks, lai ieviestu jaunu administratīvo sistēmu un izveidotu atbilstošas procedūras dalībvalstu starpā saistībā ar minēto pirmseksporta sertifikātu izdošanu un maiņu, un tā kā sistēma vēl nav pilnībā ieviesta visās dalībvalstīs, daži eksportētāji minēto pirmseksporta sertifikātu trūkuma dēļ nevarēs izmantot eksporta licences, kuru derīguma termiņš beidzas 2005. gada 31. janvārī. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā ir vajadzīgs laiks, lai ieviestu jaunu administratīvo sistēmu un izveidotu atbilstošas procedūras dalībvalstu starpā saistībā ar minēto pirmseksporta sertifikātu izdošanu un maiņu, un tā kā sistēma vēl nav pilnībā ieviesta visās dalībvalstīs, daži eksportētāji minēto pirmseksporta sertifikātu trūkuma dēļ nevarēs izmantot eksporta licences, kuru derīguma termiņš beidzas 2005. gada 31. janvārī.

| (7) | Ņemot vērā šos apstākļus, ir lietderīgi pagarināt derīguma termiņu 2004. gada jūlijā, augustā, septembrī, oktobrī un novembrī izsniegtajām eksporta licencēm. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā šos apstākļus, ir lietderīgi pagarināt derīguma termiņu 2004. gada jūlijā, augustā, septembrī, oktobrī un novembrī izsniegtajām eksporta licencēm.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 174/1999 6. panta, turpat a) līdz d) punktā minēto produktu eksporta licences ar iepriekš noteiktu kompensāciju, kurās kā galamērķis norādīta Krievija un kuras izdotas 2004. gada jūlijā, augustā, septembrī, oktobrī un novembrī, ir derīgas līdz 2005. gada 30. aprīlim.

2. pants

Pēc licences turētāja pieprasījuma dalībvalstu kompetentās iestādes koriģē 1. pantā noteikto licenču derīguma termiņu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro no 2004. gada 1. jūlija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp.).

1

(2)  OV L 20, 27.1.1999., 8. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2250/2004 (OV L 381, 28.12.2004. 25. lpp.).

2

(3)  OV L 268, 14.9.1992., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

3

---

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/30

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 450/2005

(2005. gada 18. marts)

par apliecinājumu, ka muitas formalitātes attiecībā uz piena un piena produktu ievešanu trešās valstīs ir nokārtotas atbilstīgi 16. pantam Regulā (EK) Nr. 800/1999

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1255/1999 par piena un piena produktu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 31. panta 10. punkta trešo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 10. punkta trešais ievilkums paredz, ka diferencētu kompensāciju gadījumā kompensācija jāsamaksā tad, ja tiek uzrādīts apliecinājums tam, ka produkti, attiecībā uz kuriem noteikta kompensācija, ir sasnieguši licencē norādīto galamērķi vai citu galamērķi. Izņēmumi attiecībā uz šo noteikumu pieļaujami saskaņā ar minētās regulas 42. pantā izklāstīto procedūru, ja paredz nosacījumus, ar ko piedāvā līdzvērtīgas garantijas. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. panta 10. punkta trešais ievilkums paredz, ka diferencētu kompensāciju gadījumā kompensācija jāsamaksā tad, ja tiek uzrādīts apliecinājums tam, ka produkti, attiecībā uz kuriem noteikta kompensācija, ir sasnieguši licencē norādīto galamērķi vai citu galamērķi. Izņēmumi attiecībā uz šo noteikumu pieļaujami saskaņā ar minētās regulas 42. pantā izklāstīto procedūru, ja paredz nosacījumus, ar ko piedāvā līdzvērtīgas garantijas.

| (2) | Visiem piena produktiem atbilstīgi to galamērķim ieviesa diferencētas kompensācijas no 2004. gada 27. februāra ar Komisijas 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 351/2004, ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē (2). |
| --- | --- |

(2)

Visiem piena produktiem atbilstīgi to galamērķim ieviesa diferencētas kompensācijas no 2004. gada 27. februāra ar Komisijas 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 351/2004, ar ko nosaka eksporta kompensācijas piena un piena produktu nozarē (2).

| (3) | Dokumenti, kas var būt apliecinājums tam, ka muitas formalitātes ievešanai ir nokārtotas trešā valstī gadījumā, ja kompensācijas likme ir diferencēta atbilstīgi galamērķim, norādīti 16. pantā Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulā (EK) Nr. 800/1999, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (3). Saskaņā ar minēto pantu Komisija dažos īpašos gadījumos, kuri vēl jānosaka, var nolemt, ka šajā pantā minēto ievešanas pierādījumu var sniegt ar kādu īpašu dokumentu vai kā citādi. |
| --- | --- |

(3)

Dokumenti, kas var būt apliecinājums tam, ka muitas formalitātes ievešanai ir nokārtotas trešā valstī gadījumā, ja kompensācijas likme ir diferencēta atbilstīgi galamērķim, norādīti 16. pantā Komisijas 1999. gada 15. aprīļa Regulā (EK) Nr. 800/1999, ar ko nosaka kopējus sīki izstrādātus noteikumus eksporta kompensāciju sistēmas piemērošanai lauksaimniecības produktiem (3). Saskaņā ar minēto pantu Komisija dažos īpašos gadījumos, kuri vēl jānosaka, var nolemt, ka šajā pantā minēto ievešanas pierādījumu var sniegt ar kādu īpašu dokumentu vai kā citādi.

| (4) | Tā kā Regulas (EK) Nr. 800/1999 16. panta prasību attiecināšana uz kompensāciju izmaksu būtiski maina administratīvās procedūras gan valsts iestādēm, gan izvedējiem, tai ir administratīvas sekas un tā ir ievērojams finansiāls apgrūtinājums. Minētās regulas 16. pantā minētā apliecinājuma iegūšana dažās valstīs var būt saistīta ar ievērojamām administratīvām grūtībām. |
| --- | --- |

(4)

Tā kā Regulas (EK) Nr. 800/1999 16. panta prasību attiecināšana uz kompensāciju izmaksu būtiski maina administratīvās procedūras gan valsts iestādēm, gan izvedējiem, tai ir administratīvas sekas un tā ir ievērojams finansiāls apgrūtinājums. Minētās regulas 16. pantā minētā apliecinājuma iegūšana dažās valstīs var būt saistīta ar ievērojamām administratīvām grūtībām.

| (5) | Lai mazinātu dažus administratīvus un finansiālus ierobežojumus, kas noteikti izvedējiem, un lai ļautu iestādēm un izvedējiem noteikt jaunu kārtību attiecībā uz minētajiem produktiem un ieviestu procedūras, kuras vajadzīgas, lai panāktu, ka visu attiecīgo formalitāšu kārtošana notiek bez kavēšanās, Komisijas 2004. gada 19. marta Regulā (EK) Nr. 519/2004, ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 800/1999 attiecībā uz pienu un piena produktiem (4), paredzēts pārejas laiks, kad var vienkāršāk saņemt apliecinājumu, ka muitas formalitātes ievešanai ir nokārtotas. Minētie noteikumi ir spēkā līdz 2004. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(5)

Lai mazinātu dažus administratīvus un finansiālus ierobežojumus, kas noteikti izvedējiem, un lai ļautu iestādēm un izvedējiem noteikt jaunu kārtību attiecībā uz minētajiem produktiem un ieviestu procedūras, kuras vajadzīgas, lai panāktu, ka visu attiecīgo formalitāšu kārtošana notiek bez kavēšanās, Komisijas 2004. gada 19. marta Regulā (EK) Nr. 519/2004, ar ko atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 800/1999 attiecībā uz pienu un piena produktiem (4), paredzēts pārejas laiks, kad var vienkāršāk saņemt apliecinājumu, ka muitas formalitātes ievešanai ir nokārtotas. Minētie noteikumi ir spēkā līdz 2004. gada 31. decembrim.

| (6) | Daudzās galamērķa valstīs tomēr vēl nav atbilstīgu procedūru un līdzekļu, lai nodrošinātu vajadzīgos dokumentus. Lai tirgotājiem nepiešķirtu izvešanas kompensāciju tādēļ, ka trešās valstīs nav administratīvu procedūru, 2005. gadā jāparedz saglabāt pārejas režīmu. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 519/2004, minētajā Regulā paredzētais pārejas režīms jāpielāgo tā, lai nodrošinātu papildu dokumentu iesniegšanu. |
| --- | --- |

(6)

Daudzās galamērķa valstīs tomēr vēl nav atbilstīgu procedūru un līdzekļu, lai nodrošinātu vajadzīgos dokumentus. Lai tirgotājiem nepiešķirtu izvešanas kompensāciju tādēļ, ka trešās valstīs nav administratīvu procedūru, 2005. gadā jāparedz saglabāt pārejas režīmu. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 519/2004, minētajā Regulā paredzētais pārejas režīms jāpielāgo tā, lai nodrošinātu papildu dokumentu iesniegšanu.

| (7) | Jāatgādina par Regulas (EK) Nr. 800/1999 20. panta noteikumiem, kas ļauj dalībvalstu kompetentajām iestādēm gadījumā, ja ir šaubas par izvedamo produktu galamērķi, prasīt papildu pierādījumu par visām kompensācijām, kurš tām apliecinātu, ka produkts tiešām laists tirgū trešā valstī, kas ir ievedēja. |
| --- | --- |

(7)

Jāatgādina par Regulas (EK) Nr. 800/1999 20. panta noteikumiem, kas ļauj dalībvalstu kompetentajām iestādēm gadījumā, ja ir šaubas par izvedamo produktu galamērķi, prasīt papildu pierādījumu par visām kompensācijām, kurš tām apliecinātu, ka produkts tiešām laists tirgū trešā valstī, kas ir ievedēja.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Piena un piena produktu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ja, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1255/1999 31. pantu izvedot KN kodam 0401 līdz 0405 atbilstošus produktus, izvedējs nevar sniegt apliecinājumu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 800/1999 16. panta 1. un 2. punktā, produktus, atkāpjoties no minētā panta, uzskata par ievestiem trešā valstī pēc šādu trīs dokumentu uzrādīšanas:

| a) | pārvadājuma dokumenta kopija; |
| --- | --- |

a)

pārvadājuma dokumenta kopija;

| b) | produkta izkraušanas apliecinājumu, kurš sastādīts attiecīgās trešās valsts oficiālā kontroles dienestā, galamērķa valstī reģistrētā dalībvalsts oficiālajā kontroles dienestā vai arī starptautiskā uzraudzības aģentūrā, kas apstiprināta atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 800/1999 16.a līdz 16.f pantam, kurā apliecināts, ka produkts izvests no izkraušanas vietas vai vismaz, cik apliecinājuma izdevējam dienestam vai aģentūrai zināms, ka produkts pēc tam nav iekrauts, lai to atkal izvestu; |
| --- | --- |

b)

produkta izkraušanas apliecinājumu, kurš sastādīts attiecīgās trešās valsts oficiālā kontroles dienestā, galamērķa valstī reģistrētā dalībvalsts oficiālajā kontroles dienestā vai arī starptautiskā uzraudzības aģentūrā, kas apstiprināta atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 800/1999 16.a līdz 16.f pantam, kurā apliecināts, ka produkts izvests no izkraušanas vietas vai vismaz, cik apliecinājuma izdevējam dienestam vai aģentūrai zināms, ka produkts pēc tam nav iekrauts, lai to atkal izvestu;

| c) | bankas dokumentu, ko izdevuši Kopienā reģistrēti apstiprināti starpnieki, kurā apliecināts, ka maksājums par attiecīgo izvešanu ir kreditēts pie šiem starpniekiem atvērtajā izvedēja kontā, vai ar maksājuma apstiprinājumu. |
| --- | --- |

c)

bankas dokumentu, ko izdevuši Kopienā reģistrēti apstiprināti starpnieki, kurā apliecināts, ka maksājums par attiecīgo izvešanu ir kreditēts pie šiem starpniekiem atvērtajā izvedēja kontā, vai ar maksājuma apstiprinājumu.

2.   Regulas (EK) Nr. 800/1999 20. panta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis ņems vēra 1. punktā minētos noteikumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā attiecas uz izvešanas deklarācijām, kas apstiprinātas no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 48. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 186/2004 (OV L 29, 3.2.2004., 6. lpp).

1

(2)  OV L 60, 27.2.2004., 46. lpp.

2

(3)  OV L 102, 17.4.1999., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 671/2004 (OV L 105, 14.4.2004., 5. lpp).

3

(4)  OV L 83, 20.3.2004., 4. lpp.

4

---

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/32

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 451/2005

(2005. gada 18. marts)

par liellopu gaļas nozares produktu, kuru izcelsme ir Botsvānā, Kenijā, Madagaskarā, Svazilendā, Zimbabvē un Namībijā, importa sertifikātiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu gaļas tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Padomes 2002. gada 10. decembra Regulu (EK) Nr. 2286/2002, ar ko nosaka režīmu, kas piemērojams Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) izcelsmes lauksaimniecības produktiem un precēm no to pārstrādes, kā arī atceļ Regulu (EK) Nr. 1706/98 (2),

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 2247/2003, ar ko paredz detalizētus ieviešanas noteikumus liellopu gaļas sektorā Padomes Regulai (EK) Nr. 2286/2002, ar ko nosaka režīmu, kas piemērojams Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu (ĀKK) izcelsmes lauksaimniecības produktiem un precēm no to pārstrādes (3), jo īpaši tās 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 2247/2003 1. pantā paredzēta iespēja izsniegt importa sertifikātus attiecībā uz liellopu gaļas nozares produktiem, kuru izcelsmes vieta ir Botsvāna, Kenija, Madagaskara, Svazilenda, Zimbabve un Namībija. Taču šis imports nedrīkst pārsniegt daudzuma robežas, kas paredzētas katrai no šīm trešām valstīm, kurās produktus ieved. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 2247/2003 1. pantā paredzēta iespēja izsniegt importa sertifikātus attiecībā uz liellopu gaļas nozares produktiem, kuru izcelsmes vieta ir Botsvāna, Kenija, Madagaskara, Svazilenda, Zimbabve un Namībija. Taču šis imports nedrīkst pārsniegt daudzuma robežas, kas paredzētas katrai no šīm trešām valstīm, kurās produktus ieved.

| (2) | Sertifikātu pieprasījumi, kas iesniegti no 2005. gada 1. līdz 10. martam un attiecas uz atkaulotu gaļu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2247/2003 produktiem, kuru izcelsmes vieta ir Botsvāna, Kenija, Madagaskara, Svazilenda, Zimbabve un Namībija, nepārsniedz šīm valstīm pieejamos daudzumus. Tāpēc ir iespējams piešķirt importa sertifikātus par pieprasītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(2)

Sertifikātu pieprasījumi, kas iesniegti no 2005. gada 1. līdz 10. martam un attiecas uz atkaulotu gaļu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2247/2003 produktiem, kuru izcelsmes vieta ir Botsvāna, Kenija, Madagaskara, Svazilenda, Zimbabve un Namībija, nepārsniedz šīm valstīm pieejamos daudzumus. Tāpēc ir iespējams piešķirt importa sertifikātus par pieprasītajiem daudzumiem.

| (3) | Ievērojot kopējo daudzumu 52 100 t, jānosaka daudzumi, par kuriem sertifikātus var pieprasīt no 2005. gada 1. aprīļa. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot kopējo daudzumu 52 100 t, jānosaka daudzumi, par kuriem sertifikātus var pieprasīt no 2005. gada 1. aprīļa.

| (4) | Jāatzīmē, ka šī regula neskar piemērošanu Padomes 1972. gada 12. decembra Direktīvai 72/462/EEK par sanitārajiem jautājumiem un sanitāro režīmu, importējot liellopu, cūku, aitu un kazu sugas dzīvniekus, svaigu gaļu vai produktus uz gaļas bāzes, kā izcelsmes vieta ir trešās valstis (4), |
| --- | --- |

(4)

Jāatzīmē, ka šī regula neskar piemērošanu Padomes 1972. gada 12. decembra Direktīvai 72/462/EEK par sanitārajiem jautājumiem un sanitāro režīmu, importējot liellopu, cūku, aitu un kazu sugas dzīvniekus, svaigu gaļu vai produktus uz gaļas bāzes, kā izcelsmes vieta ir trešās valstis (4),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tālāk norādītās dalībvalstis 2005. gada 21. martā izsniedz Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu izcelsmes liellopu gaļas nozares produktu importa sertifikātus, kuri izteikti atkaulotā gaļā saistībā ar norādītajiem daudzumiem un izcelsmes valstīm:

| | Apvienotā Karaliste:






  — | 300 t no Botsvānas, |
| --- | --- | --- |

Apvienotā Karaliste:

—

300 t no Botsvānas,

| — | 10 t no Svazilends, |
| --- | --- |

—

10 t no Svazilends,

| — | 550 t no Namībijas. |
| --- | --- |

—

550 t no Namībijas.

2. pants

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2247/2003 3. panta 2. punktu sertifikātu pieprasījumus var iesniegt 2005. gada pirmo desmit aprīļa dienu laikā par šādiem atkaulotas liellopu gaļas daudzumiem:

| Botsvāna: | 17 236 t, |
| --- | --- |
| Kenija: | 142 t, |
| Madagaskara: | 7 579 t, |
| Svazilenda: | 3 337 t, |
| Zimbabve: | 9 100 t, |
| Namībija: | 11 350 t. |

Botsvāna:

17 236 t,

Kenija:

142 t,

Madagaskara:

7 579 t,

Svazilenda:

3 337 t,

Zimbabve:

9 100 t,

Namībija:

11 350 t.

3. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 21. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1899/2004 (OV L 328, 30.10.2004., 67. lpp.).

1

(2)  OV L 348, 21.12.2002., 5. lpp.

2

(3)  OV L 333, 20.12.2003., 37. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1118/2004 (OV L 217, 17.6.2004., 10. lpp.).

3

(4)  OV L 302, 31.12.1972., 28. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

4

---

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 452/2005

(2005. gada 18. marts),

ar ko nosaka, kādā mērā var pieņemt ievešanas atļauju pieteikumus, kuri iesniegti 2005. gada marts attiecībā uz dažiem produktiem no cūkgaļas atbilstīgi režīmam, kas paredzēts nolīgumos, kurus Kopiena noslēgusi ar Bulgāriju un Rumāniju

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 1997. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1898/97 par tā režīma piemērošanas noteikumiem cūkgaļas nozarē, kas paredzēts Eiropas līgumos ar Bulgāriju, Čehijas Republiku, Polijas Republiku, Rumāniju, Slovākiju un Ungārijas Republiku (1), un jo īpaši tā 4. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti laikposmam no 2005. gada 1. aprīlis līdz 30. jūnijam, ir par daudzumiem, kas ir vienādi ar pieejamo daudzumu vai mazāki par to, līdz ar to tos var pieņemt pilnībā. |
| --- | --- |

(1)

Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti laikposmam no 2005. gada 1. aprīlis līdz 30. jūnijam, ir par daudzumiem, kas ir vienādi ar pieejamo daudzumu vai mazāki par to, līdz ar to tos var pieņemt pilnībā.

| (2) | Jāpievērš operatoru uzmanība, ka apliecības var izmantot tikai ar tiem produktiem, kas atbilst visām spēkā esošajām Kopienas veterinārajām prasībām, |
| --- | --- |

(2)

Jāpievērš operatoru uzmanība, ka apliecības var izmantot tikai ar tiem produktiem, kas atbilst visām spēkā esošajām Kopienas veterinārajām prasībām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ievešanas atļauju pieteikumus laikposmam no 2005. gada 1. aprīlis līdz 30. jūnijam, kas iesniegti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1898/97, pieņem, kā norādīts I pielikumā.

2.   Šīs atļaujas var izmantot tikai tiem produktiem, kas atbilst visām spēkā esošajām Kopienas veterinārajām prasībām.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 1. aprīlis.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. marts.

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 267, 30.9.1997., 58. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 333/2004 (OV L 60, 27.2.2004., 12. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

| Grupa | Ievešanas atļauju pieteikumu, kas iesniegti laikposmam no 2005. gada 1. aprīla līdz 30. jūnijam, pieņemšanas procentuālais daudzums |
| --- | --- |
| B1 | 100,0 |
| 15 | 100,0 |
| 16 | 100,0 |
| 17 | 100,0 |

Grupa

Ievešanas atļauju pieteikumu, kas iesniegti laikposmam no 2005. gada 1. aprīla līdz 30. jūnijam, pieņemšanas procentuālais daudzums

B1

100,0

15

100,0

16

100,0

17

100,0

---

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 453/2005

(2005. gada 18. marts),

ar ko nosaka, cik lielā mērā var pieņemt ievešanas atļauju pieteikumus, kuri iesniegti 2005. gada martā, attiecībā uz dažiem cūkgaļas nozares produktiem atbilstīgi režīmam, kas izstrādāts Padomes Regulā (EK) Nr. 774/94, ar kuru atver un pārvalda dažas Kopienas tarifu kvotas cūkgaļai un dažiem citiem lauksaimniecības produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 1994. gada 22. jūnija Regulu (EK) Nr. 1432/94 par piemērošanas noteikumiem cūkgaļas nozarē ievešanas režīmam, kas paredzēts ar Padomes Regulu (EK) Nr. 774/94, ar kuru atver un pārvalda dažas Kopienas tarifu kvotas cūkgaļai un dažiem citiem lauksaimniecības produktiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti laikposmam par 2005. gada otro ceturksni, nepārsniedz pieejamo daudzumu, un tādēļ tos var pieņemt pilnībā. |
| --- | --- |

(1)

Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti laikposmam par 2005. gada otro ceturksni, nepārsniedz pieejamo daudzumu, un tādēļ tos var pieņemt pilnībā.

| (2) | Jānosaka daudzums, kas ir pieejams nākošajam laikposmam. |
| --- | --- |

(2)

Jānosaka daudzums, kas ir pieejams nākošajam laikposmam.

| (3) | Jāpievērš operatoru uzmanība, ka apliecības var izmantot tikai ar tiem produktiem, kas atbilst visām spēkā esošajām Kopienas veterinārajām prasībām, |
| --- | --- |

(3)

Jāpievērš operatoru uzmanība, ka apliecības var izmantot tikai ar tiem produktiem, kas atbilst visām spēkā esošajām Kopienas veterinārajām prasībām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ievešanas atļauju pieteikumus laikposmam no 2005. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, kas iesniegti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1432/94, pieņem, kā norādīts I pielikumā.

2.   Laikposmā no 2005. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim atļauju pieteikumus atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1432/94 var iesniegt par kopējiem daudzumiem, kas norādīti II pielikumā.

3.   Šīs atļaujas var izmantot tikai ar tiem produktiem, kas atbilst visām spēkā esošajām Kopienas veterinārajām prasībām.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 1. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. marta

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 156, 23.6.1994., 14. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 332/2004 (OV L 60, 27.2.2004., 10. lpp.).

1

---

I PIELIKUMS

| Grupa | Ievešanas atļauju pieteikumu, kas iesniegti laikposmam no 2005. gada 1. aprīla līdz 30 jūnijam, pieņemšanas procentuālais daudzums |
| --- | --- |
| 1 | 100,00 |

Grupa

Ievešanas atļauju pieteikumu, kas iesniegti laikposmam no 2005. gada 1. aprīla līdz 30 jūnijam, pieņemšanas procentuālais daudzums

1

100,00

---

II PIELIKUMS

| (t) |
| --- |
| Grupa | Kopējais daudzums, kas pieejams laikposmā no 2005. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim |
| 1 | 5 250,0 |

(t)

Grupa

Kopējais daudzums, kas pieejams laikposmā no 2005. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim

1

5 250,0

---

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/38

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 454/2005

(2005. gada 18. marts),

ar ko nosaka, kādā mērā var pieņemt ievešanas atļauju pieteikumus, kuri iesniegti 2005. gada martā, atbilstīgi ievešanas tarifu kvotu režīmam dažiem cūkgaļas nozares produktiem laikposmam no 2005. gada 1. aprīla līdz 30. jūnijam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 18. augusta Regulu (EK) Nr. 1458/2003, ar ko atver un pārvalda ievešanas tarifu kvotas cūkgaļas nozarē (1), un jo īpaši tās 5. panta 6. punktu,

tā kā:

Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti laikposmam no 2005. gada 1. aprīla līdz 30. jūnijam, nepārsniedz pieejamo daudzumu, un tādēļ tos var pieņemt pilnībā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievešanas atļauju pieteikumus laikposmam no 2005. gada 1. aprīla līdz 30. jūnijam, kas iesniegti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1458/2003, pieņem, kā norādīts pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 1. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 208, 19.8.2003., 3. lpp.

1

---

PIELIKUMS

| Grupa | Ievešanas atļauju pieteikumu, kas iesniegti laikposmam no 2005. gada 1. aprila līdz 30. jūnijam, pieņemšanas procentuālais |
| --- | --- |
| G2 | 100 |
| G3 | 100 |
| G4 | 100 |
| G5 | 100 |
| G6 | 100 |
| G7 | 100 |

Grupa

Ievešanas atļauju pieteikumu, kas iesniegti laikposmam no 2005. gada 1. aprila līdz 30. jūnijam, pieņemšanas procentuālais

G2

100

G3

100

G4

100

G5

100

G6

100

G7

100

---

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/40

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 455/2005

(2005. gada 18. marts),

ar ko nosaka neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā 4. protokolu par kokvilnu, kas ir pievienots Grieķijas pievienošanās aktam, kura jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1050/2001 (1),

ņemot vērā Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 1051/2001 par palīdzību kokvilnas ražošanai (2), un jo īpaši tās 4. pantu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka periodiski, atbilstīgi pasaules tirgū reģistrētajām attīrītās kokvilnas cenām un ņemot vērā vēsturisko attiecību starp neattīrītas kokvilnas reģistrēto cenu un attīrītās kokvilnas aprēķināto cenu. Šo vēsturisko attiecību nosaka 2. panta 2. punkts Komisijas 2001. gada 2. augusta Regulā (EK) Nr. 1591/2001 (3), ar ko grozījumus kokvilnas atbalsta shēmas piemērošanā. Gadījumos, kad cenu pasaules tirgū nav iespējams noteikt šādi, cenu nosaka, pamatojoties uz pēdējo noteikto cenu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka periodiski, atbilstīgi pasaules tirgū reģistrētajām attīrītās kokvilnas cenām un ņemot vērā vēsturisko attiecību starp neattīrītas kokvilnas reģistrēto cenu un attīrītās kokvilnas aprēķināto cenu. Šo vēsturisko attiecību nosaka 2. panta 2. punkts Komisijas 2001. gada 2. augusta Regulā (EK) Nr. 1591/2001 (3), ar ko grozījumus kokvilnas atbalsta shēmas piemērošanā. Gadījumos, kad cenu pasaules tirgū nav iespējams noteikt šādi, cenu nosaka, pamatojoties uz pēdējo noteikto cenu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 5. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka ražojumam ar noteiktām īpašībām un ņemot vērā visizdevīgākos piedāvājumus un kotācijas pasaules tirgū no tā, ko uzskata par raksturīgu reālajām tirgus tendencēm. Šādā nolūkā ir jāaprēķina vienā vai vairākās Eiropas biržās reģistrētais vidējais piedāvājums un kotācija produktam, kas ir piegādāts CIF Kopienas ostā un nāk no dažādām piegādātājvalstīm, kuras uzskata par svarīgākajām starptautiskajā tirdzniecībā. Tomēr ir paredzēta iespēja mainīt kritērijus attīrītās kokvilnas cenas noteikšanai pasaules tirgū, lai atspoguļotu atšķirības, ko rada piegādātā ražojuma kvalitāte un attiecīgie piedāvājumi un kotācijas. Šī iespēja ir izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1591/2001 3. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1051/2001 5. pantu neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū nosaka ražojumam ar noteiktām īpašībām un ņemot vērā visizdevīgākos piedāvājumus un kotācijas pasaules tirgū no tā, ko uzskata par raksturīgu reālajām tirgus tendencēm. Šādā nolūkā ir jāaprēķina vienā vai vairākās Eiropas biržās reģistrētais vidējais piedāvājums un kotācija produktam, kas ir piegādāts CIF Kopienas ostā un nāk no dažādām piegādātājvalstīm, kuras uzskata par svarīgākajām starptautiskajā tirdzniecībā. Tomēr ir paredzēta iespēja mainīt kritērijus attīrītās kokvilnas cenas noteikšanai pasaules tirgū, lai atspoguļotu atšķirības, ko rada piegādātā ražojuma kvalitāte un attiecīgie piedāvājumi un kotācijas. Šī iespēja ir izklāstīta Regulas (EK) Nr. 1591/2001 3. panta 2. punktā.

| (3) | Iepriekšminēto kritēriju pielietošana ļauj noteikt neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū atbilstīgi zemāk norādītajam līmenim, |
| --- | --- |

(3)

Iepriekšminēto kritēriju pielietošana ļauj noteikt neattīrītas kokvilnas cenu pasaules tirgū atbilstīgi zemāk norādītajam līmenim,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1051/2001 4. pantā minētās neattīrītas kokvilnas cena pasaules tirgū tiek noteikta 19,011 EUR/100 kg.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 19. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 148, 1.6.2001., 1. lpp.

1

(2)  OV L 148, 1.6.2001., 3. lpp.

2

(3)  OV L 210, 3.8.2001., 10. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1486/2002 (OV L 223, 20.8.2002., 3. lpp.).

3

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/41

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 14. jūlijs)

par atbalstu, kas sniegts zivsaimniecības un akvakultūras nozarei Korsikā no 1986. līdz 1999. gadam

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2585)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā.)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/238/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo rindkopu,

pēc ieinteresēto pušu uzaicināšanas iesniegt to apsvērumus atbilstoši minētajam pantam,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 1996. gada 21. maijā Briselē notika apspriede starp Franciju un Komisiju par stāvokli Korsikā dažās darbības nozarēs, tai skaitā zivsaimniecībā. Šīs apspriedes laikā Komisija uzzināja, ka šai nozarei ir ticis piešķirts valsts atbalsts, taču tas nav ticis paziņots, lai to varētu izskatīt saskaņā ar Līguma 93. pantu (kas kļuvis par 88. pantu). |
| --- | --- |

(1)

1996. gada 21. maijā Briselē notika apspriede starp Franciju un Komisiju par stāvokli Korsikā dažās darbības nozarēs, tai skaitā zivsaimniecībā. Šīs apspriedes laikā Komisija uzzināja, ka šai nozarei ir ticis piešķirts valsts atbalsts, taču tas nav ticis paziņots, lai to varētu izskatīt saskaņā ar Līguma 93. pantu (kas kļuvis par 88. pantu).

| (2) | Tāpēc Komisija 1996. gada 14. jūnija vēstulē pieprasīja Francijai sniegt informāciju par minēto atbalstu. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc Komisija 1996. gada 14. jūnija vēstulē pieprasīja Francijai sniegt informāciju par minēto atbalstu.

| (3) | Francija ar 1996. gada 7. jūlija vēstuli informēja Komisiju, ka tā ir uzņēmusi nepieciešamos kontaktus ar Korsikas teritoriālo kopienu, lai nosūtītu pieprasīto informāciju. Tā kā informācija Komisiju nesasniedza, tad 1996. gada 12. septembrī tika nosūtīta pirmā atgādinājuma vēstule. |
| --- | --- |

(3)

Francija ar 1996. gada 7. jūlija vēstuli informēja Komisiju, ka tā ir uzņēmusi nepieciešamos kontaktus ar Korsikas teritoriālo kopienu, lai nosūtītu pieprasīto informāciju. Tā kā informācija Komisiju nesasniedza, tad 1996. gada 12. septembrī tika nosūtīta pirmā atgādinājuma vēstule.

| (4) | Pēc tam Francija ar 1996. gada 17. decembra vēstuli nosūtīja atsevišķu informāciju par aplūkojamo atbalstu. 1997. gada 6. janvārī šī informācija ar numuru NN 11/97 tika reģistrēta nepaziņoto atbalsta pasākumu reģistrā. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam Francija ar 1996. gada 17. decembra vēstuli nosūtīja atsevišķu informāciju par aplūkojamo atbalstu. 1997. gada 6. janvārī šī informācija ar numuru NN 11/97 tika reģistrēta nepaziņoto atbalsta pasākumu reģistrā.

| (5) | Kad tika konstatēts, ka Komisijas rīcībā nav visu nepieciešamo faktu, lai uzsāktu šī atbalsta režīma izskatīšanu, tā ar 1997. gada 24. aprīļa vēstuli pieprasīja papildus informāciju. Atsevišķi dokumenti tai tika atsūtīti ar 1997. gada 3. decembra un 1998. gada 11. augusta vēstuli. |
| --- | --- |

(5)

Kad tika konstatēts, ka Komisijas rīcībā nav visu nepieciešamo faktu, lai uzsāktu šī atbalsta režīma izskatīšanu, tā ar 1997. gada 24. aprīļa vēstuli pieprasīja papildus informāciju. Atsevišķi dokumenti tai tika atsūtīti ar 1997. gada 3. decembra un 1998. gada 11. augusta vēstuli.

| (6) | Tad Komisija ar 1999. gada 11. februāra vēstuli nosūtīja jaunu pieprasījumu pēc papildus ziņām. Pēc tam Komisijā 2000. gada 22. februārī notika apspriede ar Korsikas teritoriālās kopienas pārstāvjiem. Pēc minētās apspriedes Komisija no jauna nosūtīja Francijai sarakstu ar nepieciešamo informāciju, lai uzsāktu šo atbalsta pasākumu analīzi. Pēc divām jaunām atgādinājuma vēstulēm nozīmīga pieprasītās informācijas daļa tika saņemta ar 2001. gada 11. aprīļa vēstuli. |
| --- | --- |

(6)

Tad Komisija ar 1999. gada 11. februāra vēstuli nosūtīja jaunu pieprasījumu pēc papildus ziņām. Pēc tam Komisijā 2000. gada 22. februārī notika apspriede ar Korsikas teritoriālās kopienas pārstāvjiem. Pēc minētās apspriedes Komisija no jauna nosūtīja Francijai sarakstu ar nepieciešamo informāciju, lai uzsāktu šo atbalsta pasākumu analīzi. Pēc divām jaunām atgādinājuma vēstulēm nozīmīga pieprasītās informācijas daļa tika saņemta ar 2001. gada 11. aprīļa vēstuli.

| (7) | Jāpiebilst, ka Komisija iepazinās ar Francijas Nacionālās asamblejas ziņojumu Nr. 1077, kas sastādīts izmeklēšanas komisijas vārdā par valsts līdzekļu izmantošanu un sabiedrisko pakalpojumu vadību Korsikā (1) (tālāk tekstā: “Nacionālās asamblejas ziņojums”). Šajā ziņojumā, kas publicēts 1998. gadā, aprakstīts atbalsts, kas piešķirts zivsaimniecības un akvakultūras nozarei 1997. gadā (sk. minētā ziņojuma I.C.1.b punktu). |
| --- | --- |

(7)

Jāpiebilst, ka Komisija iepazinās ar Francijas Nacionālās asamblejas ziņojumu Nr. 1077, kas sastādīts izmeklēšanas komisijas vārdā par valsts līdzekļu izmantošanu un sabiedrisko pakalpojumu vadību Korsikā (1) (tālāk tekstā: “Nacionālās asamblejas ziņojums”). Šajā ziņojumā, kas publicēts 1998. gadā, aprakstīts atbalsts, kas piešķirts zivsaimniecības un akvakultūras nozarei 1997. gadā (sk. minētā ziņojuma I.C.1.b punktu).

| (8) | Komisija ar 2001. gada 30. oktobra vēstuli informēja Franciju par savu lēmumu uzsākt formālu izskatīšanas procedūru, ko paredz Līguma 88. panta 2. punkts, attiecībā uz sekojošiem Korsikā īstenotiem atbalsta pasākumiem:






  — | pasākumi, kas attiecas uz jaunu kuģu iegādi un lietotu kuģu iegādi visā laika posmā no 1986. līdz 1999. gadam, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija ar 2001. gada 30. oktobra vēstuli informēja Franciju par savu lēmumu uzsākt formālu izskatīšanas procedūru, ko paredz Līguma 88. panta 2. punkts, attiecībā uz sekojošiem Korsikā īstenotiem atbalsta pasākumiem:

—

pasākumi, kas attiecas uz jaunu kuģu iegādi un lietotu kuģu iegādi visā laika posmā no 1986. līdz 1999. gadam,

| — | pasākumi, kas attiecas uz pastāvošo kuģu pārveidi un aprīkošanu laika posmā no 1987. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, ja darbu rezultātā ir palielināta kuģa jauda. |
| --- | --- |

—

pasākumi, kas attiecas uz pastāvošo kuģu pārveidi un aprīkošanu laika posmā no 1987. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, ja darbu rezultātā ir palielināta kuģa jauda.

| (9) | Ar to pašu lēmumu Komisija darīja Francijai zināmu, ka tā ir nolēmusi uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu atbalstu kuģu pārveidei un aprīkošanai, ja nenotiek kuģa jaudas palielināšana, kā arī atbalstu sauszemes aprīkojumam, ko izmanto zvejnieki. |
| --- | --- |

(9)

Ar to pašu lēmumu Komisija darīja Francijai zināmu, ka tā ir nolēmusi uzskatīt par saderīgu ar kopējo tirgu atbalstu kuģu pārveidei un aprīkošanai, ja nenotiek kuģa jaudas palielināšana, kā arī atbalstu sauszemes aprīkojumam, ko izmanto zvejnieki.

| (10) | Ar šo lēmumu Komisija arī pieprasīja Francijai sniegt tai ziņas, kas nepieciešamas akvakultūras atbalsta izskatīšanai. |
| --- | --- |

(10)

Ar šo lēmumu Komisija arī pieprasīja Francijai sniegt tai ziņas, kas nepieciešamas akvakultūras atbalsta izskatīšanai.

| (11) | Francija ar 2001. gada 21. decembra vēstuli darīja zināmus savus apsvērumus par atbalsta pasākumiem, kuriem uzsākta formāla izskatīšanas procedūra, un sniedza informāciju par akvakultūras atbalsta pasākumiem. |
| --- | --- |

(11)

Francija ar 2001. gada 21. decembra vēstuli darīja zināmus savus apsvērumus par atbalsta pasākumiem, kuriem uzsākta formāla izskatīšanas procedūra, un sniedza informāciju par akvakultūras atbalsta pasākumiem.

| (12) | Lēmums par formālas izskatīšanas procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus par aplūkojamo atbalstu. Pēc šīs publikācijas nekādi apsvērumi Komisijai nav tikuši nosūtīti. |
| --- | --- |

(12)

Lēmums par formālas izskatīšanas procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija uzaicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus par aplūkojamo atbalstu. Pēc šīs publikācijas nekādi apsvērumi Komisijai nav tikuši nosūtīti.

II.   APRAKSTS

| (13) | Šī lēmuma objekts ir tie atbalsta pasākumi, kuriem uzsākta formālā izskatīšanas procedūra, un tie, par kuriem Komisija Francijai ir pieprasījusi sniegt informāciju. Līdz ar to šis lēmums attiecas uz četriem sekojošiem atbalsta veidiem:






  — | atbalsts, kas attiecas uz jaunu kuģu iegādi laika posmā no 1986. līdz 1999. gadam, |
| --- | --- | --- |

(13)

Šī lēmuma objekts ir tie atbalsta pasākumi, kuriem uzsākta formālā izskatīšanas procedūra, un tie, par kuriem Komisija Francijai ir pieprasījusi sniegt informāciju. Līdz ar to šis lēmums attiecas uz četriem sekojošiem atbalsta veidiem:

—

atbalsts, kas attiecas uz jaunu kuģu iegādi laika posmā no 1986. līdz 1999. gadam,

| — | atbalsts, kas attiecas uz pastāvošo kuģu pārveidi un aprīkošanu laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, ja darbu rezultātā ir palielināta kuģa jauda, |
| --- | --- |

—

atbalsts, kas attiecas uz pastāvošo kuģu pārveidi un aprīkošanu laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, ja darbu rezultātā ir palielināta kuģa jauda,

| — | atbalsts, kas attiecas uz lietotu kuģu iegādi laika posmā no 1986. līdz 1999. gadam, |
| --- | --- |

—

atbalsts, kas attiecas uz lietotu kuģu iegādi laika posmā no 1986. līdz 1999. gadam,

| — | atbalsts, kas attiecas uz akvakultūru laika posmā no 1994. līdz 1999. gadam. |
| --- | --- |

—

atbalsts, kas attiecas uz akvakultūru laika posmā no 1994. līdz 1999. gadam.

| (14) | Atbalstu zvejas flotei noteica Korsikas Asambleja, kura 1985. gada 29. martā ar savu lēmumu Nr. 85/10a pieņēma “nolikumu par atbalstu flotiles modernizācijai”. Minētais lēmums vairākas reizes tika grozīts: 1990. gada 30. novembra (Nr. 90/99), 1991. gada 19. decembra (Nr. 91/1032), 1993. gada 23. februāra (Nr. 93/25), 1995. gada 9. marta (Nr. 95/16), 1995. gada 11. septembra (Nr. 95/79) un 1997. gada 11. aprīļa (Nr. 97/36) lēmumi. Francija precizēja, ka jaunākais minētais Lēmums (Nr. 97/36) nekādi nav ticis grozīts līdz pat šajā datumā pastāvošā vienotā programmdokumenta (DOCUP) par struktūrfondu darbību programmēšanas perioda beigām, tas ir, līdz 1999. gada 31. decembrim. Kas attiecas uz atbalstu akvakultūrai, Francija norādīja, ka Korsikas reģionālās varas iestādes tiešā veidā piemēroja Kopienas normatīvos aktus saskaņā ar “Atbalsta pasākumu rokasgrāmatu”, ko izdevusi Korsikas Ekonomiskās attīstības aģentūra (ADEC). Šīs rokasgrāmatas iedaļa par zivsaimniecību un akvakultūru, kura apraksta atbalstu, kas var tikt piešķirts, tika nosūtīta Komisijai. |
| --- | --- |

(14)

Atbalstu zvejas flotei noteica Korsikas Asambleja, kura 1985. gada 29. martā ar savu lēmumu Nr. 85/10a pieņēma “nolikumu par atbalstu flotiles modernizācijai”. Minētais lēmums vairākas reizes tika grozīts: 1990. gada 30. novembra (Nr. 90/99), 1991. gada 19. decembra (Nr. 91/1032), 1993. gada 23. februāra (Nr. 93/25), 1995. gada 9. marta (Nr. 95/16), 1995. gada 11. septembra (Nr. 95/79) un 1997. gada 11. aprīļa (Nr. 97/36) lēmumi. Francija precizēja, ka jaunākais minētais Lēmums (Nr. 97/36) nekādi nav ticis grozīts līdz pat šajā datumā pastāvošā vienotā programmdokumenta (DOCUP) par struktūrfondu darbību programmēšanas perioda beigām, tas ir, līdz 1999. gada 31. decembrim. Kas attiecas uz atbalstu akvakultūrai, Francija norādīja, ka Korsikas reģionālās varas iestādes tiešā veidā piemēroja Kopienas normatīvos aktus saskaņā ar “Atbalsta pasākumu rokasgrāmatu”, ko izdevusi Korsikas Ekonomiskās attīstības aģentūra (ADEC). Šīs rokasgrāmatas iedaļa par zivsaimniecību un akvakultūru, kura apraksta atbalstu, kas var tikt piešķirts, tika nosūtīta Komisijai.

| (15) | Atbalsta pasākumi attiecas uz 1985. gadu. Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (3), nenorāda noilguma periodu, izskatot nelikumīgu atbalstu tās 1. panta f) punkta nozīmē, tas ir, tādu, kas īstenots, kaut arī Komisija nav izteikusies par tā saderību ar kopējo tirgu. Tomēr minētās regulas 15. pants nosaka, ka uz Komisijas tiesībām atgūt palīdzību attiecas desmit gadu noilguma periods, ka noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīgā palīdzība piešķirta saņēmējam un ka visas darbības, kuras veic Komisija, pārtrauc noilguma periodu. Līdz ar to Komisija uzskata, ka nav lietderīgi izskatīt atbalsta pasākumus, uz kuriem attiecināms šis noilguma periods, tas ir, atbalstu, kas piešķirts vairāk nekā desmit gadus pirms jebkuras darbības, ko Komisija veikusi attiecībā uz šo atbalstu. |
| --- | --- |

(15)

Atbalsta pasākumi attiecas uz 1985. gadu. Padomes 1999. gada 22. marta Regula (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (3), nenorāda noilguma periodu, izskatot nelikumīgu atbalstu tās 1. panta f) punkta nozīmē, tas ir, tādu, kas īstenots, kaut arī Komisija nav izteikusies par tā saderību ar kopējo tirgu. Tomēr minētās regulas 15. pants nosaka, ka uz Komisijas tiesībām atgūt palīdzību attiecas desmit gadu noilguma periods, ka noilguma periods sākas dienā, kad nelikumīgā palīdzība piešķirta saņēmējam un ka visas darbības, kuras veic Komisija, pārtrauc noilguma periodu. Līdz ar to Komisija uzskata, ka nav lietderīgi izskatīt atbalsta pasākumus, uz kuriem attiecināms šis noilguma periods, tas ir, atbalstu, kas piešķirts vairāk nekā desmit gadus pirms jebkuras darbības, ko Komisija veikusi attiecībā uz šo atbalstu.

| (16) | Komisija uzskata, ka šis periods ir ticis pārtraukts ar prasību pēc informācijas, ko Komisija nosūtīja Francijai 1996. gada 14. jūnijā. Līdz ar to noilguma periods piemērojams atbalstam, kas piešķirts tā saņēmējiem pirms 1986. gada 14. jūnija. Tātad šis noilguma periods piemērojams arī atbalstam, ko Korsikas reģions piešķīris pirms 1986. gada 14. jūnija, bet kas ticis izmaksāts tikai turpmākajos gados, pēc tam kad tiešām ir tikušas īstenotas atbilstīgās investīcijas. Līdz ar to Komisija tālākajā analīzē ņem vērā atbalstu, par kura piešķiršanu lēmumi ir tikuši pieņemti no 1986. gada 14. jūnija līdz 1999. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(16)

Komisija uzskata, ka šis periods ir ticis pārtraukts ar prasību pēc informācijas, ko Komisija nosūtīja Francijai 1996. gada 14. jūnijā. Līdz ar to noilguma periods piemērojams atbalstam, kas piešķirts tā saņēmējiem pirms 1986. gada 14. jūnija. Tātad šis noilguma periods piemērojams arī atbalstam, ko Korsikas reģions piešķīris pirms 1986. gada 14. jūnija, bet kas ticis izmaksāts tikai turpmākajos gados, pēc tam kad tiešām ir tikušas īstenotas atbilstīgās investīcijas. Līdz ar to Komisija tālākajā analīzē ņem vērā atbalstu, par kura piešķiršanu lēmumi ir tikuši pieņemti no 1986. gada 14. jūnija līdz 1999. gada 31. decembrim.

| (17) | 1985. gada Lēmums 85/10a paredzēja, ka kuģu, kuru garums ir mazāks par 18 metriem un kuri paredzēti zvejai Korsikā, iegādei var piešķirt subsīdijas, ja šie kuģi (ja vien netiek piemērota atkāpe izņēmuma kārtā) būvēti Francijā. Subsīdija bija 20 % apjomā no iegādes cenas, kurai varēja pievienot papildus subsīdiju 10 % apjomā, ja runa bija par pirmo iekārtošanos (pirmā jauna kuģa iegāde), un vēl vienu, arī 10 % apjomā, ja kuģis būvēts Korsikā. Turklāt, lai stimulētu salas tradicionālās koka konstrukciju būvētavas, subsīdija varēja tikt palielināta par 20 % no pirkuma vērtības, izmantojot īpašu finansējumu koka konstrukciju ražošanas stimulēšanai. Rēdera personīgajam ieguldījumam bija jābūt vismaz 10 % apjomā. |
| --- | --- |

(17)

1985. gada Lēmums 85/10a paredzēja, ka kuģu, kuru garums ir mazāks par 18 metriem un kuri paredzēti zvejai Korsikā, iegādei var piešķirt subsīdijas, ja šie kuģi (ja vien netiek piemērota atkāpe izņēmuma kārtā) būvēti Francijā. Subsīdija bija 20 % apjomā no iegādes cenas, kurai varēja pievienot papildus subsīdiju 10 % apjomā, ja runa bija par pirmo iekārtošanos (pirmā jauna kuģa iegāde), un vēl vienu, arī 10 % apjomā, ja kuģis būvēts Korsikā. Turklāt, lai stimulētu salas tradicionālās koka konstrukciju būvētavas, subsīdija varēja tikt palielināta par 20 % no pirkuma vērtības, izmantojot īpašu finansējumu koka konstrukciju ražošanas stimulēšanai. Rēdera personīgajam ieguldījumam bija jābūt vismaz 10 % apjomā.

| (18) | Lēmums Nr. 90/99 grozīja atbalsta likmi, mainot pamatlikmi no 20 % uz 30 %. Papildus atbalsts koka konstrukcijām no 20 % tika mainīts uz 5 %. |
| --- | --- |

(18)

Lēmums Nr. 90/99 grozīja atbalsta likmi, mainot pamatlikmi no 20 % uz 30 %. Papildus atbalsts koka konstrukcijām no 20 % tika mainīts uz 5 %.

| (19) | Lēmums Nr. 95/16 grozīja atbalsta likmi sekojošā veidā: pamatlikme palika 30 %, un tika precizēts, ka atbilstīgā investīcija var ietvert sevī korpusa, aprīkojuma un 80 tīklu vienību (6 400 metru) pirkšanu; pirmās iekārtošanās gadījumā atbalsts paliek 10 %, un īpašais atbalsts gadījumā, ja kuģi būvē Korsikā, tiek mainīts no 10 % uz 5 %, palielinot to par 5 % koka kuģa gadījumā. Prasība par būvēšanu Francijā tika anulēta. |
| --- | --- |

(19)

Lēmums Nr. 95/16 grozīja atbalsta likmi sekojošā veidā: pamatlikme palika 30 %, un tika precizēts, ka atbilstīgā investīcija var ietvert sevī korpusa, aprīkojuma un 80 tīklu vienību (6 400 metru) pirkšanu; pirmās iekārtošanās gadījumā atbalsts paliek 10 %, un īpašais atbalsts gadījumā, ja kuģi būvē Korsikā, tiek mainīts no 10 % uz 5 %, palielinot to par 5 % koka kuģa gadījumā. Prasība par būvēšanu Francijā tika anulēta.

| (20) | Lēmuma Nr. 95/79 rezultāts bija atbalsta ierobežošana tīklu pirkšanai gadījumā, ja runa ir par prasītāja pirmo iekārtošanos. Bez tam 5 % subsīdija gadījumā, ja kuģis būvēts no koka un Korsikas kuģu būvētavā, arī tika anulēta. |
| --- | --- |

(20)

Lēmuma Nr. 95/79 rezultāts bija atbalsta ierobežošana tīklu pirkšanai gadījumā, ja runa ir par prasītāja pirmo iekārtošanos. Bez tam 5 % subsīdija gadījumā, ja kuģis būvēts no koka un Korsikas kuģu būvētavā, arī tika anulēta.

| (21) | Lēmums Nr. 97/36 neieviesa būtiskus grozījumus aprakstītajos nosacījumos. Paliek spēkā precizējums, ka rēdera personīgajam ieguldījumam jābūt vismaz 10 % apjomā. |
| --- | --- |

(21)

Lēmums Nr. 97/36 neieviesa būtiskus grozījumus aprakstītajos nosacījumos. Paliek spēkā precizējums, ka rēdera personīgajam ieguldījumam jābūt vismaz 10 % apjomā.

| (22) | 1985. gada Lēmums 85/10a paredzēja, ka kuģu pārveide, ja to garums ir mazāks nekā 18 metri un pārveides izmaksas ir vismaz 25 000 Francijas franku (FRF), ir atbilstīga atbalstam, kad tās mērķis ir dot būtisku uzlabojumu zvejas potenciālam (vinča, tīkla vilcējmehānisms, dziļuma mērītājs, pastatņu celtnis, navigācijas iekārta, tīšanas ierīce utml.) un ļaut uzglabāt zivis aukstumā vai paaugstināt dzinēja lietderības koeficientu (dīzeļdzinējs ar jaudu, kas pielāgota kuģa izmēriem, dzenskrūve ar mainīgu soli, sprausla utml.). |
| --- | --- |

(22)

1985. gada Lēmums 85/10a paredzēja, ka kuģu pārveide, ja to garums ir mazāks nekā 18 metri un pārveides izmaksas ir vismaz 25 000 Francijas franku (FRF), ir atbilstīga atbalstam, kad tās mērķis ir dot būtisku uzlabojumu zvejas potenciālam (vinča, tīkla vilcējmehānisms, dziļuma mērītājs, pastatņu celtnis, navigācijas iekārta, tīšanas ierīce utml.) un ļaut uzglabāt zivis aukstumā vai paaugstināt dzinēja lietderības koeficientu (dīzeļdzinējs ar jaudu, kas pielāgota kuģa izmēriem, dzenskrūve ar mainīgu soli, sprausla utml.).

| (23) | Subsīdija, kas varēja tikt piešķirta, bija 15 % apjomā no šiem aprīkojuma izdevumiem. Lēmums Nr. 93/25 pacēla šo likmi līdz 30 % no investīcijas izdevumiem. |
| --- | --- |

(23)

Subsīdija, kas varēja tikt piešķirta, bija 15 % apjomā no šiem aprīkojuma izdevumiem. Lēmums Nr. 93/25 pacēla šo likmi līdz 30 % no investīcijas izdevumiem.

| (24) | Lēmums Nr. 95/79, nemainot intervences likmi, precizēja, ka gadījumā, ja rēderis lūgtu iespēju izmantot Kopienas pabalstus, Korsikas līdzdalība tiktu aprēķināta saskaņā ar intervences likmi, ko paredz Kopienas atsauces regula. Minimālās izmaksas, sākot ar kurām investīcija ir atbilstīga, tika pazeminātas līdz 20 000 FRF. Šis Lēmums Nr. 95/79 arī paredzēja, ka gadījumā, ja lūgums pēc atbalsta pārveidei vai kuģa aprīkojumam iesniegts pirmās iekārtošanās ietvaros (zivsaimnieks iegādājas pirmo jaunu vai lietotu kuģi), pirmo 80 tīklu vienību iegāde var tikt subsidēta 30 % līmenī. |
| --- | --- |

(24)

Lēmums Nr. 95/79, nemainot intervences likmi, precizēja, ka gadījumā, ja rēderis lūgtu iespēju izmantot Kopienas pabalstus, Korsikas līdzdalība tiktu aprēķināta saskaņā ar intervences likmi, ko paredz Kopienas atsauces regula. Minimālās izmaksas, sākot ar kurām investīcija ir atbilstīga, tika pazeminātas līdz 20 000 FRF. Šis Lēmums Nr. 95/79 arī paredzēja, ka gadījumā, ja lūgums pēc atbalsta pārveidei vai kuģa aprīkojumam iesniegts pirmās iekārtošanās ietvaros (zivsaimnieks iegādājas pirmo jaunu vai lietotu kuģi), pirmo 80 tīklu vienību iegāde var tikt subsidēta 30 % līmenī.

| (25) | 1985. gada Lēmums 85/10a paredzēja, ka lietota kuģa iegādei par summu, kas ir ne mazāka par 50 000 FRF, var piešķirt subsīdiju 10 % apjomā no šīs cenas. Tai varēja pievienot subsīdiju 5 % apjomā pirmās iekārtošanās gadījumā. Pircēja personīgajam ieguldījumam jābūt vismaz 10 % apjomā no kuģa cenas. |
| --- | --- |

(25)

1985. gada Lēmums 85/10a paredzēja, ka lietota kuģa iegādei par summu, kas ir ne mazāka par 50 000 FRF, var piešķirt subsīdiju 10 % apjomā no šīs cenas. Tai varēja pievienot subsīdiju 5 % apjomā pirmās iekārtošanās gadījumā. Pircēja personīgajam ieguldījumam jābūt vismaz 10 % apjomā no kuģa cenas.

| (26) | Lēmums Nr. 91/1032 izmainīja pamatlikmi no 10 % uz 15 %. Lēmums Nr. 95/16 mainīja šo pamatlikmi uz 20 % kuģiem, kuri jaunāki par 20 gadiem. |
| --- | --- |

(26)

Lēmums Nr. 91/1032 izmainīja pamatlikmi no 10 % uz 15 %. Lēmums Nr. 95/16 mainīja šo pamatlikmi uz 20 % kuģiem, kuri jaunāki par 20 gadiem.

| (27) | Atbalsts akvakultūrai tika definēts 1994. gada plānveida līgumā starp valsti un reģionu, kā arī vienotajā programmdokumentā par Kopienas atbalstu kā 1. mērķi. Tika piemēroti normatīvie akti par Zivsaimniecības pamatvirzienu finanšu instrumentu, lai īstenotu projektus ar Kopienas līdzfinansējumu. |
| --- | --- |

(27)

Atbalsts akvakultūrai tika definēts 1994. gada plānveida līgumā starp valsti un reģionu, kā arī vienotajā programmdokumentā par Kopienas atbalstu kā 1. mērķi. Tika piemēroti normatīvie akti par Zivsaimniecības pamatvirzienu finanšu instrumentu, lai īstenotu projektus ar Kopienas līdzfinansējumu.

| (28) | Atbalsts attiecas uz kolektīvajām vai privātajām investīcijām. Kolektīvās investīcijas attiecas uz jūras produktu veicināšanu un tirgus pētījumiem, kā arī uz akvakultūras uzņēmumu tehnisko atbalstu. Investīcijas uzņēmumos paredzētas akvakultūras uzņēmumu konkurētspējas stiprināšanai, lai uzlabotu produktu kvalitāti tirgū; šīs investīcijas saistītas ar sanitāro normu ieviešanu un produktu tirdzniecības apstākļu uzlabošanu: kondicionēšanas iekārtas, uzglabāšanas aprīkojums, dienesta kuģi, informātikas aprīkojums, mašīnas ledus ražošanai, saldētājfurgoni utt. |
| --- | --- |

(28)

Atbalsts attiecas uz kolektīvajām vai privātajām investīcijām. Kolektīvās investīcijas attiecas uz jūras produktu veicināšanu un tirgus pētījumiem, kā arī uz akvakultūras uzņēmumu tehnisko atbalstu. Investīcijas uzņēmumos paredzētas akvakultūras uzņēmumu konkurētspējas stiprināšanai, lai uzlabotu produktu kvalitāti tirgū; šīs investīcijas saistītas ar sanitāro normu ieviešanu un produktu tirdzniecības apstākļu uzlabošanu: kondicionēšanas iekārtas, uzglabāšanas aprīkojums, dienesta kuģi, informātikas aprīkojums, mašīnas ledus ražošanai, saldētājfurgoni utt.

| (29) | Maksimālā atbalsta summa bija 25 % no investīciju summas, lai ņemtu vērā iespējamo Zivsaimniecības pamatvirzienu finanšu instrumenta finansējumu. |
| --- | --- |

(29)

Maksimālā atbalsta summa bija 25 % no investīciju summas, lai ņemtu vērā iespējamo Zivsaimniecības pamatvirzienu finanšu instrumenta finansējumu.

III.   MOTĪVI FORMĀLĀS IZSKATĪŠANAS PROCEDŪRAS UZSĀKŠANAI

| (30) | Lai pieņemtu lēmumu par formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu, Komisija savā analīzē atsaucās uz dažādām vadlīniju versijām valsts atbalsta izskatīšanai zivsaimniecības un akvakultūras nozarē (tālāk tekstā “vadlīnijas”). Saskaņā ar pašlaik spēkā esošo 2001. gada vadlīniju (4) 3.4. punktu, nelikumīgs atbalsts jāizskata, ņemot vērā vadlīnijas, kuras ir spēkā brīdī, kad atbalsts ticis piešķirts. 1986. un 1987. gadā bija piemērojamas tās vadlīnijas, kuras publicētas 1985. gadā (5). Pēc tam bija piemērojamas sekojošās vadlīnijas: 1988. gadā publicētās (6) – atbalstam, kas piešķirts, sākot ar 1989. gada 1. janvāra, 1992. gadā publicētās (7) – atbalstam, kas piešķirts, sākot ar 1992. gada 1. jūliju, 1994. gadā publicētās (8) – atbalstam, kas piešķirts, sākot ar 1995. gada 1. janvāra, un 1997. gadā publicētās (9) – atbalstam, kas piešķirts, sākot ar 1997. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(30)

Lai pieņemtu lēmumu par formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu, Komisija savā analīzē atsaucās uz dažādām vadlīniju versijām valsts atbalsta izskatīšanai zivsaimniecības un akvakultūras nozarē (tālāk tekstā “vadlīnijas”). Saskaņā ar pašlaik spēkā esošo 2001. gada vadlīniju (4) 3.4. punktu, nelikumīgs atbalsts jāizskata, ņemot vērā vadlīnijas, kuras ir spēkā brīdī, kad atbalsts ticis piešķirts. 1986. un 1987. gadā bija piemērojamas tās vadlīnijas, kuras publicētas 1985. gadā (5). Pēc tam bija piemērojamas sekojošās vadlīnijas: 1988. gadā publicētās (6) – atbalstam, kas piešķirts, sākot ar 1989. gada 1. janvāra, 1992. gadā publicētās (7) – atbalstam, kas piešķirts, sākot ar 1992. gada 1. jūliju, 1994. gadā publicētās (8) – atbalstam, kas piešķirts, sākot ar 1995. gada 1. janvāra, un 1997. gadā publicētās (9) – atbalstam, kas piešķirts, sākot ar 1997. gada 1. janvāra.

| (31) | Turklāt Komisija atsaucās uz Padomes secīgajām regulām par Kopienas strukturālajām darbībām zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, uz kurām pastāvīgi atsaucas minētās vadlīnijas, it īpaši attiecībā uz atbilstīgām investīcijām un atļautajām atbalsta likmēm. Runa ir par šādām regulām: Padomes 1983. gada 4. oktobra Regula (EEK) Nr. 2908/83 par kopēju darbību zivsaimniecības nozares restrukturizācijā, modernizācijā un attīstībā un akvakultūras nozares attīstībā (10), Padomes 1986. gada 18. decembra Regula (EEK) Nr. 4028/86 par Kopienas pasākumiem, lai uzlabotu un pielāgotu zivsaimniecības un akvakultūras nozares struktūras (11), Padomes 1993. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 3699/93, kas definē Kopienas intervences kritērijus un nosacījumus ar strukturāliem mērķiem zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, kā arī to produktu pārstrādi un komercializāciju (12), un Padomes 1998. gada 3. novembra Regula (EK) Nr. 2468/98, kas definē Kopienas intervences kritērijus un nosacījumus ar strukturāliem mērķiem zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, kā arī to produktu pārstrādi un komercializāciju (13). |
| --- | --- |

(31)

Turklāt Komisija atsaucās uz Padomes secīgajām regulām par Kopienas strukturālajām darbībām zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, uz kurām pastāvīgi atsaucas minētās vadlīnijas, it īpaši attiecībā uz atbilstīgām investīcijām un atļautajām atbalsta likmēm. Runa ir par šādām regulām: Padomes 1983. gada 4. oktobra Regula (EEK) Nr. 2908/83 par kopēju darbību zivsaimniecības nozares restrukturizācijā, modernizācijā un attīstībā un akvakultūras nozares attīstībā (10), Padomes 1986. gada 18. decembra Regula (EEK) Nr. 4028/86 par Kopienas pasākumiem, lai uzlabotu un pielāgotu zivsaimniecības un akvakultūras nozares struktūras (11), Padomes 1993. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 3699/93, kas definē Kopienas intervences kritērijus un nosacījumus ar strukturāliem mērķiem zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, kā arī to produktu pārstrādi un komercializāciju (12), un Padomes 1998. gada 3. novembra Regula (EK) Nr. 2468/98, kas definē Kopienas intervences kritērijus un nosacījumus ar strukturāliem mērķiem zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, kā arī to produktu pārstrādi un komercializāciju (13).

| (32) | Komisija izteica šaubas par šo atbalsta pasākumu saderību divu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(32)

Komisija izteica šaubas par šo atbalsta pasākumu saderību divu iemeslu dēļ.

| (33) | Pirmkārt, balstoties uz vadlīnijām, Komisija atgādināja, ka atbalsts jaunu kuģu iegādei ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja to piešķir investīcijām, kuras iekļaujas zvejas flotes ilgtermiņa orientācijas programmas (POP) mērķos; šī programma ietver sevī saistības, kas papildinātas ar to īstenošanai nepieciešamo līdzekļu sarakstu, it īpaši katras dalībvalsts zvejas flotes jaudu pielāgošanu tai pieejamajiem zvejas resursiem. Taču Francija nav izpildījusi POP III noteiktos mērķus (14), kas bija spēkā no 1992. līdz 1996. gadam. Līdz ar to tai vajadzēja izbeigt atbalsta piešķiršanu zvejas kuģu būvei un modernizācijai, sākot ar 1997. gada 1. janvāri. Pēc tam Komisija 1998. gada 28. oktobra vēstulē Francijai norādīja, ka atbalstu investīcijām pie zināmiem noteikumiem varētu atsākt. Savā 2001. gada 30. oktobra vēstulē, informējot Franciju par savu lēmumu uzsākt formālu izskatīšanas procedūru, Komisija pieņēma, ka atbalsts, kas piešķirts no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, ir bijis pretrunā ar šajā laika posmā piemērojamajām vadlīnijām. |
| --- | --- |

(33)

Pirmkārt, balstoties uz vadlīnijām, Komisija atgādināja, ka atbalsts jaunu kuģu iegādei ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja to piešķir investīcijām, kuras iekļaujas zvejas flotes ilgtermiņa orientācijas programmas (POP) mērķos; šī programma ietver sevī saistības, kas papildinātas ar to īstenošanai nepieciešamo līdzekļu sarakstu, it īpaši katras dalībvalsts zvejas flotes jaudu pielāgošanu tai pieejamajiem zvejas resursiem. Taču Francija nav izpildījusi POP III noteiktos mērķus (14), kas bija spēkā no 1992. līdz 1996. gadam. Līdz ar to tai vajadzēja izbeigt atbalsta piešķiršanu zvejas kuģu būvei un modernizācijai, sākot ar 1997. gada 1. janvāri. Pēc tam Komisija 1998. gada 28. oktobra vēstulē Francijai norādīja, ka atbalstu investīcijām pie zināmiem noteikumiem varētu atsākt. Savā 2001. gada 30. oktobra vēstulē, informējot Franciju par savu lēmumu uzsākt formālu izskatīšanas procedūru, Komisija pieņēma, ka atbalsts, kas piešķirts no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, ir bijis pretrunā ar šajā laika posmā piemērojamajām vadlīnijām.

| (34) | Otrkārt, Komisija konstatēja, ka, ņemot vērā iespējamās atbalsta likmes un iespējas tās apvienot ar citiem atbalsta režīmiem, atbalsts ir ticis piešķirts pretrunā ar maksimālo atļauto likmi. |
| --- | --- |

(34)

Otrkārt, Komisija konstatēja, ka, ņemot vērā iespējamās atbalsta likmes un iespējas tās apvienot ar citiem atbalsta režīmiem, atbalsts ir ticis piešķirts pretrunā ar maksimālo atļauto likmi.

| (35) | Komisija izteica šaubas par tā atbalsta saderību, kas laikā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim piešķirts kuģu pārveidei un aprīkojumam gadījumā, ja veiktie darbi noved pie kuģa jaudas palielināšanās, jo, tāpat kā gadījumā ar atbalstu kuģu iegādei, šāda veida atbalsts neiekļaujas POP mērķos. |
| --- | --- |

(35)

Komisija izteica šaubas par tā atbalsta saderību, kas laikā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim piešķirts kuģu pārveidei un aprīkojumam gadījumā, ja veiktie darbi noved pie kuģa jaudas palielināšanās, jo, tāpat kā gadījumā ar atbalstu kuģu iegādei, šāda veida atbalsts neiekļaujas POP mērķos.

| (36) | Komisija izteica šaubas par tā atbalsta saderību, kas piešķirts pēc 1989. gada 1. janvāra, jo Korsikas Asamblejas lēmums paredzēja iespēju piešķirt šāda veida atbalstu kuģu iegādei, nenosakot augšējo vecuma robežu, kaut gan 1988. gada vadlīnijas, kas šajā laikā bija spēkā, izslēdza iespēju piešķirt atbalstu kuģiem, kas vecāki par 15 gadiem; ar 1992. gada vadlīnijām, kas bija spēkā no 1992. gada 1. jūlija, kā arī turpmākajām, maksimālais vecums tika samazināts līdz 10 gadiem. |
| --- | --- |

(36)

Komisija izteica šaubas par tā atbalsta saderību, kas piešķirts pēc 1989. gada 1. janvāra, jo Korsikas Asamblejas lēmums paredzēja iespēju piešķirt šāda veida atbalstu kuģu iegādei, nenosakot augšējo vecuma robežu, kaut gan 1988. gada vadlīnijas, kas šajā laikā bija spēkā, izslēdza iespēju piešķirt atbalstu kuģiem, kas vecāki par 15 gadiem; ar 1992. gada vadlīnijām, kas bija spēkā no 1992. gada 1. jūlija, kā arī turpmākajām, maksimālais vecums tika samazināts līdz 10 gadiem.

| (37) | No otras puses, Komisija Francijai norādīja, ka 1988. gada un turpmākās vadlīnijas paredzēja, ka atbalsts lietotu kuģu pirkšanai ir iespējams vienīgi gadījumā, ja runa ir par jaunu zvejnieku pirmo iekārtošanos vai, eventuāli, gadījumā, ja runa ir par pieeju īpašumam režīmā ar piedalīšanos, vai arī, kad runa ir par kuģa aizstāšanu tā pilnīga zaudējuma gadījumā. Tā norādīja arī, ka, ņemot vērā iespējamās atbalsta likmes un iespējas tās apvienot ar citiem atbalsta režīmiem, atbalsts varēja tikt piešķirts pretrunā ar maksimālo atļauto likmi. |
| --- | --- |

(37)

No otras puses, Komisija Francijai norādīja, ka 1988. gada un turpmākās vadlīnijas paredzēja, ka atbalsts lietotu kuģu pirkšanai ir iespējams vienīgi gadījumā, ja runa ir par jaunu zvejnieku pirmo iekārtošanos vai, eventuāli, gadījumā, ja runa ir par pieeju īpašumam režīmā ar piedalīšanos, vai arī, kad runa ir par kuģa aizstāšanu tā pilnīga zaudējuma gadījumā. Tā norādīja arī, ka, ņemot vērā iespējamās atbalsta likmes un iespējas tās apvienot ar citiem atbalsta režīmiem, atbalsts varēja tikt piešķirts pretrunā ar maksimālo atļauto likmi.

IV.   FRANCIJAS APSVĒRUMI

| (38) | Savā atbildē Francija gari skaidro iemeslus, kuru dēļ reāli netika pārsniegtas atļautās likmes, ieskaitot gadījumus, kad bijusi apvienošana ar citas izcelsmes atbalstu, it īpaši Kopienas atbalstu. Lai apstiprinātu savus komentārus, tā pievieno ADEC izstrādāto “Atbalsta pasākumu rokasgrāmatu”. |
| --- | --- |

(38)

Savā atbildē Francija gari skaidro iemeslus, kuru dēļ reāli netika pārsniegtas atļautās likmes, ieskaitot gadījumus, kad bijusi apvienošana ar citas izcelsmes atbalstu, it īpaši Kopienas atbalstu. Lai apstiprinātu savus komentārus, tā pievieno ADEC izstrādāto “Atbalsta pasākumu rokasgrāmatu”.

| (39) | Francija arī paskaidro, ka kuģu vecuma nosacījumi lietotu kuģu iegādes atbalstam, kā tas definēts vadlīnijās, ir tikuši pārņemti šajā rokasgrāmatā un ir tikuši ievēroti. |
| --- | --- |

(39)

Francija arī paskaidro, ka kuģu vecuma nosacījumi lietotu kuģu iegādes atbalstam, kā tas definēts vadlīnijās, ir tikuši pārņemti šajā rokasgrāmatā un ir tikuši ievēroti.

| (40) | Vienlaikus ar saviem apsvērumiem pēc formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanas Francija nosūtīja Komisijai arī informāciju par akvakultūrai piešķirto atbalstu, kā to pieprasa “rīkojums par informācijas sniegšanu”, kas figurē Komisijas 2001. gada 30. oktobra vēstulē. |
| --- | --- |

(40)

Vienlaikus ar saviem apsvērumiem pēc formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanas Francija nosūtīja Komisijai arī informāciju par akvakultūrai piešķirto atbalstu, kā to pieprasa “rīkojums par informācijas sniegšanu”, kas figurē Komisijas 2001. gada 30. oktobra vēstulē.

V.   VĒRTĒJUMS

| (41) | Aplūkojamo atbalsta pasākumu rezultātā tiek dotas finansiālas priekšrocības kādai uzņēmumu kategorijai, kas veic specifisku darbību, zvejas vai akvakultūras darbību. Nepieciešamie resursi, lai īstenotu šos pasākumus, ir valsts resursi. Ņemot vērā, ka uzņēmumu – atbalsta saņēmēju – produkti tiek pārdoti Kopienas tirgū, šie pasākumi nostiprina šo uzņēmumu pozīcijas gan Francijas tirgū attiecībā uz citu dalībvalstu uzņēmumiem, kuri grib ievest šajā tirgū paši savus produktus, gan citu dalībvalstu tirgos attiecībā uz uzņēmumiem, kuri pārdot savus produktus šajos tirgos. Līdz ar to šie pasākumi izkropļo vai draud izkropļot konkurenci. Tie uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(41)

Aplūkojamo atbalsta pasākumu rezultātā tiek dotas finansiālas priekšrocības kādai uzņēmumu kategorijai, kas veic specifisku darbību, zvejas vai akvakultūras darbību. Nepieciešamie resursi, lai īstenotu šos pasākumus, ir valsts resursi. Ņemot vērā, ka uzņēmumu – atbalsta saņēmēju – produkti tiek pārdoti Kopienas tirgū, šie pasākumi nostiprina šo uzņēmumu pozīcijas gan Francijas tirgū attiecībā uz citu dalībvalstu uzņēmumiem, kuri grib ievest šajā tirgū paši savus produktus, gan citu dalībvalstu tirgos attiecībā uz uzņēmumiem, kuri pārdot savus produktus šajos tirgos. Līdz ar to šie pasākumi izkropļo vai draud izkropļot konkurenci. Tie uzskatāmi par valsts atbalstu Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (42) | Šie pasākumi var tikt uzskatīti par saderīgiem ar kopējo tirgu tikai tādā gadījumā, ja tiem piemērojama kāda no Līgumā paredzētajām atkāpēm. Ņemot vērā, ka šo atbalstu izmanto zivsaimniecības un akvakultūras nozares uzņēmumi, tad, lai tiem varētu piemērot paredzēto atkāpi, tiem jāatbilst vienam no vadlīnijās paredzētajiem izņēmumiem (kuru dažādās versijas, kas tiek piemērotas kopš 1986. gada, uzskaitītas 30. apsvērumā). |
| --- | --- |

(42)

Šie pasākumi var tikt uzskatīti par saderīgiem ar kopējo tirgu tikai tādā gadījumā, ja tiem piemērojama kāda no Līgumā paredzētajām atkāpēm. Ņemot vērā, ka šo atbalstu izmanto zivsaimniecības un akvakultūras nozares uzņēmumi, tad, lai tiem varētu piemērot paredzēto atkāpi, tiem jāatbilst vienam no vadlīnijās paredzētajiem izņēmumiem (kuru dažādās versijas, kas tiek piemērotas kopš 1986. gada, uzskaitītas 30. apsvērumā).

| (43) | Francija savos apsvērumos paskaidroja, ka maksimālās atbalsta likmes ir tikušas ievērotas. Tik tiešām, Komisija konstatē, ka ADEC izstrādātā “Atbalsta pasākumu rokasgrāmata” norāda, ka maksimālā likme nevar pārsniegt likmi, ko paredz regula par Zivsaimniecības pamatvirzienu finanšu instrumenta strukturālajām darbībām. Līdz ar to no šī viedokļa minētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, pie zemākizklāstītā nosacījuma. |
| --- | --- |

(43)

Francija savos apsvērumos paskaidroja, ka maksimālās atbalsta likmes ir tikušas ievērotas. Tik tiešām, Komisija konstatē, ka ADEC izstrādātā “Atbalsta pasākumu rokasgrāmata” norāda, ka maksimālā likme nevar pārsniegt likmi, ko paredz regula par Zivsaimniecības pamatvirzienu finanšu instrumenta strukturālajām darbībām. Līdz ar to no šī viedokļa minētais atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu, pie zemākizklāstītā nosacījuma.

| (44) | Tik tiešām, paliek īpašā problēma ar atbalstu, kas piešķirts laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, pēc Francijas saistībām izbeigt jebkādu atbalstu būvei vai modernizācijai, piemērojot kopējās zivsaimniecības politikas normas – saistībām, kas atceltas ar 1998. gada 28. oktobra vēstuli (15). 2001. gada 30. oktobra vēstulē, informējot Franciju par formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu, Komisija pieņēma, ka šajā laika posmā atbalsts ir ticis piešķirts. Šis pieņēmums balstījās uz diviem elementiem: no vienas puses, faktu, ka, saskaņā ar Francijas 2001. gada 11. aprīļa vēstuli, Korsikas Asamblejas Lēmums Nr. 97/36 pēc tam nav ticis grozīts, kas netieši norāda, ka minētais lēmums ir ticis piemērots, sākot ar tā pieņemšanas dienu un bez pārtraukuma līdz 1999. gada beigām; no otras puses, faktu, ka Nacionālās asamblejas ziņojums skaidri norāda, ka atbalsts ir reāli ticis piešķirts kuģu būvei 1997. gadā (minētā ziņojuma I.C.1.b punkts). |
| --- | --- |

(44)

Tik tiešām, paliek īpašā problēma ar atbalstu, kas piešķirts laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, pēc Francijas saistībām izbeigt jebkādu atbalstu būvei vai modernizācijai, piemērojot kopējās zivsaimniecības politikas normas – saistībām, kas atceltas ar 1998. gada 28. oktobra vēstuli (15). 2001. gada 30. oktobra vēstulē, informējot Franciju par formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu, Komisija pieņēma, ka šajā laika posmā atbalsts ir ticis piešķirts. Šis pieņēmums balstījās uz diviem elementiem: no vienas puses, faktu, ka, saskaņā ar Francijas 2001. gada 11. aprīļa vēstuli, Korsikas Asamblejas Lēmums Nr. 97/36 pēc tam nav ticis grozīts, kas netieši norāda, ka minētais lēmums ir ticis piemērots, sākot ar tā pieņemšanas dienu un bez pārtraukuma līdz 1999. gada beigām; no otras puses, faktu, ka Nacionālās asamblejas ziņojums skaidri norāda, ka atbalsts ir reāli ticis piešķirts kuģu būvei 1997. gadā (minētā ziņojuma I.C.1.b punkts).

| (45) | Ir lietderīgi citēt Nacionālās asamblejas ziņojuma fragmentu:
  “[...] — atbalsts zivsaimniecībai un jūras kultūrām: | [...] Tādējādi 1997. gadā ADEC dienesti apstrādāja 114 lūgumus, ko iesnieguši gan privāti uzņēmumi flotiles modernizācijas un akvakultūras ietvaros [...]. No izskatītajiem 114 lūgumiem tikai 16 tika noraidīti. |
| --- | --- | --- |

(45)

Ir lietderīgi citēt Nacionālās asamblejas ziņojuma fragmentu:

“[...] — atbalsts zivsaimniecībai un jūras kultūrām:

[...] Tādējādi 1997. gadā ADEC dienesti apstrādāja 114 lūgumus, ko iesnieguši gan privāti uzņēmumi flotiles modernizācijas un akvakultūras ietvaros [...]. No izskatītajiem 114 lūgumiem tikai 16 tika noraidīti.

| | Šo lietu kopums deva pamatu kopējai subsīdiju summai vairāk nekā 13 miljonu franku apjomā, ko piešķīra Korsikas teritoriālā kopiena; šī summa sadalās 11,5 miljonos franku, kas piešķirti kā investīcija, un 1,6 miljoni franku darbībai. Apmēram puse no atbalsta, kas piešķirts kā investīcija, attiecās uz flotiles modernizācijas operācijām. |
| --- | --- |

Šo lietu kopums deva pamatu kopējai subsīdiju summai vairāk nekā 13 miljonu franku apjomā, ko piešķīra Korsikas teritoriālā kopiena; šī summa sadalās 11,5 miljonos franku, kas piešķirti kā investīcija, un 1,6 miljoni franku darbībai. Apmēram puse no atbalsta, kas piešķirts kā investīcija, attiecās uz flotiles modernizācijas operācijām.

| | 1997. gadā tika uzbūvēti 10 zvejas kuģi, [...]” |
| --- | --- |

1997. gadā tika uzbūvēti 10 zvejas kuģi, [...]”

| (46) | Francija neizteica nekādus apsvērumus par prezumpciju, kas figurē Komisijas 2001. gada 30. oktobra vēstulē – ne, piemēram, lai norādītu, ka Lēmuma Nr. 97/36 piemērošana ir tikusi apturēta, vai arī, ka aplūkojamajā laika posmā atbalsts nav ticis piešķirts. Līdz ar to ir jāuzskata, ka reāli šajā laika posmā atbalsts ir ticis piešķirts. |
| --- | --- |

(46)

Francija neizteica nekādus apsvērumus par prezumpciju, kas figurē Komisijas 2001. gada 30. oktobra vēstulē – ne, piemēram, lai norādītu, ka Lēmuma Nr. 97/36 piemērošana ir tikusi apturēta, vai arī, ka aplūkojamajā laika posmā atbalsts nav ticis piešķirts. Līdz ar to ir jāuzskata, ka reāli šajā laika posmā atbalsts ir ticis piešķirts.

| (47) | Secīgās vadlīniju versijās nemainīgi paredzēts, ka atbalsts jaunu kuģu iegādei ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas piešķirts investīcijām, kuras iekļaujas POP mērķos (16). Precīzāk, atbalstam, kas piešķirts no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, un kuram bija piemērojamas 1997. gada vadlīnijas, minēto vadlīniju 2.2.3.1. punkts norādīja, ka “atbalsts jaunu zvejas kuģu būvei var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, pie nosacījumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 3699/93 7. un 10. pantā un III pielikumā (1.3. punkts) [...]”. |
| --- | --- |

(47)

Secīgās vadlīniju versijās nemainīgi paredzēts, ka atbalsts jaunu kuģu iegādei ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja tas piešķirts investīcijām, kuras iekļaujas POP mērķos (16). Precīzāk, atbalstam, kas piešķirts no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, un kuram bija piemērojamas 1997. gada vadlīnijas, minēto vadlīniju 2.2.3.1. punkts norādīja, ka “atbalsts jaunu zvejas kuģu būvei var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, pie nosacījumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 3699/93 7. un 10. pantā un III pielikumā (1.3. punkts) [...]”.

| (48) | Regulas (EK) Nr. 3699/93 10. panta 1. punktā paredzēts, ka “dalībvalstis var veikt pasākumus par labu zvejas kuģu būvei, ciktāl tās paredzētajos termiņos ievēro globālos starpmērķus un beigu mērķus, atbilstoši ilgtermiņa orientācijas programmas segmentiem. Tai pašā laikā kā par jebkuru atbalsta projektu šajā jomā, dalībvalstis paziņo Komisijai nosacījumus, lai garantētu šī noteikuma ievērošanu.” Saskaņā ar šo nosacījumu Komisija ar 1997. gada 4. jūlija vēstuli atgādināja Francijai, ka “līdz ar to tai ir jāizbeidz jebkāda atbalsta piešķiršana būvei un modernizācijai, sākot ar 1997. gada 1. janvāri.” |
| --- | --- |

(48)

Regulas (EK) Nr. 3699/93 10. panta 1. punktā paredzēts, ka “dalībvalstis var veikt pasākumus par labu zvejas kuģu būvei, ciktāl tās paredzētajos termiņos ievēro globālos starpmērķus un beigu mērķus, atbilstoši ilgtermiņa orientācijas programmas segmentiem. Tai pašā laikā kā par jebkuru atbalsta projektu šajā jomā, dalībvalstis paziņo Komisijai nosacījumus, lai garantētu šī noteikuma ievērošanu.” Saskaņā ar šo nosacījumu Komisija ar 1997. gada 4. jūlija vēstuli atgādināja Francijai, ka “līdz ar to tai ir jāizbeidz jebkāda atbalsta piešķiršana būvei un modernizācijai, sākot ar 1997. gada 1. janvāri.”

| (49) | Francija atbildēja ar 1997. gada 8. augusta vēstuli, norādot arī: “Tā kā uz 31.12.1995. POP II starpmērķi nebija sasniegti, tad 1996. gada sākumā Francijas varas iestādes jau veica nepieciešamos pasākumus, lai iesaldētu investīciju projektus, kas izraisa flotes jaudas palielināšanos. Turklāt 1996. gada jūlijā, lai paātrinātu zvejas flotes samazināšanu, tika īstenots flotes izvešanas plāns. [...], flotes izvešana bija paredzēta 10 000 – 15 000 kW apjomā. Tādējādi 1997. gada sākumā Francija plānoja izpildīt savus POP III mērķus. Līdz ar to tika piešķirtas ierobežotas investīciju atļaujas, ko pavada valsts līmeņa atbalsts, kas galvenokārt atbilst steidzamām kuģu aizvietošanas operācijām vai mehanizācijas operācijām. [...] Taču pilnā mērā flotes izvešanas rezultāts tika konstatēts tikai 1997. gada pirmā ceturkšņa beigās [...]”. |
| --- | --- |

(49)

Francija atbildēja ar 1997. gada 8. augusta vēstuli, norādot arī: “Tā kā uz 31.12.1995. POP II starpmērķi nebija sasniegti, tad 1996. gada sākumā Francijas varas iestādes jau veica nepieciešamos pasākumus, lai iesaldētu investīciju projektus, kas izraisa flotes jaudas palielināšanos. Turklāt 1996. gada jūlijā, lai paātrinātu zvejas flotes samazināšanu, tika īstenots flotes izvešanas plāns. [...], flotes izvešana bija paredzēta 10 000 – 15 000 kW apjomā. Tādējādi 1997. gada sākumā Francija plānoja izpildīt savus POP III mērķus. Līdz ar to tika piešķirtas ierobežotas investīciju atļaujas, ko pavada valsts līmeņa atbalsts, kas galvenokārt atbilst steidzamām kuģu aizvietošanas operācijām vai mehanizācijas operācijām. [...] Taču pilnā mērā flotes izvešanas rezultāts tika konstatēts tikai 1997. gada pirmā ceturkšņa beigās [...]”.

| (50) | Patiesībā Francija savus POP mērķus sasniedza tikai 1998. gada otrajā ceturksnī. Ar 1998. gada 28. oktobra vēstuli Komisija Francijai norādīja, ka “pēc mūsu 1998. gada 21. oktobra sarunas, mūsu iepriekšējām tikšanās reizēm un precizējumiem, ko jūs sniedzāt savās 1998. gada 5. un 22. oktobra vēstulēs, ar prieku paziņoju jums, ka Zivsaimniecības ģenerāldirekcija ir gatava piekrist investīciju atsākšanai, kā jūs to plānojāt, proti, ļoti piesardzīgā veidā, dodot priekšroku operācijām par labu jaunajiem zvejniekiem, necenšoties palielināt jaudas un ievērojot POP mērķus.” |
| --- | --- |

(50)

Patiesībā Francija savus POP mērķus sasniedza tikai 1998. gada otrajā ceturksnī. Ar 1998. gada 28. oktobra vēstuli Komisija Francijai norādīja, ka “pēc mūsu 1998. gada 21. oktobra sarunas, mūsu iepriekšējām tikšanās reizēm un precizējumiem, ko jūs sniedzāt savās 1998. gada 5. un 22. oktobra vēstulēs, ar prieku paziņoju jums, ka Zivsaimniecības ģenerāldirekcija ir gatava piekrist investīciju atsākšanai, kā jūs to plānojāt, proti, ļoti piesardzīgā veidā, dodot priekšroku operācijām par labu jaunajiem zvejniekiem, necenšoties palielināt jaudas un ievērojot POP mērķus.”

| (51) | No šīs vēstuļu apmaiņas varam secināt, ka Francija lieliski apzinājās, ka POP III starpmērķi nav sasniegti, un ka, neraugoties uz to, tika atļauts atbalsts jaunu kuģu iegādei. Tādējādi netika ievērots Regulas (EK) Nr. 3699/93 10. panta noteikums. No tā izriet, ka, piemērojot 1997. gada vadlīniju 2.2.3.1. punktu, atbalsts, kas piešķirts šajā laika posmā jaunu kuģu iegādei, ir nesaderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(51)

No šīs vēstuļu apmaiņas varam secināt, ka Francija lieliski apzinājās, ka POP III starpmērķi nav sasniegti, un ka, neraugoties uz to, tika atļauts atbalsts jaunu kuģu iegādei. Tādējādi netika ievērots Regulas (EK) Nr. 3699/93 10. panta noteikums. No tā izriet, ka, piemērojot 1997. gada vadlīniju 2.2.3.1. punktu, atbalsts, kas piešķirts šajā laika posmā jaunu kuģu iegādei, ir nesaderīgs ar kopējo tirgu.

| (52) | Formālās izskatīšanas procedūras uzsākšana attiecās uz atbalstu kuģu pārveidei un aprīkojumam, kas piešķirts laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, kad veiktie darbi izraisīja kuģa jaudas palielināšanos, jo, tāpat kā gadījumā ar atbalstu jaunu kuģu iegādei, šāda veida atbalsts neiekļaujas POP mērķos. |
| --- | --- |

(52)

Formālās izskatīšanas procedūras uzsākšana attiecās uz atbalstu kuģu pārveidei un aprīkojumam, kas piešķirts laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, kad veiktie darbi izraisīja kuģa jaudas palielināšanos, jo, tāpat kā gadījumā ar atbalstu jaunu kuģu iegādei, šāda veida atbalsts neiekļaujas POP mērķos.

| (53) | Nacionālās asamblejas ziņojumā (I.C.1.b punkts) minēts atbalsts kuģu modernizācijai. Tādā pašā veidā, kā tika norādīts, ka uzbūvēti 10 zvejas kuģi, minēts arī, ka “[...] 38 kuģiem ir veikta pārveide un uzstādīts dažāds aprīkojums, [...]”. Tādējādi ir acīmredzams, ka šajā laika posmā ir ticis piešķirts atbalsts modernizācijai. |
| --- | --- |

(53)

Nacionālās asamblejas ziņojumā (I.C.1.b punkts) minēts atbalsts kuģu modernizācijai. Tādā pašā veidā, kā tika norādīts, ka uzbūvēti 10 zvejas kuģi, minēts arī, ka “[...] 38 kuģiem ir veikta pārveide un uzstādīts dažāds aprīkojums, [...]”. Tādējādi ir acīmredzams, ka šajā laika posmā ir ticis piešķirts atbalsts modernizācijai.

| (54) | Korsikas reģiona secīgie lēmumi skaidri paredzēja, ka atbalsta mērķis var būt aprīkošana ar “dzinēju, kura jauda pielāgota kuģa izmēriem”. Šis izteiciens nepārprotami pasvītro, ka modernizācija varēja attiekties uz jaudīgāka dzinēja iegādi. Bez tam, tāpat kā gadījumā ar atbalstu kuģu iegādei, Francija nav minējusi nekādus apsvērumus par prezumpciju, kas figurē Komisijas 2001. gada 30. oktobra vēstulē un saskaņā ar kuru šajā laika posmā ir ticis piešķirts atbalsts, kura mērķis ir motora pirkšana, kuram ir lielāka jauda nekā iepriekšējam. Tādējādi ir jāuzskata, ka atbalsts modernizācijai, kas izraisa jaudas palielināšanos, ir reāli ticis piešķirts dažos īpašos gadījumos. |
| --- | --- |

(54)

Korsikas reģiona secīgie lēmumi skaidri paredzēja, ka atbalsta mērķis var būt aprīkošana ar “dzinēju, kura jauda pielāgota kuģa izmēriem”. Šis izteiciens nepārprotami pasvītro, ka modernizācija varēja attiekties uz jaudīgāka dzinēja iegādi. Bez tam, tāpat kā gadījumā ar atbalstu kuģu iegādei, Francija nav minējusi nekādus apsvērumus par prezumpciju, kas figurē Komisijas 2001. gada 30. oktobra vēstulē un saskaņā ar kuru šajā laika posmā ir ticis piešķirts atbalsts, kura mērķis ir motora pirkšana, kuram ir lielāka jauda nekā iepriekšējam. Tādējādi ir jāuzskata, ka atbalsts modernizācijai, kas izraisa jaudas palielināšanos, ir reāli ticis piešķirts dažos īpašos gadījumos.

| (55) | Tādā pašā veidā kā attiecībā uz atbalstu būvei, 1997. gada vadlīniju 2.2.3.2. punktā norāda, ka “atbalsts aktīvu zvejas kuģu modernizācijai var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu pie nosacījumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 3699/93 7. un 10. pantā un III pielikumā (1.4. punkts) [...]”. Regulas (EK) Nr. 3699/93 10. panta 2. punkts paredzēja, ka “dalībvalstis var veikt pasākumus par labu zvejas kuģu modernizācijai; šie pasākumi ir pakļauti 1. punktā minētajiem nosacījumiem [kuģu būve], ja investīcijas var izraisīt zvejas pasākumu palielināšanos.” |
| --- | --- |

(55)

Tādā pašā veidā kā attiecībā uz atbalstu būvei, 1997. gada vadlīniju 2.2.3.2. punktā norāda, ka “atbalsts aktīvu zvejas kuģu modernizācijai var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu pie nosacījumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 3699/93 7. un 10. pantā un III pielikumā (1.4. punkts) [...]”. Regulas (EK) Nr. 3699/93 10. panta 2. punkts paredzēja, ka “dalībvalstis var veikt pasākumus par labu zvejas kuģu modernizācijai; šie pasākumi ir pakļauti 1. punktā minētajiem nosacījumiem [kuģu būve], ja investīcijas var izraisīt zvejas pasākumu palielināšanos.”

| (56) | Tādējādi Regulas (EK) Nr. 3699/93 10. panta noteikums nav ticis ievērots. No tā izriet, ka, piemērojot 1997. gada vadlīniju 2.2.3.2. punktu, šajā laika posmā modernizācijai piešķirtais atbalsts gadījumā, ja minētā modernizācija noveda pie jaudas palielināšanās, bija nesaderīgs ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(56)

Tādējādi Regulas (EK) Nr. 3699/93 10. panta noteikums nav ticis ievērots. No tā izriet, ka, piemērojot 1997. gada vadlīniju 2.2.3.2. punktu, šajā laika posmā modernizācijai piešķirtais atbalsts gadījumā, ja minētā modernizācija noveda pie jaudas palielināšanās, bija nesaderīgs ar kopējo tirgu.

| (57) | Kā jau bija norādīts 39. apsvērumā, Francija iesniedza informāciju, parādot, ka vecuma kritērijs reāli ir ticis ievērots. Tādējādi šaubas, ko šajā sakarā izteica Komisija, uzsākot formālo izskatīšanas procedūru, vairs nepastāv. Tāpat ir arī attiecībā uz maksimālo iespējamā atbalsta likmi. |
| --- | --- |

(57)

Kā jau bija norādīts 39. apsvērumā, Francija iesniedza informāciju, parādot, ka vecuma kritērijs reāli ir ticis ievērots. Tādējādi šaubas, ko šajā sakarā izteica Komisija, uzsākot formālo izskatīšanas procedūru, vairs nepastāv. Tāpat ir arī attiecībā uz maksimālo iespējamā atbalsta likmi.

| (58) | Kas attiecas uz pienākumu rezervēt šo atbalsta veidu jauno zvejnieku pirmās iekārtošanās pasākumiem vai kuģa aizstāšanai tā pilnīga zaudējuma gadījumā, jāpiebilst, ka Francija savā 2001. gada 21. decembra vēstulē arī norādīja, ka šajā ziņā šīs kategorijas atbalsta piešķiršana ir notikusi, ievērojot spēkā esošos Kopienas nosacījumus. Līdz ar to šī atbalsta kategorija var tikt uzskatīta par saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(58)

Kas attiecas uz pienākumu rezervēt šo atbalsta veidu jauno zvejnieku pirmās iekārtošanās pasākumiem vai kuģa aizstāšanai tā pilnīga zaudējuma gadījumā, jāpiebilst, ka Francija savā 2001. gada 21. decembra vēstulē arī norādīja, ka šajā ziņā šīs kategorijas atbalsta piešķiršana ir notikusi, ievērojot spēkā esošos Kopienas nosacījumus. Līdz ar to šī atbalsta kategorija var tikt uzskatīta par saderīgu ar kopējo tirgu.

| (59) | Saskaņā ar secīgajām vadlīniju versijām, atbalsts akvakultūrai ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja ir ievēroti regulas par Kopienas strukturālajiem pasākumiem zivsaimniecības nozarē noteikumi. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar secīgajām vadlīniju versijām, atbalsts akvakultūrai ir saderīgs ar kopējo tirgu, ja ir ievēroti regulas par Kopienas strukturālajiem pasākumiem zivsaimniecības nozarē noteikumi.

| (60) | Kā Francija norādīja savā 2001. gada 21. decembra vēstulē, “Atbalsta pasākumu rokasgrāmata” ņem vērā šos noteikumus, norādot arī, ka maksimālajai iespējamā atbalsta likmei jāņem vērā citas izcelsmes atbalsts. |
| --- | --- |

(60)

Kā Francija norādīja savā 2001. gada 21. decembra vēstulē, “Atbalsta pasākumu rokasgrāmata” ņem vērā šos noteikumus, norādot arī, ka maksimālajai iespējamā atbalsta likmei jāņem vērā citas izcelsmes atbalsts.

| (61) | Līdz ar to atbalsts, kas piešķirts par labu akvakultūrai, var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(61)

Līdz ar to atbalsts, kas piešķirts par labu akvakultūrai, var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu.

VI.   SECINĀJUMI

| (62) | Valsts atbalsts, ko Francija izveidojusi Korsikas reģionā ar Korsikas Asamblejas 1985. gada 29. marta Lēmumu Nr. 85/10a, secīgi grozot to ar 1990. gada 30. novembra (Nr. 90/99), 1991. gada 19. decembra (Nr. 91/1032), 1993. gada 23. februāra (Nr. 93/25), 1995. gada 9. marta (Nr. 95/16), 1995. gada 11. septembra (Nr. 95/79) un 1997. gada 11. aprīļa (Nr. 97/36) lēmumiem, ir nesaderīgs ar kopējo tirgu, ciktāl tas attiecas uz:






  — | atbalstu jaunu kuģu iegādei, kas piešķirts laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, |
| --- | --- | --- |

(62)

Valsts atbalsts, ko Francija izveidojusi Korsikas reģionā ar Korsikas Asamblejas 1985. gada 29. marta Lēmumu Nr. 85/10a, secīgi grozot to ar 1990. gada 30. novembra (Nr. 90/99), 1991. gada 19. decembra (Nr. 91/1032), 1993. gada 23. februāra (Nr. 93/25), 1995. gada 9. marta (Nr. 95/16), 1995. gada 11. septembra (Nr. 95/79) un 1997. gada 11. aprīļa (Nr. 97/36) lēmumiem, ir nesaderīgs ar kopējo tirgu, ciktāl tas attiecas uz:

—

atbalstu jaunu kuģu iegādei, kas piešķirts laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim,

| — | atbalstu pastāvošo kuģu pārveidei un aprīkojumam, kas piešķirts laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, kad veiktie darbi izraisīja jaudas palielināšanos. |
| --- | --- |

—

atbalstu pastāvošo kuģu pārveidei un aprīkojumam, kas piešķirts laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, kad veiktie darbi izraisīja jaudas palielināšanos.

| (63) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu, Francijai jāuzsāk šā atbalsta atgūšana. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 659/1999 14. pantu, Francijai jāuzsāk šā atbalsta atgūšana.

| (64) | Šāds atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu:






  — | atbalsts jaunu kuģu iegādei, kas piešķirts ārpus laika posma no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, |
| --- | --- | --- |

(64)

Šāds atbalsts ir saderīgs ar kopējo tirgu:

—

atbalsts jaunu kuģu iegādei, kas piešķirts ārpus laika posma no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim,

| — | atbalsts pastāvošo kuģu pārveidei un aprīkojumam, kas piešķirts ārpus laika posma no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, vai piešķirts šajā laika posmā, kad nav notikusi jaudas palielināšanās, |
| --- | --- |

—

atbalsts pastāvošo kuģu pārveidei un aprīkojumam, kas piešķirts ārpus laika posma no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, vai piešķirts šajā laika posmā, kad nav notikusi jaudas palielināšanās,

| — | atbalsts lietotu kuģu iegādei, |
| --- | --- |

—

atbalsts lietotu kuģu iegādei,

| — | atbalsts, kas piešķirts akvakultūrai, |
| --- | --- |

—

atbalsts, kas piešķirts akvakultūrai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atbalsta pasākumi, ko Francija īstenojusi Korsikas reģionā un kas ieviesti ar Korsikas Asamblejas 1985. gada 29. marta Lēmumu Nr. 85/10a, secīgi grozot to ar 1990. gada 30. novembra (Nr. 90/99), 1991. gada 19. decembra (Nr. 91/1032), 1993. gada 23. februāra (Nr. 93/25), 1995. gada 9. marta (Nr. 95/16), 1995. gada 11. septembra (Nr. 95/79) un 1997. gada 11. aprīļa (Nr. 97/36) lēmumiem, ir nesaderīgi ar kopējo tirgu, ciktāl tas attiecas uz:

| a) | atbalstu jaunu kuģu iegādei, kas piešķirts laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim; |
| --- | --- |

a)

atbalstu jaunu kuģu iegādei, kas piešķirts laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim;

| b) | atbalstu pastāvošo kuģu pārveidei un aprīkojumam, kas piešķirts laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, kad veiktie darbi izraisīja jaudas palielināšanos. |
| --- | --- |

b)

atbalstu pastāvošo kuģu pārveidei un aprīkojumam, kas piešķirts laika posmā no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, kad veiktie darbi izraisīja jaudas palielināšanos.

2. pants

Sekojošie atbalsta pasākumi, ko Francija īstenojusi Korsikas reģionā un kas ieviesti ar Korsikas Asamblejas lēmumu, kas minēts 1. pantā, ir saderīgi ar kopējo tirgu:

| a) | atbalsts jaunu kuģu iegādei, kas piešķirts ārpus laika posma no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim; |
| --- | --- |

a)

atbalsts jaunu kuģu iegādei, kas piešķirts ārpus laika posma no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim;

| b) | atbalsts pastāvošo kuģu pārveidei un aprīkojumam, kas piešķirts ārpus laika posma no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, vai piešķirts šajā laika posmā, kad nav notikusi jaudas palielināšanās; |
| --- | --- |

b)

atbalsts pastāvošo kuģu pārveidei un aprīkojumam, kas piešķirts ārpus laika posma no 1997. gada 1. janvāra līdz 1998. gada 28. oktobrim, vai piešķirts šajā laika posmā, kad nav notikusi jaudas palielināšanās;

| c) | atbalsts lietotu kuģu iegādei; |
| --- | --- |

c)

atbalsts lietotu kuģu iegādei;

| d) | atbalsts, kas piešķirts akvakultūrai no 1994. līdz 1999. gadam. |
| --- | --- |

d)

atbalsts, kas piešķirts akvakultūrai no 1994. līdz 1999. gadam.

3. pants

1.   Francija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu no 1. pantā minētā atbalsta izmantotājiem tos līdzekļus, kas nelikumīgi jau nodoti viņu rīcībā.

2.   To atgūšana notiek nekavējoties, saskaņā ar valsts likumdošanas procedūrām, ciktāl tās ļauj nekavējoties un efektīvi īstenot šo lēmumu. Atgūstamie atbalsta līdzekļi ietver sevī procentus, sākot ar dienu, kad tie nodoti atbalsta izmantotāju rīcībā, un līdz to atgūšanas dienai. Procentu likmes tiek aprēķinātas un piemērotas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu (17).

4. pants

Divu mēnešu laikā, skaitot no šā lēmuma paziņošanas dienas, Francija informē Komisiju par pasākumiem, ko tā veikusi, lai to īstenotu.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2004. gada 14. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  Ziņojums ir pieejams Nacionālās asamblejas tīmekļa vietnē: http://www.assemblee-nationale.fr/dossiers/corse.asp

1

(2)  OV C 25, 29.1.2002., 2. lpp.

2

(3)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp. Grozījumi regulā izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

3

(4)  OV C 19, 20.1.2001., 7. lpp.

4

(5)  OV C 268, 19.10.1985., 2. lpp.

5

(6)  OV C 313, 8.12.1988., 21. lpp.

6

(7)  OV C 152, 17.6.1992., 2. lpp.

7

(8)  OV C 260, 17.9.1994., 3. lpp.

8

(9)  OV C 100, 17.3.1997., 12. lpp.

9

(10)  OV L 290, 22.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3733/85 (OV L 361, 31.12.1985., 78. lpp.).

10

(11)  OV L 376, 31.12.1986., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3946/92 (OV L 401, 31.12.1992., 1. lpp.).

11

(12)  OV L 346, 31.12.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 25/97 (OV L 6, 10.1.1997., 7. lpp.).

12

(13)  OV L 312, 20.11.1998., 19. lpp.

13

(14)  Komisijas 1992. gada 21. decembra Lēmums Nr. 92/588/EEK par Francijas zvejas flotes ilgtermiņa orientācijas programmu 1993.–1996. gada periodam saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 4028/86 (OV L 401, 31.12.1992., 3. lpp.). Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 95/238/EK (OV L 166, 15.7.1995., 1. lpp.).

14

(15)  Sk. 33. apsvērumu.

15

(16)  Ibidem.

16

Ibidem.

(17)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

17

---

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/49

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2004. gada 14. jūlijs)

par dažiem atbalsta pasākumiem akvakultūras produktu ražotājiem un zvejniekiem, ko īsteno Francija

(izziņots ar dokumenta numuru K(2004) 2588)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/239/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

pēc ieinteresēto pušu uzaicināšanas iesniegt to apsvērumus saskaņā ar minēto pantu,

tā kā:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Ar 2000. gada 21. jūnija vēstuli Francija informēja Komisiju par kompensācijas pasākumiem, ko tā pieņēmusi par labu zvejniekiem un akvakultūras produktu ražotājiem, kuri cietuši zaudējumus, no vienas puses, sakarā ar ogļūdeņražu piesārņojumu, ko izraisīja kuģa Erika katastrofa Gaskoņas līcī 1999. gada 12. decembrī, un, no otras puses, sakarā ar neparasti stipro vētru 1999. gada 27. –28. decembrī. Pēc Komisijas pieprasījuma tika nosūtītas papildu ziņas ar 2000. gada 28. novembra, 2001. gada 6. aprīļa un 13. augusta vēstulēm. Tā kā šie pasākumi tika īstenoti, pirms Komisija izteikusies par to saderību ar kopējo tirgu, tad materiāli tika reģistrēti kā nepaziņota atbalsta shēma ar numuru NN 80/2000. |
| --- | --- |

(1)

Ar 2000. gada 21. jūnija vēstuli Francija informēja Komisiju par kompensācijas pasākumiem, ko tā pieņēmusi par labu zvejniekiem un akvakultūras produktu ražotājiem, kuri cietuši zaudējumus, no vienas puses, sakarā ar ogļūdeņražu piesārņojumu, ko izraisīja kuģa Erika katastrofa Gaskoņas līcī 1999. gada 12. decembrī, un, no otras puses, sakarā ar neparasti stipro vētru 1999. gada 27. –28. decembrī. Pēc Komisijas pieprasījuma tika nosūtītas papildu ziņas ar 2000. gada 28. novembra, 2001. gada 6. aprīļa un 13. augusta vēstulēm. Tā kā šie pasākumi tika īstenoti, pirms Komisija izteikusies par to saderību ar kopējo tirgu, tad materiāli tika reģistrēti kā nepaziņota atbalsta shēma ar numuru NN 80/2000.

| (2) | Ar 2001. gada 11. decembra vēstuli Komisija informēja Franciju par savu lēmumu: no vienas puses, uzskatīt dažus no paredzētajiem pasākumiem par saderīgiem ar kopējo tirgu un, no otras puses, uzsākt formālu izskatīšanas procedūru, ko paredz Līguma 88. panta 2. punkts, attiecībā uz citiem pasākumiem. Francija savus apsvērumus darīja zināmus ar 2002. gada 5. marta atbildes vēstuli. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2001. gada 11. decembra vēstuli Komisija informēja Franciju par savu lēmumu: no vienas puses, uzskatīt dažus no paredzētajiem pasākumiem par saderīgiem ar kopējo tirgu un, no otras puses, uzsākt formālu izskatīšanas procedūru, ko paredz Līguma 88. panta 2. punkts, attiecībā uz citiem pasākumiem. Francija savus apsvērumus darīja zināmus ar 2002. gada 5. marta atbildes vēstuli.

| (3) | Komisijas lēmums par formālas izskatīšanas procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija uzaicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus par aplūkojamajiem pasākumiem. Komisija nav saņēmusi nekādus apsvērumus. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas lēmums par formālas izskatīšanas procedūras uzsākšanu tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī
   (1). Komisija uzaicināja ieinteresētās puses iesniegt savus apsvērumus par aplūkojamajiem pasākumiem. Komisija nav saņēmusi nekādus apsvērumus.

II.   APRAKSTS

| (4) | Pasākumi, kuri ir šīs lietas objekts un par kuriem uzsākta formālā izskatīšanas procedūra, ir šādi:






  1) | pasākumi par labu Finistēras, Morbiānas, Atlantijas Luāras, Vandejas, Piejūras Šarantas un Žirondas departamentu (tālāk tekstā – “Atlantijas piekrastes departamenti no Finistēras līdz Žirondai”) akvakultūras produktu ražotājiem:






  — | atbrīvošana no sociālajiem maksājumiem 2000. gada pirmajā ceturksnī (vai vidējā ceturksnī), |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Pasākumi, kuri ir šīs lietas objekts un par kuriem uzsākta formālā izskatīšanas procedūra, ir šādi:

1)

pasākumi par labu Finistēras, Morbiānas, Atlantijas Luāras, Vandejas, Piejūras Šarantas un Žirondas departamentu (tālāk tekstā – “Atlantijas piekrastes departamenti no Finistēras līdz Žirondai”) akvakultūras produktu ražotājiem:

—

atbrīvošana no sociālajiem maksājumiem 2000. gada pirmajā ceturksnī (vai vidējā ceturksnī),

| — | finanšu maksājumu atvieglojumi; |
| --- | --- |

—

finanšu maksājumu atvieglojumi;

| 2) | papildu pasākumi par labu akvakultūras produktu ražotājiem un zvejniekiem visā Francijā:






  — | sociālo maksājumu papildu atvieglojumi visiem Francijas Eiropas daļas un aizjūras departamentu akvakultūras produktu ražotājiem (laikā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. jūlijam) un zvejniekiem (laikā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. oktobrim), |
| --- | --- | --- |

2)

papildu pasākumi par labu akvakultūras produktu ražotājiem un zvejniekiem visā Francijā:

—

sociālo maksājumu papildu atvieglojumi visiem Francijas Eiropas daļas un aizjūras departamentu akvakultūras produktu ražotājiem (laikā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. jūlijam) un zvejniekiem (laikā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. oktobrim),

| — | visu akvakultūras produktu ražotāju atbrīvošana no nomas maksas par 2000. gadu; pieņemot lēmumu par formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu, Komisija uzskatīja, ka minētā atbrīvošana tiek piemērota vienīgi Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai, taču vēlāk izrādījās, ka šis pasākums bija vispārējs papildu pasākums, kas tika piemērots visiem Francijas Eiropas daļas un aizjūras departamentu ražotājiem. |
| --- | --- |

—

visu akvakultūras produktu ražotāju atbrīvošana no nomas maksas par 2000. gadu; pieņemot lēmumu par formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu, Komisija uzskatīja, ka minētā atbrīvošana tiek piemērota vienīgi Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai, taču vēlāk izrādījās, ka šis pasākums bija vispārējs papildu pasākums, kas tika piemērots visiem Francijas Eiropas daļas un aizjūras departamentu ražotājiem.

| (5) | Komisija atgādina, ka pasākumi, kuri tika uzskatīti par saderīgiem ar kopējo tirgu un par kuriem Francija tika informēta ar 2001. gada 11. decembra vēstuli, attiecās uz uzņēmumiem Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai, un bija šādi:






  — | pasākumi par labu akvakultūras produktu ražotājiem: katastrofu piemeklētas lauksaimniecības režīma īstenošana, finansiāls atbalsts iekārtu un krājumu atjaunošanai, FIPOL (Starptautiskais kompensāciju fonds par zaudējumiem, ko izraisījis ogļūdeņražu piesārņojums) kompensāciju avansu izmaksa, |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisija atgādina, ka pasākumi, kuri tika uzskatīti par saderīgiem ar kopējo tirgu un par kuriem Francija tika informēta ar 2001. gada 11. decembra vēstuli, attiecās uz uzņēmumiem Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai, un bija šādi:

—

pasākumi par labu akvakultūras produktu ražotājiem: katastrofu piemeklētas lauksaimniecības režīma īstenošana, finansiāls atbalsts iekārtu un krājumu atjaunošanai, FIPOL (Starptautiskais kompensāciju fonds par zaudējumiem, ko izraisījis ogļūdeņražu piesārņojums) kompensāciju avansu izmaksa,

| — | pasākumi par labu zvejniekiem: finansiāls atbalsts vētras laikā pazudušo vai bojāto kuģu un zvejas iekārtu atjaunošanai, FIPOL kompensāciju avansu izmaksa, fiksēts pabalsts par negūtajiem ienākumiem vētras laikā ciesto zaudējumu rezultātā. |
| --- | --- |

—

pasākumi par labu zvejniekiem: finansiāls atbalsts vētras laikā pazudušo vai bojāto kuģu un zvejas iekārtu atjaunošanai, FIPOL kompensāciju avansu izmaksa, fiksēts pabalsts par negūtajiem ienākumiem vētras laikā ciesto zaudējumu rezultātā.

A.   Pasākumi par labu akvakultūras produktu ražotājiem Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai

1.   Atbrīvošana no sociālajiem maksājumiem 2000. gada pirmajā ceturksnī (vai vidējā ceturksnī)

| (6) | Šis pasākums paredzēts divām akvakultūras produktu ražotāju kategorijām: no vienas puses, tiem, kuru krājumi un ekspluatācijas iekārtas cieta zaudējumus sakarā ar 1999. gada vētru un kuri saņēma atbalstu krājumu atjaunošanai, un, no otras puses, tiem, kuri cieta zaudējumus sakarā ar ogļūdeņražu piesārņojumu no kuģa Erika un kuriem izmaksāja FIPOL kompensāciju avansu. |
| --- | --- |

(6)

Šis pasākums paredzēts divām akvakultūras produktu ražotāju kategorijām: no vienas puses, tiem, kuru krājumi un ekspluatācijas iekārtas cieta zaudējumus sakarā ar 1999. gada vētru un kuri saņēma atbalstu krājumu atjaunošanai, un, no otras puses, tiem, kuri cieta zaudējumus sakarā ar ogļūdeņražu piesārņojumu no kuģa Erika un kuriem izmaksāja FIPOL kompensāciju avansu.

| (7) | Runa bija par pasākumu ar precīzu mērķi, kas tiek īstenots, ņemot vērā uzņēmuma stāvokli. Tas paredzēts vienam, diviem vai trijiem mēnešiem atkarībā no tā, cik nopietnus zaudējumus cietis uzņēmums. Uz noteikto laiku posmu tas tika pilnībā atbrīvots no sociālajiem maksājumiem. |
| --- | --- |

(7)

Runa bija par pasākumu ar precīzu mērķi, kas tiek īstenots, ņemot vērā uzņēmuma stāvokli. Tas paredzēts vienam, diviem vai trijiem mēnešiem atkarībā no tā, cik nopietnus zaudējumus cietis uzņēmums. Uz noteikto laiku posmu tas tika pilnībā atbrīvots no sociālajiem maksājumiem.

| (8) | Iesniegumus izskatīja “departamentu kompensācijas komitejas”, kas tika izveidotas katrā no attiecīgajiem departamentiem prefekta vadībā un ar ieinteresēto iestāžu, profesionālo organizāciju, banku un apdrošināšanas kompāniju piedalīšanos. Palīdzības saņēmēju sarakstu sastādīja jūras zvejniecības un jūras kultūru direkcija pēc departamentu prefektu priekšlikuma. Tajā bija 1 476 uzņēmumi. Summa, no kuras nomaksas tie tika atbrīvoti, sasniedza 0,87 miljonus euro. |
| --- | --- |

(8)

Iesniegumus izskatīja “departamentu kompensācijas komitejas”, kas tika izveidotas katrā no attiecīgajiem departamentiem prefekta vadībā un ar ieinteresēto iestāžu, profesionālo organizāciju, banku un apdrošināšanas kompāniju piedalīšanos. Palīdzības saņēmēju sarakstu sastādīja jūras zvejniecības un jūras kultūru direkcija pēc departamentu prefektu priekšlikuma. Tajā bija 1 476 uzņēmumi. Summa, no kuras nomaksas tie tika atbrīvoti, sasniedza 0,87 miljonus euro.

2.   Finanšu maksājumu atvieglojumi

| (9) | Šis pasākums attiecās uz tiem pašiem uzņēmumiem, kuri kas minēti 6.–8. punktā. Tas paredzēja individuālo parāda pārstrukturēšanas plānu ietvaros segt daļu no vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumu un ekspluatācijas konsolidācijas aizdevumu procentiem, kuru nomaksas termiņš ir beidzies vai beigsies 2000., 2001. un 2002. gadā. Saskaņā ar to, ko Francija norādījusi savā 2001. gada 13. augusta vēstulē, šo pasākumu mērķis bija atvieglot minēto notikumu (vētra un jūras piesārņojums ar naftas produktiem) ietekmēto uzņēmumu finansiālos izdevumus. |
| --- | --- |

(9)

Šis pasākums attiecās uz tiem pašiem uzņēmumiem, kuri kas minēti 6.–8. punktā. Tas paredzēja individuālo parāda pārstrukturēšanas plānu ietvaros segt daļu no vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumu un ekspluatācijas konsolidācijas aizdevumu procentiem, kuru nomaksas termiņš ir beidzies vai beigsies 2000., 2001. un 2002. gadā. Saskaņā ar to, ko Francija norādījusi savā 2001. gada 13. augusta vēstulē, šo pasākumu mērķis bija atvieglot minēto notikumu (vētra un jūras piesārņojums ar naftas produktiem) ietekmēto uzņēmumu finansiālos izdevumus.

| (10) | Materiāli bija jāiesniedz ne vēlāk kā līdz 2000. gada 1. aprīlim. Tos izskatīja departamentu jūras lietu direkcijas un iesniedza kompensācijas komitejām. Atbalsta summa tika precizēta saskaņā ar lokāli definētiem kritērijiem. Kompensācijas komitejām it īpaši bija jāņem vērā, cik nopietni ir 1999./2000. gada ziemā reāli konstatētie zaudējumi, uzņēmuma parāds un nestabilitāte, divu pēdējo finanšu gadu ekspluatācijas ieņēmumi, iespējamie ārējie ieņēmumi, ko ieinteresētie uzņēmumi varēja izmantot tajā pašā laika posmā, kā arī attiecīgā uzņēmuma dzīvotspēja. Īpaša palīdzība tika prasīta no attiecīgo uzņēmumu kreditoriem (bankas un piegādātāji). Atbalsta summa nevarēja pārsniegt 48 000 Francijas franku (FRF) (proti, 7 317 euro), izņemot īpaši kritisku situāciju, ko novērtējusi kompensācijas komiteja, pamatojot šo griestu palielināšanu līdz 62 000 FRF (9 451 euro). |
| --- | --- |

(10)

Materiāli bija jāiesniedz ne vēlāk kā līdz 2000. gada 1. aprīlim. Tos izskatīja departamentu jūras lietu direkcijas un iesniedza kompensācijas komitejām. Atbalsta summa tika precizēta saskaņā ar lokāli definētiem kritērijiem. Kompensācijas komitejām it īpaši bija jāņem vērā, cik nopietni ir 1999./2000. gada ziemā reāli konstatētie zaudējumi, uzņēmuma parāds un nestabilitāte, divu pēdējo finanšu gadu ekspluatācijas ieņēmumi, iespējamie ārējie ieņēmumi, ko ieinteresētie uzņēmumi varēja izmantot tajā pašā laika posmā, kā arī attiecīgā uzņēmuma dzīvotspēja. Īpaša palīdzība tika prasīta no attiecīgo uzņēmumu kreditoriem (bankas un piegādātāji). Atbalsta summa nevarēja pārsniegt 48 000 Francijas franku (FRF) (proti, 7 317 euro), izņemot īpaši kritisku situāciju, ko novērtējusi kompensācijas komiteja, pamatojot šo griestu palielināšanu līdz 62 000 FRF (9 451 euro).

| (11) | Minētās procedūras ietvaros izstrādātie individuālie parāda pārstrukturēšanas plāni ļāva izstrādāt vienošanos, ko apstiprināja visas iesaistītās puses un kas ļāva noteikt ikvienas puses ieguldījumu tās īstenošanā. Lēmumu par atbalsta piešķiršanu pieņēma departamenta prefekts. Kopējā atbalsta summa bija apmēram 8 miljoni FRF (1,2 miljoni euro) 1 083 uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(11)

Minētās procedūras ietvaros izstrādātie individuālie parāda pārstrukturēšanas plāni ļāva izstrādāt vienošanos, ko apstiprināja visas iesaistītās puses un kas ļāva noteikt ikvienas puses ieguldījumu tās īstenošanā. Lēmumu par atbalsta piešķiršanu pieņēma departamenta prefekts. Kopējā atbalsta summa bija apmēram 8 miljoni FRF (1,2 miljoni euro) 1 083 uzņēmumiem.

B.   Papildu pasākumi

| (12) | Papildus jau aprakstītajiem pasākumiem, neatkarīgi no tā, vai runa ir par pasākumiem, attiecībā uz kuriem uzsākta formāla izskatīšanas procedūra, vai tiem, par kuriem Komisija jau izteikusi pozitīvu viedokli, un, pēc Francijas domām, lai cīnītos ar problēmām zvejniecības un akvakultūras nozarē, kas vienlaikus sadūrās ar grūtībām, ko radīja vētra un jūras piesārņojums ar naftas produktiem, un lai ņemtu vērā šīs nozares uzņēmumu ciestos zaudējumus sakarā ar tirgus situācijas pasliktināšanos, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrs pieņēma lēmumu ļaut šiem uzņēmumiem izmantot papildu pasākumus. |
| --- | --- |

(12)

Papildus jau aprakstītajiem pasākumiem, neatkarīgi no tā, vai runa ir par pasākumiem, attiecībā uz kuriem uzsākta formāla izskatīšanas procedūra, vai tiem, par kuriem Komisija jau izteikusi pozitīvu viedokli, un, pēc Francijas domām, lai cīnītos ar problēmām zvejniecības un akvakultūras nozarē, kas vienlaikus sadūrās ar grūtībām, ko radīja vētra un jūras piesārņojums ar naftas produktiem, un lai ņemtu vērā šīs nozares uzņēmumu ciestos zaudējumus sakarā ar tirgus situācijas pasliktināšanos, lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrs pieņēma lēmumu ļaut šiem uzņēmumiem izmantot papildu pasākumus.

1.   Visu akvakultūras produktu ražotāju atbrīvošana no nomas maksas par 2000. gadu

| (13) | Saskaņā ar informāciju, ko Francija sniedza savā 2000. gada 21. jūnija vēstulē, proti, pirms lēmuma par formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu, atbrīvošana no nomas maksas par 2000. gadu tika piešķirta valsts jūras īpašumu jūras kultūru koncesijām un atļaujām ūdens ņemšanai privātā īpašumā esošu zemes gabalu apgādei. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar informāciju, ko Francija sniedza savā 2000. gada 21. jūnija vēstulē, proti, pirms lēmuma par formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu, atbrīvošana no nomas maksas par 2000. gadu tika piešķirta valsts jūras īpašumu jūras kultūru koncesijām un atļaujām ūdens ņemšanai privātā īpašumā esošu zemes gabalu apgādei.

| (14) | 2002. gada 5. marta vēstulē, ar kuru Francija darīja zināmus savus komentārus par procedūras uzsākšanu, tā norāda, ka šis pasākums ietilpa papildus atvieglojumu pasākumos par labu visiem Francijas Eiropas daļas un aizjūras departamentu akvakultūras produktu ražotājiem. |
| --- | --- |

(14)

2002. gada 5. marta vēstulē, ar kuru Francija darīja zināmus savus komentārus par procedūras uzsākšanu, tā norāda, ka šis pasākums ietilpa papildus atvieglojumu pasākumos par labu visiem Francijas Eiropas daļas un aizjūras departamentu akvakultūras produktu ražotājiem.

| (15) | Pēc Komisijas pieprasījuma Francija ar 2002. gada 24. septembra vēstuli apstiprināja, ka ar 2000. gada 12. septembra lēmumu šī atbrīvošana ir tikusi paplašināta, attiecinot to uz visiem jūras kultūru audzētājiem. |
| --- | --- |

(15)

Pēc Komisijas pieprasījuma Francija ar 2002. gada 24. septembra vēstuli apstiprināja, ka ar 2000. gada 12. septembra lēmumu šī atbrīvošana ir tikusi paplašināta, attiecinot to uz visiem jūras kultūru audzētājiem.

| (16) | Šīs atbrīvošanas summa sasniedza 3,81 miljonu euro. |
| --- | --- |

(16)

Šīs atbrīvošanas summa sasniedza 3,81 miljonu euro.

2.   Sociālo maksājumu atvieglojumi par labu akvakultūras produktu ražotājiem un zvejniekiem

| (17) | Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrs ar diviem apkārtrakstiem, viens no kuriem datēts ar 2000. gada 15. aprīli un otrs ar 2000. gada 13. jūliju, paziņoja savu lēmumu ļaut visiem nozares uzņēmumiem izmantot 50 % atlaidi sociālajiem maksājumiem laika posmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. jūlijam akvakultūras produktu ražotājiem un laika posmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. oktobrim zvejniekiem. |
| --- | --- |

(17)

Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrs ar diviem apkārtrakstiem, viens no kuriem datēts ar 2000. gada 15. aprīli un otrs ar 2000. gada 13. jūliju, paziņoja savu lēmumu ļaut visiem nozares uzņēmumiem izmantot 50 % atlaidi sociālajiem maksājumiem laika posmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. jūlijam akvakultūras produktu ražotājiem un laika posmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. oktobrim zvejniekiem.

| (18) | Šī atlaide attiecās uz darba devēja un darba ņēmēja daļu un tika piemērota visiem Francijas Eiropas daļas un aizjūras departamentu zvejniekiem un akvakultūras produktu ražotājiem. |
| --- | --- |

(18)

Šī atlaide attiecās uz darba devēja un darba ņēmēja daļu un tika piemērota visiem Francijas Eiropas daļas un aizjūras departamentu zvejniekiem un akvakultūras produktu ražotājiem.

| (19) | Atlaides nosacījumi bija atšķirīgi atkarībā no tā, vai runa bija par maksājumiem, kas tiek pārskaitīti Nacionālajai Jūras Kara flotes invalīdu iestādei ENIM (Etablissement national des invalides de la marine) vai Lauksaimniecības savstarpējās sociālās apdrošināšanas sabiedrībai MSA (Mutualité sociale agricole). |
| --- | --- |

(19)

Atlaides nosacījumi bija atšķirīgi atkarībā no tā, vai runa bija par maksājumiem, kas tiek pārskaitīti Nacionālajai Jūras Kara flotes invalīdu iestādei ENIM (Etablissement national des invalides de la marine) vai Lauksaimniecības savstarpējās sociālās apdrošināšanas sabiedrībai MSA (Mutualité sociale agricole).

| (20) | Maksājumiem, kas pārskaitīti ENIM, atlaides līmenis bija 50 % gan darba ņēmēja, gan darba devēja daļai. Tomēr īpašā gadījumā – kuģiem, kuriem netiek piemērots daļu atalgojuma veids, darba devēja daļa tika segta 75 % līmenī. Saskaņā ar Francijas teikto, šis dažādais līmenis izskaidrojams ar apstākli, ka daļu atalgojuma gadījumā pastāv cieša finansiālā solidaritāte starp aprīkojumu un ekipāžu attiecībā uz grūtībām, ar kādām jāsastopas zvejniecības procesā, jo īpaši sakarā ar apgrozījuma samazināšanos, bet rūpnieciskā aprīkojuma gadījumā, kuram šis atalgojuma veids nepastāv, uz aprīkojumu faktiski tiek attiecināta lielākā daļa no ekonomiskajām grūtībām. |
| --- | --- |

(20)

Maksājumiem, kas pārskaitīti ENIM, atlaides līmenis bija 50 % gan darba ņēmēja, gan darba devēja daļai. Tomēr īpašā gadījumā – kuģiem, kuriem netiek piemērots daļu atalgojuma veids, darba devēja daļa tika segta 75 % līmenī. Saskaņā ar Francijas teikto, šis dažādais līmenis izskaidrojams ar apstākli, ka daļu atalgojuma gadījumā pastāv cieša finansiālā solidaritāte starp aprīkojumu un ekipāžu attiecībā uz grūtībām, ar kādām jāsastopas zvejniecības procesā, jo īpaši sakarā ar apgrozījuma samazināšanos, bet rūpnieciskā aprīkojuma gadījumā, kuram šis atalgojuma veids nepastāv, uz aprīkojumu faktiski tiek attiecināta lielākā daļa no ekonomiskajām grūtībām.

| (21) | Kas attiecas uz maksājumiem, kas pienākas MSA un ko veic akvakultūras produktu ražotāji, kurus sedz šis režīms, tad atvieglojumu nosacījumi bija definēti Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas 2000. gada 25. aprīļa apkārtrakstā. Atvieglojumi atbilda to personīgo maksājumu segšanai 50 % līmenī, kas jāveic uzņēmuma pārvaldniekiem un vadītājiem un kas attiecas uz trim divpadsmitajām no 1999. gada veicamajiem maksājumiem un maksājumiem, kas viņiem jāizdara par darba ņēmējiem – par to algām trijos pēdējos 1999. gada mēnešos. |
| --- | --- |

(21)

Kas attiecas uz maksājumiem, kas pienākas MSA un ko veic akvakultūras produktu ražotāji, kurus sedz šis režīms, tad atvieglojumu nosacījumi bija definēti Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas 2000. gada 25. aprīļa apkārtrakstā. Atvieglojumi atbilda to personīgo maksājumu segšanai 50 % līmenī, kas jāveic uzņēmuma pārvaldniekiem un vadītājiem un kas attiecas uz trim divpadsmitajām no 1999. gada veicamajiem maksājumiem un maksājumiem, kas viņiem jāizdara par darba ņēmējiem – par to algām trijos pēdējos 1999. gada mēnešos.

| (22) | Šo atbrīvojumu summa bija 119 miljoni FRF (18,2 miljoni euro). |
| --- | --- |

(22)

Šo atbrīvojumu summa bija 119 miljoni FRF (18,2 miljoni euro).

C.   Motīvi formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanai

| (23) | Sadaļās A un B aprakstītie pasākumi tika pieņemti pēc piesārņojuma, ko izraisīja tankkuģa Erika katastrofa 1999. gada 12. decembrī, un spēcīgās vētras 1999. gada 26. un 27. decembrī. |
| --- | --- |

(23)

Sadaļās A un B aprakstītie pasākumi tika pieņemti pēc piesārņojuma, ko izraisīja tankkuģa Erika katastrofa 1999. gada 12. decembrī, un spēcīgās vētras 1999. gada 26. un 27. decembrī.

| (24) | Tie tika analizēti saskaņā ar Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kas norāda, ka ir saderīga ar kopējo tirgu “palīdzība, ko sniedz, lai atlīdzinātu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi”. Tik tiešām, no vienas puses, piesārņojums, ko izraisīja tankkuģa Erika katastrofa, var tikt kvalificēts kā ārkārtējs notikums minētā panta nozīmē. No otras puses, 1999. gada 26. un 27. decembra vētra var tikt kvalificēta kā dabas katastrofa, ņemot vērā tās ārkārtīgo un neparasti lielo spēku. |
| --- | --- |

(24)

Tie tika analizēti saskaņā ar Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, kas norāda, ka ir saderīga ar kopējo tirgu “palīdzība, ko sniedz, lai atlīdzinātu kaitējumu, ko nodarījušas dabas katastrofas vai ārkārtēji notikumi”. Tik tiešām, no vienas puses, piesārņojums, ko izraisīja tankkuģa Erika katastrofa, var tikt kvalificēts kā ārkārtējs notikums minētā panta nozīmē. No otras puses, 1999. gada 26. un 27. decembra vētra var tikt kvalificēta kā dabas katastrofa, ņemot vērā tās ārkārtīgo un neparasti lielo spēku.

| (25) | Šajā kontekstā Komisijas uzdevums ir pārbaudīt, vai nav bijusi pārāk liela kompensācija par zaudējumiem, kas radušies minēto notikumu rezultātā. |
| --- | --- |

(25)

Šajā kontekstā Komisijas uzdevums ir pārbaudīt, vai nav bijusi pārāk liela kompensācija par zaudējumiem, kas radušies minēto notikumu rezultātā.

1.   Pasākumi par labu akvakultūras produktu ražotājiem Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai

| (26) | Pasākumi, par kuriem uzsākta formālā izskatīšanas procedūra, ir atbrīvošana no sociālajiem maksājumiem 2000. gada pirmajā ceturksnī (vai vidējā ceturksnī), finanšu maksājumu atvieglojumi un atbrīvošana no nomas maksas. |
| --- | --- |

(26)

Pasākumi, par kuriem uzsākta formālā izskatīšanas procedūra, ir atbrīvošana no sociālajiem maksājumiem 2000. gada pirmajā ceturksnī (vai vidējā ceturksnī), finanšu maksājumu atvieglojumi un atbrīvošana no nomas maksas.

| (27) | Atbrīvošana no sociālajiem maksājumiem tika īstenota pēc tam, kad kompensācijas komiteja bija izskatījusi uzņēmumu – potenciālo atbalsta saņēmēju – stāvokli. Atbrīvošanas ilgums tika noteikts no viena līdz trijiem mēnešiem atkarībā no ciestajiem zaudējumiem. Šī atbrīvošana nāca papildu citiem pieņemtajiem pasākumiem (katastrofu piemeklētas lauksaimniecības režīma īstenošana, finansiāls atbalsts iekārtu un krājumu atjaunošanai un kompensāciju avansu izmaksa, kas jāveic FIPOL). Balstoties uz saņemto informāciju, Komisija uzskatīja, ka tai nav iespēju pārbaudīt, vai vispārīgā gadījumā ar šādu atbrīvošanu no sociālajiem maksājumiem nav notikusi kompensācija, kas pārsniedz ciestos zaudējumus. |
| --- | --- |

(27)

Atbrīvošana no sociālajiem maksājumiem tika īstenota pēc tam, kad kompensācijas komiteja bija izskatījusi uzņēmumu – potenciālo atbalsta saņēmēju – stāvokli. Atbrīvošanas ilgums tika noteikts no viena līdz trijiem mēnešiem atkarībā no ciestajiem zaudējumiem. Šī atbrīvošana nāca papildu citiem pieņemtajiem pasākumiem (katastrofu piemeklētas lauksaimniecības režīma īstenošana, finansiāls atbalsts iekārtu un krājumu atjaunošanai un kompensāciju avansu izmaksa, kas jāveic FIPOL). Balstoties uz saņemto informāciju, Komisija uzskatīja, ka tai nav iespēju pārbaudīt, vai vispārīgā gadījumā ar šādu atbrīvošanu no sociālajiem maksājumiem nav notikusi kompensācija, kas pārsniedz ciestos zaudējumus.

| (28) | Arī finanšu maksājumu atvieglojumi nāca papildu citiem pieņemtajiem pasākumiem. Arī šajā gadījumā Komisijai nebija iespēju pārliecināties, vai vispārīgā gadījumā ar šādu atbrīvošanu no sociālajiem maksājumiem nav notikusi kompensācija, kas pārsniedz ciestos zaudējumus. |
| --- | --- |

(28)

Arī finanšu maksājumu atvieglojumi nāca papildu citiem pieņemtajiem pasākumiem. Arī šajā gadījumā Komisijai nebija iespēju pārliecināties, vai vispārīgā gadījumā ar šādu atbrīvošanu no sociālajiem maksājumiem nav notikusi kompensācija, kas pārsniedz ciestos zaudējumus.

| (29) | Arī atbrīvošana no nomas maksas nāca papildu citiem pieņemtajiem pasākumiem. Bez tam saskaņā ar informāciju, kas bija Komisijas rīcībā, šķiet, ka visi sešu attiecīgo departamentu akvakultūras produktu ražotāji ir izmantojuši šo pasākumu. Francija nenorādīja iemeslus, kuru dēļ šī atbrīvošana tika paplašināta, attiecinot to uz visiem profesijas pārstāvjiem minētajos departamentos. Tādēļ Komisija arī šajā gadījumā nevarēja pārbaudīt, vai vispārīgā gadījumā ar šādu atbrīvošanu no nomas maksas nav notikusi kompensācija, kas pārsniedz ciestos zaudējumus. |
| --- | --- |

(29)

Arī atbrīvošana no nomas maksas nāca papildu citiem pieņemtajiem pasākumiem. Bez tam saskaņā ar informāciju, kas bija Komisijas rīcībā, šķiet, ka visi sešu attiecīgo departamentu akvakultūras produktu ražotāji ir izmantojuši šo pasākumu. Francija nenorādīja iemeslus, kuru dēļ šī atbrīvošana tika paplašināta, attiecinot to uz visiem profesijas pārstāvjiem minētajos departamentos. Tādēļ Komisija arī šajā gadījumā nevarēja pārbaudīt, vai vispārīgā gadījumā ar šādu atbrīvošanu no nomas maksas nav notikusi kompensācija, kas pārsniedz ciestos zaudējumus.

| (30) | Ņemot vērā, ka Komisija nevarēja pārbaudīt, vai nav bijusi pārāk liela kompensācija, kas pārsniedz ciestos zaudējumus, šie dažādie pasākumi nav tikuši pasludināti par tādiem, kas saderīgi ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā, ka Komisija nevarēja pārbaudīt, vai nav bijusi pārāk liela kompensācija, kas pārsniedz ciestos zaudējumus, šie dažādie pasākumi nav tikuši pasludināti par tādiem, kas saderīgi ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

| (31) | Kas attiecas uz nepaziņoto atbalstu, šie pasākumi tika analizēti to vadlīniju gaismā, kas noteiktas valsts atbalsta izskatīšanai zvejniecības un akvakultūras nozarē (2), pieņemtas 1997. gadā un bija spēkā aplūkojamo notikumu laikā (tālāk tekstā: “1997. gada vadlīnijas”). Ņemot vērā, ka minētais atbalsts bija raksturojams kā atbalsts darbībai, Komisija piemēroja 1997. gada vadlīniju 1.2. punkta ceturtās daļas trešo ievilkumu, kas pasludina vispārīgu principu, saskaņā ar kuru atbalsts darbībai nav saderīgs ar kopējo tirgu. Ņemot vērā informāciju, kas bija Komisijas rīcībā, tā uzskatīja, ka pastāv šaubas par aplūkojamo pasākumu saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(31)

Kas attiecas uz nepaziņoto atbalstu, šie pasākumi tika analizēti to vadlīniju gaismā, kas noteiktas valsts atbalsta izskatīšanai zvejniecības un akvakultūras nozarē (2), pieņemtas 1997. gadā un bija spēkā aplūkojamo notikumu laikā (tālāk tekstā: “1997. gada vadlīnijas”). Ņemot vērā, ka minētais atbalsts bija raksturojams kā atbalsts darbībai, Komisija piemēroja 1997. gada vadlīniju 1.2. punkta ceturtās daļas trešo ievilkumu, kas pasludina vispārīgu principu, saskaņā ar kuru atbalsts darbībai nav saderīgs ar kopējo tirgu. Ņemot vērā informāciju, kas bija Komisijas rīcībā, tā uzskatīja, ka pastāv šaubas par aplūkojamo pasākumu saderību ar kopējo tirgu.

2.   Sociālo maksājumu papildu atvieglojumi par labu visiem akvakultūras produktu ražotājiem un zvejniekiem

| (32) | Saskaņā ar Francijas teikto papildu atvieglojumi par labu visiem Francijas Eiropas daļas un aizjūras departamentu akvakultūras produktu ražotājiem un zvejniekiem tika pieņemti, lai kompensētu ekonomisko kaitējumu, ko cieta nozares uzņēmumi sakarā ar tirgus situācijas pasliktināšanos, ko izraisīja sliktais jūras produktu tēls pēc kuģa Erika radītā piesārņojuma. |
| --- | --- |

(32)

Saskaņā ar Francijas teikto papildu atvieglojumi par labu visiem Francijas Eiropas daļas un aizjūras departamentu akvakultūras produktu ražotājiem un zvejniekiem tika pieņemti, lai kompensētu ekonomisko kaitējumu, ko cieta nozares uzņēmumi sakarā ar tirgus situācijas pasliktināšanos, ko izraisīja sliktais jūras produktu tēls pēc kuģa Erika radītā piesārņojuma.

| (33) | Sociālo maksājumu atvieglojumi attiecās uz laikposmu no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. jūlijam. |
| --- | --- |

(33)

Sociālo maksājumu atvieglojumi attiecās uz laikposmu no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. jūlijam.

| (34) | Saskaņā ar Francijas teikto, tirgus situācijas pasliktināšanās 2000. gada pirmajā pusgadā izraisīja mazumtirdzniecības kritumu gliemenēm par 9 % no kopapjoma un par 5 % no vērtības. Bez tam vētra atstāja negatīvas sekas uz visu ēdamo gliemeņu ražošanas nozari, bet Piejūras Šarantas departamentam Francijā ir centrālā loma austeru ražošanā. |
| --- | --- |

(34)

Saskaņā ar Francijas teikto, tirgus situācijas pasliktināšanās 2000. gada pirmajā pusgadā izraisīja mazumtirdzniecības kritumu gliemenēm par 9 % no kopapjoma un par 5 % no vērtības. Bez tam vētra atstāja negatīvas sekas uz visu ēdamo gliemeņu ražošanas nozari, bet Piejūras Šarantas departamentam Francijā ir centrālā loma austeru ražošanā.

| (35) | Tomēr Francija nesniedza nekādu informāciju par saikni starp ekonomiskā kaitējuma apjomu, kas būtu nodarīts visiem gliemeņu ražotājiem sakarā ar jūras piesārņojumu ar naftas produktiem, un summu, kāda ir atbrīvošanai no sociālajiem maksājumiem aplūkotajā laika posmā. Līdz ar to Komisijai nebija iespēju pārbaudīt, vai šī atbrīvošana atbilst nodarītā kaitējuma apjomam un ka nav bijis pārāk lielas kompensācijas. |
| --- | --- |

(35)

Tomēr Francija nesniedza nekādu informāciju par saikni starp ekonomiskā kaitējuma apjomu, kas būtu nodarīts visiem gliemeņu ražotājiem sakarā ar jūras piesārņojumu ar naftas produktiem, un summu, kāda ir atbrīvošanai no sociālajiem maksājumiem aplūkotajā laika posmā. Līdz ar to Komisijai nebija iespēju pārbaudīt, vai šī atbrīvošana atbilst nodarītā kaitējuma apjomam un ka nav bijis pārāk lielas kompensācijas.

| (36) | Tā kā šis pasākums bija raksturojams kā atbalsts darbībai, Komisija, pamatojoties uz 1997. gada vadlīniju 1.2. punkta ceturtās rindkopas trešo ievilkumu, uzskatīja, ka, ņemot vērā informāciju, kas bija tās rīcībā, pastāv šaubas par šī pasākuma saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(36)

Tā kā šis pasākums bija raksturojams kā atbalsts darbībai, Komisija, pamatojoties uz 1997. gada vadlīniju 1.2. punkta ceturtās rindkopas trešo ievilkumu, uzskatīja, ka, ņemot vērā informāciju, kas bija tās rīcībā, pastāv šaubas par šī pasākuma saderību ar kopējo tirgu.

| (37) | Sociālo maksājumu atvieglojumi attiecās uz laika posmu no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. oktobrim. |
| --- | --- |

(37)

Sociālo maksājumu atvieglojumi attiecās uz laika posmu no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. oktobrim.

| (38) | Saskaņā ar Francijas teikto, tika konstatēta vispārēja jūras produktu tirgus vājināšanās ar ilgstošu pieprasījuma samazināšanos sakarā ar patērētāju uztraukumu par to, kāda ir jūras piesārņojuma ar naftas produktiem ietekme uz veselību. |
| --- | --- |

(38)

Saskaņā ar Francijas teikto, tika konstatēta vispārēja jūras produktu tirgus vājināšanās ar ilgstošu pieprasījuma samazināšanos sakarā ar patērētāju uztraukumu par to, kāda ir jūras piesārņojuma ar naftas produktiem ietekme uz veselību.

| (39) | Francija iesniedza dažādu statistiskas dabas informāciju par zvejniecības produktu mazumtirdzniecību, pamatojot minēto atvieglojumu īstenošanu. Komisija pieņēma zināšanai šo informāciju. Tomēr savā Francijai adresētajā vēstulē, informējot to par formālas izskatīšanas procedūras uzsākšanu, Komisija atzīmēja, ka, saskaņā ar citu informāciju, 2000. gada pirmajā ceturksnī, pārdodot izsolēs, vērtība pieaugusi par 3 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu un atsaukumi ir palikuši zem 1,5 % no piegādātā daudzuma visiem galvenajiem produkcijas veidiem kopumā, proti, līmenī, kas ekvivalents tam, kas reģistrēts tam pašam laika posmam 1999. gadā. Bez tam šī atbrīvošana tikusi piemērota visiem Francijas zvejniecības uzņēmumiem, ieskaitot tos, kuri atrodas aizjūras departamentos. |
| --- | --- |

(39)

Francija iesniedza dažādu statistiskas dabas informāciju par zvejniecības produktu mazumtirdzniecību, pamatojot minēto atvieglojumu īstenošanu. Komisija pieņēma zināšanai šo informāciju. Tomēr savā Francijai adresētajā vēstulē, informējot to par formālas izskatīšanas procedūras uzsākšanu, Komisija atzīmēja, ka, saskaņā ar citu informāciju, 2000. gada pirmajā ceturksnī, pārdodot izsolēs, vērtība pieaugusi par 3 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu un atsaukumi ir palikuši zem 1,5 % no piegādātā daudzuma visiem galvenajiem produkcijas veidiem kopumā, proti, līmenī, kas ekvivalents tam, kas reģistrēts tam pašam laika posmam 1999. gadā. Bez tam šī atbrīvošana tikusi piemērota visiem Francijas zvejniecības uzņēmumiem, ieskaitot tos, kuri atrodas aizjūras departamentos.

| (40) | Turklāt Komisija bija iepazinusies ar informāciju, ko izplatīja ziņu aģentūra France-Presse vai kas bija publicēta presē, saskaņā ar kuru šo sociālo maksājumu atvieglojumu patiesais mērķis bija kompensēt degvielas sadārdzināšanos, kas bija vērojama jau vairākus mēnešus. |
| --- | --- |

(40)

Turklāt Komisija bija iepazinusies ar informāciju, ko izplatīja ziņu aģentūra France-Presse vai kas bija publicēta presē, saskaņā ar kuru šo sociālo maksājumu atvieglojumu patiesais mērķis bija kompensēt degvielas sadārdzināšanos, kas bija vērojama jau vairākus mēnešus.

| (41) | Ņemot vērā visu šo informāciju, Komisija uzskatīja, ka Francija nav sniegusi faktus, kas ļautu secināt, ka piesauktā situācija atbilst uzņēmumiem nodarītā ekonomiskā kaitējuma atlīdzināšanai pēc jūras produktu tirgus situācijas pasliktināšanās. Tā kā šis pasākums ir raksturojams kā atbalsts darbībai, Komisija, pamatojoties uz 1997. gada vadlīniju 1.2. punkta ceturtās daļas trešo ievilkumu, uzskatīja, ka, ņemot vērā informāciju, kas bija tās rīcībā, pastāv nopietnas šaubas par šī pasākuma saderību ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā visu šo informāciju, Komisija uzskatīja, ka Francija nav sniegusi faktus, kas ļautu secināt, ka piesauktā situācija atbilst uzņēmumiem nodarītā ekonomiskā kaitējuma atlīdzināšanai pēc jūras produktu tirgus situācijas pasliktināšanās. Tā kā šis pasākums ir raksturojams kā atbalsts darbībai, Komisija, pamatojoties uz 1997. gada vadlīniju 1.2. punkta ceturtās daļas trešo ievilkumu, uzskatīja, ka, ņemot vērā informāciju, kas bija tās rīcībā, pastāv nopietnas šaubas par šī pasākuma saderību ar kopējo tirgu.

III.   FRANCIJAS KOMENTĀRI

A.   Pasākumi par labu akvakultūras produktu ražotājiem Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai

| (42) | Francija norāda, ka parāda pārstrukturēšanas plānu ietvaros piešķirto finanšu maksājumu atvieglojumu mērķis bija palīdzēt visnestabilākajiem uzņēmumiem pārvarēt ārkārtējo situāciju, kas saistīta ar notikušajām katastrofām, nevis atlīdzināt zaudējumus. Vienīgi visnestabilākie uzņēmumi varēja pretendēt uz šiem atvieglojumiem. |
| --- | --- |

(42)

Francija norāda, ka parāda pārstrukturēšanas plānu ietvaros piešķirto finanšu maksājumu atvieglojumu mērķis bija palīdzēt visnestabilākajiem uzņēmumiem pārvarēt ārkārtējo situāciju, kas saistīta ar notikušajām katastrofām, nevis atlīdzināt zaudējumus. Vienīgi visnestabilākie uzņēmumi varēja pretendēt uz šiem atvieglojumiem.

| (43) | Kas attiecas uz iespēju, ka tiktu izmaksāta pārāk liela kompensācija par ciestajiem zaudējumiem, Francija norāda, ka finanšu un sociālo maksājumu atvieglojumiem noteiktās procedūras uzdevums bija no tā izvairīties. Departamentu kompensācijas komitejas, kas tika izveidotas cietušajos departamentos, izvērtēja katra uzņēmuma vispārējo ekonomisko stāvokli un apstiprināja summas, kas piešķirtas atkarībā no ciestajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(43)

Kas attiecas uz iespēju, ka tiktu izmaksāta pārāk liela kompensācija par ciestajiem zaudējumiem, Francija norāda, ka finanšu un sociālo maksājumu atvieglojumiem noteiktās procedūras uzdevums bija no tā izvairīties. Departamentu kompensācijas komitejas, kas tika izveidotas cietušajos departamentos, izvērtēja katra uzņēmuma vispārējo ekonomisko stāvokli un apstiprināja summas, kas piešķirtas atkarībā no ciestajiem zaudējumiem.

B.   Papildu pasākumi par labu visiem akvakultūras produktu ražotājiem un zvejniekiem

1.   Par labu akvakultūras produktu ražotājiem

| (44) | Francija konstatēja, ka nepietiek ar ierobežotu iespēju atvieglojumus izmantot tikai akvakultūras produktu ražotājiem, ko skārusi vētra vai jūras piesārņojums ar naftas produktiem. Vispārējā situācija nozarē šķita pietiekami uztraucoša, lai pamatotu vispārēju intervenci. Caur plašsaziņas līdzekļiem jūras piesārņojums ar naftas produktiem ietekmēja sabiedrisko domu, graujot patērētāju apziņā jūras produktu tēlu, it īpaši attiecībā uz audzētajām gliemenēm, neatkarīgi no to izcelsmes. Saskaņā ar pētījumu, ko pasūtījis Valsts jūras produktu un akvakultūras starpprofesiju birojs (Ofimer), ēdamo gliemeņu audzēšanā četru mēnešu laika posmā (no 1999. gada 17. decembra līdz 2000. gada 16. aprīlim) apgrozījuma samazināšanās tiek vērtēta 51 miljona FRF (7,77 miljoni euro) apjomā. |
| --- | --- |

(44)

Francija konstatēja, ka nepietiek ar ierobežotu iespēju atvieglojumus izmantot tikai akvakultūras produktu ražotājiem, ko skārusi vētra vai jūras piesārņojums ar naftas produktiem. Vispārējā situācija nozarē šķita pietiekami uztraucoša, lai pamatotu vispārēju intervenci. Caur plašsaziņas līdzekļiem jūras piesārņojums ar naftas produktiem ietekmēja sabiedrisko domu, graujot patērētāju apziņā jūras produktu tēlu, it īpaši attiecībā uz audzētajām gliemenēm, neatkarīgi no to izcelsmes. Saskaņā ar pētījumu, ko pasūtījis Valsts jūras produktu un akvakultūras starpprofesiju birojs (Ofimer), ēdamo gliemeņu audzēšanā četru mēnešu laika posmā (no 1999. gada 17. decembra līdz 2000. gada 16. aprīlim) apgrozījuma samazināšanās tiek vērtēta 51 miljona FRF (7,77 miljoni euro) apjomā.

| (45) | Lai cīnītos ar šo situāciju, tika pieņemti lēmumi par vispārēja rakstura pasākumiem: vispārēji sociālo maksājumu atvieglojumi un atbrīvošana no nomas maksas. Atbalsta apjoms sociālo maksājumu atvieglojumu formā bija 3,35 miljoni euro. Atbrīvošanai no nomas maksas apjoms bija 3,81 miljoni euro. Tādējādi kopapjoms bija mazāks nekā apgrozījuma samazināšanās 7,77 miljoni euro apjomā saskaņā ar Ofimer pasūtīto pētījumu. |
| --- | --- |

(45)

Lai cīnītos ar šo situāciju, tika pieņemti lēmumi par vispārēja rakstura pasākumiem: vispārēji sociālo maksājumu atvieglojumi un atbrīvošana no nomas maksas. Atbalsta apjoms sociālo maksājumu atvieglojumu formā bija 3,35 miljoni euro. Atbrīvošanai no nomas maksas apjoms bija 3,81 miljoni euro. Tādējādi kopapjoms bija mazāks nekā apgrozījuma samazināšanās 7,77 miljoni euro apjomā saskaņā ar Ofimer pasūtīto pētījumu.

2.   Par labu zvejniekiem

| (46) | Francija apstrīd argumentus, ko Komisija ņēma vērā, lai uzsāktu formālu izskatīšanas procedūru. Tā norāda, ka šoks, ko radīja piesārņojums ar naftas produktiem un konstatēto vai iespējamo seku pastiprināšana caur plašsaziņas līdzekļiem stipri grāva jūras produktu tēlu; no tā neizdevās izvairīties nevienai jomai un nevienai zonai. |
| --- | --- |

(46)

Francija apstrīd argumentus, ko Komisija ņēma vērā, lai uzsāktu formālu izskatīšanas procedūru. Tā norāda, ka šoks, ko radīja piesārņojums ar naftas produktiem un konstatēto vai iespējamo seku pastiprināšana caur plašsaziņas līdzekļiem stipri grāva jūras produktu tēlu; no tā neizdevās izvairīties nevienai jomai un nevienai zonai.

| (47) | Tā norāda, ka atvieglojumiem noteiktais laika posms (no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. oktobrim) praktiski atbilst kuģu darbībai gada pirmajos sešos mēnešos, jo regula par sociālajiem maksājumiem reāli attiecas uz uzņēmumu darbību trijos iepriekšējos mēnešos. Šī nobīde ļāva nodrošināt zvejnieku darbības precīzu vērā ņemšanu, kad jau bija izjustas vislielākās grūtības, proti, sešu mēnešu laikā pēc abām 1999. gada decembra katastrofām. Šo iemeslu dēļ Francija uzskata, ka Komisijai savā analīzē nebūtu bijis jāatsaucas uz Ofimer2001. gada 16. februāra konjunktūras dokumentu Flash Eco. |
| --- | --- |

(47)

Tā norāda, ka atvieglojumiem noteiktais laika posms (no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. oktobrim) praktiski atbilst kuģu darbībai gada pirmajos sešos mēnešos, jo regula par sociālajiem maksājumiem reāli attiecas uz uzņēmumu darbību trijos iepriekšējos mēnešos. Šī nobīde ļāva nodrošināt zvejnieku darbības precīzu vērā ņemšanu, kad jau bija izjustas vislielākās grūtības, proti, sešu mēnešu laikā pēc abām 1999. gada decembra katastrofām. Šo iemeslu dēļ Francija uzskata, ka Komisijai savā analīzē nebūtu bijis jāatsaucas uz Ofimer2001. gada 16. februāra konjunktūras dokumentu Flash Eco.

| (48) | Francija uzskata, ka Komisijai nebūtu bijis jāatsaucas arī uz Ofimer 2000. gada janvāra-aprīļa konjunktūras dokumentu, tā kā tas balstījās uz pieļāvumiem, jo fakti par martu un aprīli bija ļoti aptuveni. Komisijas konstatētās atšķirības saistītas nevis ar izvērtēšanas starpību, bet normālu statistisko atšķirību starp acumirklīgiem bruto datiem un to galīgo apstiprināšanu. Līdz ar to nepieciešams ņemt vērā faktus, kas paziņoti 2001. gada 6. aprīļa notā, ko Francija nosūtīja Komisijai šīs lietas izskatīšanas ietvaros; šie fakti ir atbilstošie galīgie dati par aplūkojamo periodu. |
| --- | --- |

(48)

Francija uzskata, ka Komisijai nebūtu bijis jāatsaucas arī uz Ofimer 2000. gada janvāra-aprīļa konjunktūras dokumentu, tā kā tas balstījās uz pieļāvumiem, jo fakti par martu un aprīli bija ļoti aptuveni. Komisijas konstatētās atšķirības saistītas nevis ar izvērtēšanas starpību, bet normālu statistisko atšķirību starp acumirklīgiem bruto datiem un to galīgo apstiprināšanu. Līdz ar to nepieciešams ņemt vērā faktus, kas paziņoti 2001. gada 6. aprīļa notā, ko Francija nosūtīja Komisijai šīs lietas izskatīšanas ietvaros; šie fakti ir atbilstošie galīgie dati par aplūkojamo periodu.

| (49) | Bez tam Francija norāda, ka, balstoties uz Ofimer ikmēneša apskatiem, pirmajos sešos mēnešos piegādātais daudzums palicis stabils salīdzinājumā ar to pašu 1999. gada periodu, pat ja īsos laika posmos reizēm konstatēts ievērojams samazinājums, kas acīmredzot atbilst visspēcīgākajai plašsaziņas līdzekļu mobilizācijai. Tomēr atsaukumi šajā laika posmā pieauga par 28 % salīdzinājumā ar 1999. gadu, jo īpaši gada pirmajos mēnešos (janvāris: + 92 %, februāris: + 66 %, marts: + 35 %). Dažām sugām atsaukumu līmenis bija ārkārtīgi augsts (Norvēģijas omārs: + 175 %, jūrasvelns: + 161 %, zirnekļkrabis: x 5), kas apliecina psiholoģisko ietekmi, kādu jūras piesārņojums ar naftas produktiem atstāja uz patērētāja uzvedību. |
| --- | --- |

(49)

Bez tam Francija norāda, ka, balstoties uz Ofimer ikmēneša apskatiem, pirmajos sešos mēnešos piegādātais daudzums palicis stabils salīdzinājumā ar to pašu 1999. gada periodu, pat ja īsos laika posmos reizēm konstatēts ievērojams samazinājums, kas acīmredzot atbilst visspēcīgākajai plašsaziņas līdzekļu mobilizācijai. Tomēr atsaukumi šajā laika posmā pieauga par 28 % salīdzinājumā ar 1999. gadu, jo īpaši gada pirmajos mēnešos (janvāris: + 92 %, februāris: + 66 %, marts: + 35 %). Dažām sugām atsaukumu līmenis bija ārkārtīgi augsts (Norvēģijas omārs: + 175 %, jūrasvelns: + 161 %, zirnekļkrabis: x 5), kas apliecina psiholoģisko ietekmi, kādu jūras piesārņojums ar naftas produktiem atstāja uz patērētāja uzvedību.

| (50) | 2000. gada pirmā pusgada laikā, ņemot vērā, ka piegādātais daudzums bija salīdzinoši stabils, bet bija ļoti būtisks atsauktā daudzuma pieaugums, pārdotais daudzums samazinājās. Svaigu jūras produktu patēriņš samazinājās par 7 % (6 % zivīm, 9 % gliemenēm un 6,5 % vēžveidīgajiem, jo īpaši garnelēm). |
| --- | --- |

(50)

2000. gada pirmā pusgada laikā, ņemot vērā, ka piegādātais daudzums bija salīdzinoši stabils, bet bija ļoti būtisks atsauktā daudzuma pieaugums, pārdotais daudzums samazinājās. Svaigu jūras produktu patēriņš samazinājās par 7 % (6 % zivīm, 9 % gliemenēm un 6,5 % vēžveidīgajiem, jo īpaši garnelēm).

| (51) | Kas attiecas uz cenām, tās samazinājās par 6 % salīdzinājumā ar 1999. gada janvāri, un šis samazinājums saglabājās attiecībā uz uzņēmumu stabilitātei noteicošajām sugām. No 49 nozīmīgajām sugām, kas bija Ofimer pētījumu objekts, 2000. gada janvārī samazinājums konstatēts 34, 2000. gada februārī 26, 2000. gada martā 21. Tādā pašā veidā pastāvīgs samazinājums galvenajām zvejotajām sugām fiksēts visā laika posmā. |
| --- | --- |

(51)

Kas attiecas uz cenām, tās samazinājās par 6 % salīdzinājumā ar 1999. gada janvāri, un šis samazinājums saglabājās attiecībā uz uzņēmumu stabilitātei noteicošajām sugām. No 49 nozīmīgajām sugām, kas bija Ofimer pētījumu objekts, 2000. gada janvārī samazinājums konstatēts 34, 2000. gada februārī 26, 2000. gada martā 21. Tādā pašā veidā pastāvīgs samazinājums galvenajām zvejotajām sugām fiksēts visā laika posmā.

| (52) | Francija piebilst, ka patērētājam nebija iespējas viegli atšķirt jūras produktus pēc to izcelsmes un ka nepatika pret jūras produktiem izpaudās neatkarīgi no ražošanas zonas. Līdz ar to aizdomas par jūras piesārņojuma sekām vienlīdz lielā mērā izpaudās gan pret valsts Eiropas daļas produktiem, gan aizjūras departamentu produktiem. Pēc Francijas domām, šiem departamentiem muitas dati iezīmē secīgas jūras piesārņojuma negatīvās ietekmes fenomenu, un nebija nekāda pamata izslēgt minēto departamentu zvejniekus no valdības īstenotā atbalsta mehānisma. |
| --- | --- |

(52)

Francija piebilst, ka patērētājam nebija iespējas viegli atšķirt jūras produktus pēc to izcelsmes un ka nepatika pret jūras produktiem izpaudās neatkarīgi no ražošanas zonas. Līdz ar to aizdomas par jūras piesārņojuma sekām vienlīdz lielā mērā izpaudās gan pret valsts Eiropas daļas produktiem, gan aizjūras departamentu produktiem. Pēc Francijas domām, šiem departamentiem muitas dati iezīmē secīgas jūras piesārņojuma negatīvās ietekmes fenomenu, un nebija nekāda pamata izslēgt minēto departamentu zvejniekus no valdības īstenotā atbalsta mehānisma.

| (53) | Visbeidzot, Francija atzīmē, ka Komisija maz uzticējusies preses rakstiem, kas nosūtīti kā ilustrējošais materiāls, bet tai pašā laikā pievērsusi lielu uzmanību komentāriem, kurus daži žurnālisti izteikuši profesionālo salonu gaiteņos. Tā pievieno šiem komentāriem dažādus rakstus un papildus dokumentus, kas parāda, cik lielā mērā šis notikums tika atspoguļots plašsaziņas līdzekļos, un apstiprina aizdomu pilno gaisotni, kas bija pamatā patērētāja nepatikai pret jūras produktiem. Bez tam tā atspēko hipotēzi, ko Komisija izteikusi savā vēstulē, informējot Franciju par formālas izskatīšanas procedūras uzsākšanu – hipotēzi, saskaņā ar kuru sociālo maksājumu atvieglojumu patiesais mērķis bija kompensēt degvielas sadārdzināšanos, kas bija vērojama jau vairākus mēnešus. |
| --- | --- |

(53)

Visbeidzot, Francija atzīmē, ka Komisija maz uzticējusies preses rakstiem, kas nosūtīti kā ilustrējošais materiāls, bet tai pašā laikā pievērsusi lielu uzmanību komentāriem, kurus daži žurnālisti izteikuši profesionālo salonu gaiteņos. Tā pievieno šiem komentāriem dažādus rakstus un papildus dokumentus, kas parāda, cik lielā mērā šis notikums tika atspoguļots plašsaziņas līdzekļos, un apstiprina aizdomu pilno gaisotni, kas bija pamatā patērētāja nepatikai pret jūras produktiem. Bez tam tā atspēko hipotēzi, ko Komisija izteikusi savā vēstulē, informējot Franciju par formālas izskatīšanas procedūras uzsākšanu – hipotēzi, saskaņā ar kuru sociālo maksājumu atvieglojumu patiesais mērķis bija kompensēt degvielas sadārdzināšanos, kas bija vērojama jau vairākus mēnešus.

IV.   VĒRTĒJUMS

A.   Valsts atbalsta pastāvēšana

| (54) | Saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu, “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(54)

Saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu, “ar kopējo tirgu nav saderīga nekāda palīdzība, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķiem uzņēmumiem vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāda palīdzība iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (55) | Dažādie pasākumi, kuri ir šī lēmuma objekts (finanšu un sociālo maksājumu atvieglojumi, atbrīvošana no nomas maksas), ir pasākumi, kuri dod priekšrocību uzņēmumiem, kas veic specifisku darbību – akvakultūras un zvejniecības uzņēmumiem. Tie tiek atbrīvoti no zināmiem maksājumiem, kas tiem parasti būtu jāveic. |
| --- | --- |

(55)

Dažādie pasākumi, kuri ir šī lēmuma objekts (finanšu un sociālo maksājumu atvieglojumi, atbrīvošana no nomas maksas), ir pasākumi, kuri dod priekšrocību uzņēmumiem, kas veic specifisku darbību – akvakultūras un zvejniecības uzņēmumiem. Tie tiek atbrīvoti no zināmiem maksājumiem, kas tiem parasti būtu jāveic.

| (56) | Šie pasākumi rada valstij līdzekļu zaudējumus vai nu tieši (finanšu maksājumu atvieglojumi un atbrīvošana no nomas maksas), vai netieši, jo valstij jākompensē zaudējumi, ko cietusi iestāde, kas iekasē sociālos maksājumus. Līdz ar to pastāv valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(56)

Šie pasākumi rada valstij līdzekļu zaudējumus vai nu tieši (finanšu maksājumu atvieglojumi un atbrīvošana no nomas maksas), vai netieši, jo valstij jākompensē zaudējumi, ko cietusi iestāde, kas iekasē sociālos maksājumus. Līdz ar to pastāv valsts atbalsts Līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

| (57) | Turklāt, ņemot vērā, ka uzņēmumu – atbalsta saņēmēju – produkti tiek pārdoti kopienas tirgū, Francijas pieņemtie pasākumi nostiprina šo uzņēmumu stāvokli gan Francijas tirgū attiecībā uz citu dalībvalstu uzņēmumiem, kuri vēlas ievest šajā tirgū paši savus produktus (akvakultūras un zvejniecības produkti vai citi konkurējošie pārtikas produkti), gan citu dalībvalstu tirgos attiecībā uz šajos tirgos aktīvajiem uzņēmumiem (kas attiecas uz tiem pašiem produktiem). Rezultātā aplūkojamie pasākumi izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(57)

Turklāt, ņemot vērā, ka uzņēmumu – atbalsta saņēmēju – produkti tiek pārdoti kopienas tirgū, Francijas pieņemtie pasākumi nostiprina šo uzņēmumu stāvokli gan Francijas tirgū attiecībā uz citu dalībvalstu uzņēmumiem, kuri vēlas ievest šajā tirgū paši savus produktus (akvakultūras un zvejniecības produkti vai citi konkurējošie pārtikas produkti), gan citu dalībvalstu tirgos attiecībā uz šajos tirgos aktīvajiem uzņēmumiem (kas attiecas uz tiem pašiem produktiem). Rezultātā aplūkojamie pasākumi izkropļo vai draud izkropļot konkurenci un var ietekmēt tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (58) | Tādi pasākumi principā ir aizliegti saskaņā ar to pašu Līguma 87. panta 1. punktu. Tie var tikt uzskatīti par saderīgiem ar kopējo tirgu tikai tādā gadījumā, ja tiem piemērojama kāda no Līgumā paredzētajām atkāpēm. Runājot par atbalstu akvakultūras un zvejniecības uzņēmumiem, tas jāanalizē 1997. gada vadlīniju gaismā, kā tas jau ir ticis darīts iepriekšējās izskatīšanas laikā. |
| --- | --- |

(58)

Tādi pasākumi principā ir aizliegti saskaņā ar to pašu Līguma 87. panta 1. punktu. Tie var tikt uzskatīti par saderīgiem ar kopējo tirgu tikai tādā gadījumā, ja tiem piemērojama kāda no Līgumā paredzētajām atkāpēm. Runājot par atbalstu akvakultūras un zvejniecības uzņēmumiem, tas jāanalizē 1997. gada vadlīniju gaismā, kā tas jau ir ticis darīts iepriekšējās izskatīšanas laikā.

B.   Pasākumi par labu akvakultūras produktu ražotājiem Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai

| (59) | Komisija uzsāka formālu izskatīšanas procedūru attiecībā uz pasākumiem, kas pieņemti par labu akvakultūras produktu ražotājiem pēc 1999. gada decembra notikumiem, jo tai nebija varējusi pārliecināties, vai vispārīgā gadījumā, apvienojot dažādus atbalsta veidus, tai skaitā tādus, par kuriem Komisija jau devusi pozitīvu vērtējumu, nav notikusi kompensācija, kas pārsniedz ciestos zaudējumus. |
| --- | --- |

(59)

Komisija uzsāka formālu izskatīšanas procedūru attiecībā uz pasākumiem, kas pieņemti par labu akvakultūras produktu ražotājiem pēc 1999. gada decembra notikumiem, jo tai nebija varējusi pārliecināties, vai vispārīgā gadījumā, apvienojot dažādus atbalsta veidus, tai skaitā tādus, par kuriem Komisija jau devusi pozitīvu vērtējumu, nav notikusi kompensācija, kas pārsniedz ciestos zaudējumus.

| (60) | Komisija atgādina, ka formālā izskatīšanas procedūra attiecās uz sekojošiem atbalsta pasākumiem:






  — | atbrīvošana no sociālajiem maksājumiem 2000. gada pirmajā ceturksnī (paredzēta vienam, diviem vai trijiem mēnešiem atkarībā no ciestajiem zaudējumiem), |
| --- | --- | --- |

(60)

Komisija atgādina, ka formālā izskatīšanas procedūra attiecās uz sekojošiem atbalsta pasākumiem:

—

atbrīvošana no sociālajiem maksājumiem 2000. gada pirmajā ceturksnī (paredzēta vienam, diviem vai trijiem mēnešiem atkarībā no ciestajiem zaudējumiem),

| — | finanšu maksājumu atvieglojumi akvakultūras produktu ražotājiem, ko tiešā veidā skārusi vētra vai jūras piesārņojums ar naftas produktiem, |
| --- | --- |

—

finanšu maksājumu atvieglojumi akvakultūras produktu ražotājiem, ko tiešā veidā skārusi vētra vai jūras piesārņojums ar naftas produktiem,

| — | atbrīvošana no nomas maksas par 2000. gadu koncesijām, kas atrodas sešos šo notikumu skartajos departamentos (Atlantijas piekrastes departamenti no Finistēras līdz Žirondai). |
| --- | --- |

—

atbrīvošana no nomas maksas par 2000. gadu koncesijām, kas atrodas sešos šo notikumu skartajos departamentos (Atlantijas piekrastes departamenti no Finistēras līdz Žirondai).

| (61) | Kas attiecas uz atbrīvošanu no sociālajiem maksājumiem un finanšu maksājumu atvieglojumiem, tad, saskaņā ar iesniegto informāciju, Francijas noteiktās procedūras, katrā no attiecīgajiem departamentiem izveidojot departamenta kompensācijas komiteju, kurā pārstāvēti dažādi ieinteresētie valsts dienesti, banku iestādes un profesionālās organizācijas, mērķis bija izvairīties no pārāk lielu kompensāciju riska. |
| --- | --- |

(61)

Kas attiecas uz atbrīvošanu no sociālajiem maksājumiem un finanšu maksājumu atvieglojumiem, tad, saskaņā ar iesniegto informāciju, Francijas noteiktās procedūras, katrā no attiecīgajiem departamentiem izveidojot departamenta kompensācijas komiteju, kurā pārstāvēti dažādi ieinteresētie valsts dienesti, banku iestādes un profesionālās organizācijas, mērķis bija izvairīties no pārāk lielu kompensāciju riska.

| (62) | Ņemot vērā šo informāciju, Komisija konstatē, ka Francija izveidojusi adekvātu procedūru, kas ļauj izvairīties no pārāk lielas kompensācijas par ciestajiem zaudējumiem. Līdz ar to tā uzskata, ka šī atbalsta vienīgais mērķis ir bijis kompensēt zaudējumus, kas radušies sakarā ar diviem ārkārtējiem notikumiem – 1999. gada decembra vētru un kuģa Erika katastrofu. |
| --- | --- |

(62)

Ņemot vērā šo informāciju, Komisija konstatē, ka Francija izveidojusi adekvātu procedūru, kas ļauj izvairīties no pārāk lielas kompensācijas par ciestajiem zaudējumiem. Līdz ar to tā uzskata, ka šī atbalsta vienīgais mērķis ir bijis kompensēt zaudējumus, kas radušies sakarā ar diviem ārkārtējiem notikumiem – 1999. gada decembra vētru un kuģa Erika katastrofu.

| (63) | Tādējādi atbrīvošana no sociālajiem maksājumiem un finanšu maksājumu atvieglojumi jāpasludina par saderīgiem ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(63)

Tādējādi atbrīvošana no sociālajiem maksājumiem un finanšu maksājumu atvieglojumi jāpasludina par saderīgiem ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

| (64) | Runājot par atbrīvošanu no nomas maksas, tā tiks analizēta iedaļā C.1, ņemot vērā, ka to varēja izmantot visi Francijas akvakultūras produktu ražotāji, pretēji informācijai, kāda bija zināma Komisijai pirms formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanas. Tik tiešām, Francija ar savu 2000. gada 21. jūnija vēstuli informēja Komisiju, ka jūras kultūru koncesijas un atļaujas ūdens ņemšanai attiecīgajos departamentos ir atbrīvotas no nomas maksas par 2000. gadu. Tā kā Francija vairs nepieminēja šo atbrīvošanu turpmākajās vēstulēs, kas nosūtītas Komisijai, kurās tā detalizēti apraksta īstenoto pasākumu saturu, tad Komisija ar 2001. gada 21. jūnija vēstuli prasīja Francijai, vai minētā atbrīvošana ir reāli tikusi piemērota un, ja tas ir ticis darīts, prasīja tai sniegt attiecīgo informāciju. Francija savā 2001. gada 13. augusta vēstulē norādīja, ka “Finistēras, Morbiānas, Atlantijas Luāras, Vandejas, Piejūras Šarantas un Žirondas departamentu akvakultūras produktu ražotāji patiešām ir tikuši atbrīvoti no nomas maksas par 2000. gadu”, nenorādot, ka šīs atbrīvošanas piemērošanas joma ir bijusi plašāka nekā tikai seši minētie departamenti. Tikai atbildē uz formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu Francija norādīja, ka šim pasākumam bija vispārējs raksturs, un ka tādējādi tas tika piemērots visiem Francijas akvakultūras produktu ražotājiem kā sociālo maksājumu atvieglojumu pasākums. |
| --- | --- |

(64)

Runājot par atbrīvošanu no nomas maksas, tā tiks analizēta iedaļā C.1, ņemot vērā, ka to varēja izmantot visi Francijas akvakultūras produktu ražotāji, pretēji informācijai, kāda bija zināma Komisijai pirms formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanas. Tik tiešām, Francija ar savu 2000. gada 21. jūnija vēstuli informēja Komisiju, ka jūras kultūru koncesijas un atļaujas ūdens ņemšanai attiecīgajos departamentos ir atbrīvotas no nomas maksas par 2000. gadu. Tā kā Francija vairs nepieminēja šo atbrīvošanu turpmākajās vēstulēs, kas nosūtītas Komisijai, kurās tā detalizēti apraksta īstenoto pasākumu saturu, tad Komisija ar 2001. gada 21. jūnija vēstuli prasīja Francijai, vai minētā atbrīvošana ir reāli tikusi piemērota un, ja tas ir ticis darīts, prasīja tai sniegt attiecīgo informāciju. Francija savā 2001. gada 13. augusta vēstulē norādīja, ka “Finistēras, Morbiānas, Atlantijas Luāras, Vandejas, Piejūras Šarantas un Žirondas departamentu akvakultūras produktu ražotāji patiešām ir tikuši atbrīvoti no nomas maksas par 2000. gadu”, nenorādot, ka šīs atbrīvošanas piemērošanas joma ir bijusi plašāka nekā tikai seši minētie departamenti. Tikai atbildē uz formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu Francija norādīja, ka šim pasākumam bija vispārējs raksturs, un ka tādējādi tas tika piemērots visiem Francijas akvakultūras produktu ražotājiem kā sociālo maksājumu atvieglojumu pasākums.

C.   Vispārēji papildus pasākumi par labu visiem akvakultūras produktu ražotājiem un zvejniekiem

1.   Akvakultūras produktu ražotāji

| (65) | Atbrīvošanu no nomas maksas par 2000. gadu un sociālo maksājumu atvieglojumus laika posmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. jūlijam ir varējuši izmantot visi Francijas Eiropas daļas un aizjūras departamentu akvakultūras produktu ražotāji. |
| --- | --- |

(65)

Atbrīvošanu no nomas maksas par 2000. gadu un sociālo maksājumu atvieglojumus laika posmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. jūlijam ir varējuši izmantot visi Francijas Eiropas daļas un aizjūras departamentu akvakultūras produktu ražotāji.

| (66) | Saskaņā ar Francijas teikto, minētie pasākumi tika noteikti, lai kompensētu apgrozījuma zaudējumus, ko cieta visi profesijā strādājošie visā teritorijā sakarā ar audzēto gliemeņu tēla graušanas patērētāju apziņā pēc kuģa Erika katastrofas. Saskaņā ar OFIMER pasūtīto pētījumu, apgrozījuma samazināšanās pēc šī notikuma esot bijusi 7,7 miljoni euro, salīdzinot ar iepriekšējo gadu. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar Francijas teikto, minētie pasākumi tika noteikti, lai kompensētu apgrozījuma zaudējumus, ko cieta visi profesijā strādājošie visā teritorijā sakarā ar audzēto gliemeņu tēla graušanas patērētāju apziņā pēc kuģa Erika katastrofas. Saskaņā ar OFIMER pasūtīto pētījumu, apgrozījuma samazināšanās pēc šī notikuma esot bijusi 7,7 miljoni euro, salīdzinot ar iepriekšējo gadu.

| (67) | Atbrīvošana no nomas maksas par summu 3,81 miljons euro un sociālo maksājumu atvieglojumi par summu 3,35 miljoni euro līdz ar to ļautu daļēji kompensēt šos ieņēmumu zaudējumus. Kopējais atbalsts visā Francijā tādējādi ir 7,16 miljoni euro, proti, summa, kas mazāka par novērtētajiem zaudējumiem (7,7 miljoni euro). |
| --- | --- |

(67)

Atbrīvošana no nomas maksas par summu 3,81 miljons euro un sociālo maksājumu atvieglojumi par summu 3,35 miljoni euro līdz ar to ļautu daļēji kompensēt šos ieņēmumu zaudējumus. Kopējais atbalsts visā Francijā tādējādi ir 7,16 miljoni euro, proti, summa, kas mazāka par novērtētajiem zaudējumiem (7,7 miljoni euro).

| (68) | Balstoties uz iesniegto informāciju, Komisija neapstrīd, ka notikusi acumirklīga audzēto gliemeņu tirgus situācijas pasliktināšanās. Taču, kā tā jau atzīmēja savā lēmumā par formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu, šī tirgus situācijas pasliktināšanās jāaplūko kā relatīva; nebija pēkšņas un dramatiskas klientu nepatikas. |
| --- | --- |

(68)

Balstoties uz iesniegto informāciju, Komisija neapstrīd, ka notikusi acumirklīga audzēto gliemeņu tirgus situācijas pasliktināšanās. Taču, kā tā jau atzīmēja savā lēmumā par formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu, šī tirgus situācijas pasliktināšanās jāaplūko kā relatīva; nebija pēkšņas un dramatiskas klientu nepatikas.

| (69) | Komisija atzīmē, ka akvakultūras (ēdamo gliemeņu audzēšana un zivaudzēšana) produktu gada vērtība 1999. gadā visai Francijai bija 502 miljoni euro (Ofimer 2000. gada ziņojums). Tabula, kurā figurē šī vērtība, nenorāda zivaudzēšanas daļu. Ja mēs balstāmies uz citu avotu (lappuse “akvakultūra” Lauksaimniecības ministrijas tīmekļa vietnē (3), šī daļa (jūras zivaudzēšana un saldūdens zivaudzēšana) būtu 221 miljons euro. Audzēto ēdamo gliemeņu vērtība tādējādi var tikt novērtēta 281 miljona euro līmenī. |
| --- | --- |

(69)

Komisija atzīmē, ka akvakultūras (ēdamo gliemeņu audzēšana un zivaudzēšana) produktu gada vērtība 1999. gadā visai Francijai bija 502 miljoni euro (Ofimer 2000. gada ziņojums). Tabula, kurā figurē šī vērtība, nenorāda zivaudzēšanas daļu. Ja mēs balstāmies uz citu avotu (lappuse “akvakultūra” Lauksaimniecības ministrijas tīmekļa vietnē (3), šī daļa (jūras zivaudzēšana un saldūdens zivaudzēšana) būtu 221 miljons euro. Audzēto ēdamo gliemeņu vērtība tādējādi var tikt novērtēta 281 miljona euro līmenī.

| (70) | Apgrozījuma zaudējums pēc audzēto gliemeņu tēla graušanas līdz ar to var tikt novērtēts procentos: 7,7/281, proti, 2,7 % no iepriekšējā gada produkcijas vērtības. Piešķirtās kompensācijas, kuru summa bija 7,16 miljoni euro, tādējādi veido 7,16/281, proti, 2,5 % no apgrozījuma. |
| --- | --- |

(70)

Apgrozījuma zaudējums pēc audzēto gliemeņu tēla graušanas līdz ar to var tikt novērtēts procentos: 7,7/281, proti, 2,7 % no iepriekšējā gada produkcijas vērtības. Piešķirtās kompensācijas, kuru summa bija 7,16 miljoni euro, tādējādi veido 7,16/281, proti, 2,5 % no apgrozījuma.

| (71) | Komisija uzskata, ka neliela apjoma zaudējumi jāiekļauj izdevumu kategorijā, kas uzņēmumiem jāuzņemas savas parastās darbības ietvaros. Tik tiešām, ikviena ekonomiskā darbība ir pakļauta dažādiem, vairāk vai mazāk liela apjoma riskiem (ražošanas faktoru cenu svārstības, produkcijas pārdošanas cenu svārstības, iespējamais atsevišķu izdevumu pieaugums utt.), kas seko visdažādākajiem neparedzamiem notikumiem. Komisija uzskata, ka šie riski, kad tie izraisa maznozīmīgus zaudējumus, nevar dot tiesības uz kompensāciju, jo tas à contrario nozīmētu, ka jāuzskata, ka uzņēmumi varētu pieprasīt šādu kompensāciju no tā brīža, kad tie cietuši jebkāda neparedzēta notikuma sekas. Atbilstoši šai vispārējai nostādnei, Komisija kā piemēru lauksaimniecības nozarē uzskata, ka 30 % zaudējumu slieksnis (20 % nelabvēlīgajās zonās) ir nepieciešams, lai atbalsts varētu tikt pasludināts par saderīgu ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(71)

Komisija uzskata, ka neliela apjoma zaudējumi jāiekļauj izdevumu kategorijā, kas uzņēmumiem jāuzņemas savas parastās darbības ietvaros. Tik tiešām, ikviena ekonomiskā darbība ir pakļauta dažādiem, vairāk vai mazāk liela apjoma riskiem (ražošanas faktoru cenu svārstības, produkcijas pārdošanas cenu svārstības, iespējamais atsevišķu izdevumu pieaugums utt.), kas seko visdažādākajiem neparedzamiem notikumiem. Komisija uzskata, ka šie riski, kad tie izraisa maznozīmīgus zaudējumus, nevar dot tiesības uz kompensāciju, jo tas à contrario nozīmētu, ka jāuzskata, ka uzņēmumi varētu pieprasīt šādu kompensāciju no tā brīža, kad tie cietuši jebkāda neparedzēta notikuma sekas. Atbilstoši šai vispārējai nostādnei, Komisija kā piemēru lauksaimniecības nozarē uzskata, ka 30 % zaudējumu slieksnis (20 % nelabvēlīgajās zonās) ir nepieciešams, lai atbalsts varētu tikt pasludināts par saderīgu ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

| (72) | Līdz ar to sociālo maksājumu atvieglojumi un atbrīvošana no nomas maksas, kuru mērķis ir piešķirt kompensāciju par apgrozījuma zaudējumiem, kas ir tikai 2,7 %, principā nevar tikt uzskatīti par saderīgiem ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Bez tam, šie atbalsta pasākumi neatbilst nevienai no 1997. gada vadlīnijās paredzētajām atkāpēm. Tie principā jāuzskata par nesaderīgiem ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(72)

Līdz ar to sociālo maksājumu atvieglojumi un atbrīvošana no nomas maksas, kuru mērķis ir piešķirt kompensāciju par apgrozījuma zaudējumiem, kas ir tikai 2,7 %, principā nevar tikt uzskatīti par saderīgiem ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Bez tam, šie atbalsta pasākumi neatbilst nevienai no 1997. gada vadlīnijās paredzētajām atkāpēm. Tie principā jāuzskata par nesaderīgiem ar kopējo tirgu.

| (73) | Tomēr, kas attiecas uz pasākumiem, kuri piemēroti akvakultūras produktu ražotājiem Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai, Komisija atzīmē, ka tie bija paredzēti, lai kompensētu zaudējumus, kas tieši saistīti ar vienu no diviem 1999. gada decembra notikumiem – kuģa Erika katastrofu. Līdz ar to šie atbalsta pasākumi var tikt novērtēti vispārīgā veidā kopā ar citu atbalstu, kas piešķirts pēc šiem notikumiem. Runa ir par atbalstu, par kuru Komisija savā 2001. gada 11. decembra vēstulē jau bija devusi pozitīvu atzinumu attiecībā uz saderību ar kopējo tirgu (katastrofu piemeklētas lauksaimniecības režīma īstenošana, finansiāls atbalsts iekārtu un krājumu atjaunošanai, FIPOL kompensāciju avansu izmaksa), vai arī par atbalstu, par kuru Komisija dod pozitīvu atzinumu šajā lēmumā (sociālo maksājumu atvieglojumi 2000. gada pirmajā ceturksnī un finanšu maksājumu atvieglojumi – skat. B iedaļu). |
| --- | --- |

(73)

Tomēr, kas attiecas uz pasākumiem, kuri piemēroti akvakultūras produktu ražotājiem Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai, Komisija atzīmē, ka tie bija paredzēti, lai kompensētu zaudējumus, kas tieši saistīti ar vienu no diviem 1999. gada decembra notikumiem – kuģa Erika katastrofu. Līdz ar to šie atbalsta pasākumi var tikt novērtēti vispārīgā veidā kopā ar citu atbalstu, kas piešķirts pēc šiem notikumiem. Runa ir par atbalstu, par kuru Komisija savā 2001. gada 11. decembra vēstulē jau bija devusi pozitīvu atzinumu attiecībā uz saderību ar kopējo tirgu (katastrofu piemeklētas lauksaimniecības režīma īstenošana, finansiāls atbalsts iekārtu un krājumu atjaunošanai, FIPOL kompensāciju avansu izmaksa), vai arī par atbalstu, par kuru Komisija dod pozitīvu atzinumu šajā lēmumā (sociālo maksājumu atvieglojumi 2000. gada pirmajā ceturksnī un finanšu maksājumu atvieglojumi – skat. B iedaļu).

| (74) | Ņemot vērā, ka šis atbalsts ir ticis vai tiek paziņots par saderīgu ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, papildus kompensācija 2,5 % līmenī no apgrozījuma jāiekļauj vispārējā atbalstā, ko saņēma akvakultūras produktu ražotāji (šie 2,5 %, kas vienādi ar 7,16 miljoniem euro/281 miljons eiro, tika aprēķināti valsts līmenī; tādi paši procenti jāņem kā vidējais lielums katram uzņēmumam). Ņemot vērā, cita starpā, šo nelielo relatīvo vērtību un faktu, ka cita veida atbalsts pilnībā nekompensēja nodarītos zaudējumus, notiek izvairīšanās no pārāk lielas kompensācijas riska. |
| --- | --- |

(74)

Ņemot vērā, ka šis atbalsts ir ticis vai tiek paziņots par saderīgu ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, papildus kompensācija 2,5 % līmenī no apgrozījuma jāiekļauj vispārējā atbalstā, ko saņēma akvakultūras produktu ražotāji (šie 2,5 %, kas vienādi ar 7,16 miljoniem euro/281 miljons eiro, tika aprēķināti valsts līmenī; tādi paši procenti jāņem kā vidējais lielums katram uzņēmumam). Ņemot vērā, cita starpā, šo nelielo relatīvo vērtību un faktu, ka cita veida atbalsts pilnībā nekompensēja nodarītos zaudējumus, notiek izvairīšanās no pārāk lielas kompensācijas riska.

| (75) | Zaudējumu novērtēšana un atbalsta piešķiršana to kompensēšanai būtu jāveic katra individuālā uzņēmuma līmenī, lai pārbaudītu, vai visu zaudējumu kopums, ko cietis katrs uzņēmums, pēc tam, kad tam pieskaitīts apgrozījuma zaudējums, kas saistīts ar sagrauto gliemeņu tēlu un tiek novērtēts 2,7 % līmenī, veido nozīmīgu zaudējumu summu. Metode, ko izvēlējās Francija, neatbilst šai shēmai, jo to piemēro visiem aplūkojamās zonas (Atlantijas piekrastes departamenti no Finistēras līdz Žirondai) ražotājiem. Tomēr Komisija šajā gadījumā var uzskatīt, ka minētā metode ir pieņemama un ka tā varēja saprātīgi tikt izmantota, lai atvieglotu administratīvo vadību – ņemot vērā plašo zonu, uz kuru šie notikumi atstājuši savu ietekmi un ievērojamo skarto uzņēmumu skaitu. |
| --- | --- |

(75)

Zaudējumu novērtēšana un atbalsta piešķiršana to kompensēšanai būtu jāveic katra individuālā uzņēmuma līmenī, lai pārbaudītu, vai visu zaudējumu kopums, ko cietis katrs uzņēmums, pēc tam, kad tam pieskaitīts apgrozījuma zaudējums, kas saistīts ar sagrauto gliemeņu tēlu un tiek novērtēts 2,7 % līmenī, veido nozīmīgu zaudējumu summu. Metode, ko izvēlējās Francija, neatbilst šai shēmai, jo to piemēro visiem aplūkojamās zonas (Atlantijas piekrastes departamenti no Finistēras līdz Žirondai) ražotājiem. Tomēr Komisija šajā gadījumā var uzskatīt, ka minētā metode ir pieņemama un ka tā varēja saprātīgi tikt izmantota, lai atvieglotu administratīvo vadību – ņemot vērā plašo zonu, uz kuru šie notikumi atstājuši savu ietekmi un ievērojamo skarto uzņēmumu skaitu.

| (76) | No tā izriet, ka šī atbrīvošana no nomas maksas un sociālo maksājumu atvieglojumi nevar tikt uzskatīti par saderīgiem ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ja tos izmanto zivsaimniecības uzņēmumi, kas atrodas ārpus aplūkojamo notikumu skartajiem departamentiem. Savukārt tie paši pasākumi var tikt uzskatīti par saderīgiem ar kopējo tirgu, ja tos izmanto uzņēmumi Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai. |
| --- | --- |

(76)

No tā izriet, ka šī atbrīvošana no nomas maksas un sociālo maksājumu atvieglojumi nevar tikt uzskatīti par saderīgiem ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ja tos izmanto zivsaimniecības uzņēmumi, kas atrodas ārpus aplūkojamo notikumu skartajiem departamentiem. Savukārt tie paši pasākumi var tikt uzskatīti par saderīgiem ar kopējo tirgu, ja tos izmanto uzņēmumi Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai.

2.   Zvejnieki

| (77) | Saskaņā ar Francijas teikto, par labu zvejniekiem visā Francijā noteikto vispārējo sociālo maksājumu atvieglojumu mērķis bija kompensēt zvejniecības produktu tirgus stagnāciju. Šie atvieglojumi attiecas uz laika posmu no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. oktobrim. |
| --- | --- |

(77)

Saskaņā ar Francijas teikto, par labu zvejniekiem visā Francijā noteikto vispārējo sociālo maksājumu atvieglojumu mērķis bija kompensēt zvejniecības produktu tirgus stagnāciju. Šie atvieglojumi attiecas uz laika posmu no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. oktobrim.

| (78) | Komisija nebija pārliecināta par Francijas iesniegtajiem datiem, it īpaši, ņemot vērā citu informāciju, kuras avots bija Ofimer (informācija pieejama šīs valsts iestādes interneta mājaslapā (4), un nolēma uzsākt formālu izskatīšanas procedūru. |
| --- | --- |

(78)

Komisija nebija pārliecināta par Francijas iesniegtajiem datiem, it īpaši, ņemot vērā citu informāciju, kuras avots bija Ofimer (informācija pieejama šīs valsts iestādes interneta mājaslapā (4), un nolēma uzsākt formālu izskatīšanas procedūru.

| (79) | 2002. gada 5. marta komentārā, atbildot uz formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu, Francija norāda, ka informācija, kas norādīta tās 2001. gada 5. aprīļa komentārā, satur atbilstošos galīgos datus par aplūkojamo laika posmu; pēc tās domām, Komisijai nebūtu vajadzējis balstīties uz informāciju, kas atrasta Ofimer interneta mājaslapā. |
| --- | --- |

(79)

2002. gada 5. marta komentārā, atbildot uz formālās izskatīšanas procedūras uzsākšanu, Francija norāda, ka informācija, kas norādīta tās 2001. gada 5. aprīļa komentārā, satur atbilstošos galīgos datus par aplūkojamo laika posmu; pēc tās domām, Komisijai nebūtu vajadzējis balstīties uz informāciju, kas atrasta Ofimer interneta mājaslapā.

| (80) | Komisija šo argumentu noraida. Tik tiešām, Ofimer ir valsts iestāde, kas atrodas Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas pārraudzībā, un viena no tās funkcijām, kā to norāda prezentācijas piezīme tās interneta mājaslapā, ir ikdienā sekot līdzi jūras un akvakultūras produktu evolūcijai. Šajā sakarā tajā izveidota ekonomiskās uzraudzības struktūra. Starpizsoļu tīkls savāc pārdošanas datus no visām Francijas izsolēm, lai apkopotā formā tos nodotu nozares operatoriem. Tieši šāda veida apkopotie dati interesēja Komisiju, jo tie ļāva tai atkal ievietot vispārējā kontekstā tos daļējos datus, ko Francija iesniedza pastāvošā atbalsta režīma analīzei. |
| --- | --- |

(80)

Komisija šo argumentu noraida. Tik tiešām, Ofimer ir valsts iestāde, kas atrodas Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas pārraudzībā, un viena no tās funkcijām, kā to norāda prezentācijas piezīme tās interneta mājaslapā, ir ikdienā sekot līdzi jūras un akvakultūras produktu evolūcijai. Šajā sakarā tajā izveidota ekonomiskās uzraudzības struktūra. Starpizsoļu tīkls savāc pārdošanas datus no visām Francijas izsolēm, lai apkopotā formā tos nodotu nozares operatoriem. Tieši šāda veida apkopotie dati interesēja Komisiju, jo tie ļāva tai atkal ievietot vispārējā kontekstā tos daļējos datus, ko Francija iesniedza pastāvošā atbalsta režīma analīzei.

| (81) | Komisija nevar pieņemt, ka Ofimer dati saturētu būtiskas atšķirības salīdzinājumā ar galīgajiem statistiskajiem datiem, kas noteikti pēc kāda laika. Metodoloģija, ko Ofimer ekonomiskās uzraudzības struktūra izmantoja, lai savāktu šīs ziņas, aprakstīta minētās iestādes ikgadējos ziņojumos (5). Tādējādi, pateicoties starpizsoļu tīklam, Ofimer nosūta vietējiem operatoriem (izsoles, ražotāju organizācijas, jūras produktu vairumtirgotāji) ikdienas komentāru un iknedēļas komentāru, publicējot ziņas par daudzumiem un cenām galvenajās izsolēs un visreprezentatīvākajām Francijas piedāvājuma sugām. Starp citu, katra mēneša sākumā “apsteidzošais” komentārs sniedz apkopotos pārdošanas datus kopš gada sākuma visreprezentatīvākajām izsolēm un galvenajām sugām un katra ceturkšņa sākumā tiek izstrādāts apkopojošs komentārs par pārdošanu, un tas ir pieejams iestādes interneta mājaslapā. Veids, kādā tiek savākta šī informācija, rāda, ka Ofimer dati ir ticami. Nekādi konkrēti fakti neliecina, ka šie dati varētu būt maldinoši. Bez tam Komisija citos dokumentos, ar kuriem tā varēja iepazīties šajā mājaslapā, neatrada koriģētus vai pretrunīgus datus, salīdzinot ar tiem, kurus tā izmantoja; ja tā būtu bijis, tas, protams, būtu ticis ņemts vērā. Turklāt tas apstāklis, ka tie ir publiski pieejami caur Ofimer, valsts iestādes, mājaslapu, tiem piešķir oficiālu raksturu. Nav nekāda pamata apšaubīt to ticamību. |
| --- | --- |

(81)

Komisija nevar pieņemt, ka Ofimer dati saturētu būtiskas atšķirības salīdzinājumā ar galīgajiem statistiskajiem datiem, kas noteikti pēc kāda laika. Metodoloģija, ko Ofimer ekonomiskās uzraudzības struktūra izmantoja, lai savāktu šīs ziņas, aprakstīta minētās iestādes ikgadējos ziņojumos (5). Tādējādi, pateicoties starpizsoļu tīklam, Ofimer nosūta vietējiem operatoriem (izsoles, ražotāju organizācijas, jūras produktu vairumtirgotāji) ikdienas komentāru un iknedēļas komentāru, publicējot ziņas par daudzumiem un cenām galvenajās izsolēs un visreprezentatīvākajām Francijas piedāvājuma sugām. Starp citu, katra mēneša sākumā “apsteidzošais” komentārs sniedz apkopotos pārdošanas datus kopš gada sākuma visreprezentatīvākajām izsolēm un galvenajām sugām un katra ceturkšņa sākumā tiek izstrādāts apkopojošs komentārs par pārdošanu, un tas ir pieejams iestādes interneta mājaslapā. Veids, kādā tiek savākta šī informācija, rāda, ka Ofimer dati ir ticami. Nekādi konkrēti fakti neliecina, ka šie dati varētu būt maldinoši. Bez tam Komisija citos dokumentos, ar kuriem tā varēja iepazīties šajā mājaslapā, neatrada koriģētus vai pretrunīgus datus, salīdzinot ar tiem, kurus tā izmantoja; ja tā būtu bijis, tas, protams, būtu ticis ņemts vērā. Turklāt tas apstāklis, ka tie ir publiski pieejami caur Ofimer, valsts iestādes, mājaslapu, tiem piešķir oficiālu raksturu. Nav nekāda pamata apšaubīt to ticamību.

| (82) | Daži dati, ko Francija oficiāli darīja zināmus vai nu pirms procedūras uzsākšanas, vai savā 2002. gada 5. marta komentārā, atbildot uz šo procedūras uzsākšanu, palika pārāk daļēji un nepilnīgi, lai Komisija varētu pareizi novērtēt zvejniecības produktu tirgus stāvokli aplūkojamajā laika posmā. Tai nācās meklēt citu informāciju, lai veiktu šo vērtējumu. Komisija izsaka nožēlu, ka Francija tai tiešā veidā nepaziņoja šos datus vai tāda paša veida oficiālos datus. |
| --- | --- |

(82)

Daži dati, ko Francija oficiāli darīja zināmus vai nu pirms procedūras uzsākšanas, vai savā 2002. gada 5. marta komentārā, atbildot uz šo procedūras uzsākšanu, palika pārāk daļēji un nepilnīgi, lai Komisija varētu pareizi novērtēt zvejniecības produktu tirgus stāvokli aplūkojamajā laika posmā. Tai nācās meklēt citu informāciju, lai veiktu šo vērtējumu. Komisija izsaka nožēlu, ka Francija tai tiešā veidā nepaziņoja šos datus vai tāda paša veida oficiālos datus.

| (83) | Līdz ar to nepieciešams analizēt dažādus zināmos datus, lai noteiktu, kāds bija precīzs jūras produktu tirgus stāvoklis 2000. gada pirmajā ceturksnī. |
| --- | --- |

(83)

Līdz ar to nepieciešams analizēt dažādus zināmos datus, lai noteiktu, kāds bija precīzs jūras produktu tirgus stāvoklis 2000. gada pirmajā ceturksnī.

| (84) | Francijas 2001. gada 6. aprīļa komentārs nesaturēja skaitlisku informāciju par piegādēm. Tur tikai bija norādīts, ka “reāli pārdotie daudzumi un to vērtība patiesībā ir mazāki nekā Komisijas izmantotie dati un zemāki nekā 1999. gadā”. šajā laikā Komisija jau bija uzzinājusi datus, kas figurēja 2000. gada janvāra-aprīļa konjunktūras dokumentā, ko Ofimer direktoru padome izskatīja savā 2000. gada 24. maija sēdē, un Komisija uz to atsaucās papildus ziņu pieprasījumā, kas Francijai tika nosūtīts 2001. gada 15. janvārī (kurā tā citēja fragmentu, saskaņā ar kuru “2000. gada pirmajos 4 mēnešos piegādātais daudzums ir stabils, salīdzinot ar to pašu 1999. gada laika posmu, un vērtība pārdošanā izsolēs ir pieaugusi par 3 %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu”. |
| --- | --- |

(84)

Francijas 2001. gada 6. aprīļa komentārs nesaturēja skaitlisku informāciju par piegādēm. Tur tikai bija norādīts, ka “reāli pārdotie daudzumi un to vērtība patiesībā ir mazāki nekā Komisijas izmantotie dati un zemāki nekā 1999. gadā”. šajā laikā Komisija jau bija uzzinājusi datus, kas figurēja 2000. gada janvāra-aprīļa konjunktūras dokumentā, ko Ofimer direktoru padome izskatīja savā 2000. gada 24. maija sēdē, un Komisija uz to atsaucās papildus ziņu pieprasījumā, kas Francijai tika nosūtīts 2001. gada 15. janvārī (kurā tā citēja fragmentu, saskaņā ar kuru “2000. gada pirmajos 4 mēnešos piegādātais daudzums ir stabils, salīdzinot ar to pašu 1999. gada laika posmu, un vērtība pārdošanā izsolēs ir pieaugusi par 3 %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu”.

| (85) | Francijas 2002. gada 5. marta komentārā savukārt teikts, ka “visās galvenajās Francijas izsolēs [...] 2000. gada pirmajos sešos mēnešos piegādātais daudzums ir palicis stabils salīdzinājumā ar to pašu 1999. gada periodu, pat ja īsos laika posmos reizēm konstatēts ievērojams samazinājums, kas acīmredzot atbilst visspēcīgākajai plašsaziņas līdzekļu mobilizācijai”. Tas atbilst norādītajam iepriekšminētajā konjunktūras dokumentā, kā arī Ofimer2001. gada 16. februāraFlash Eco – dokumentā, uz kuru Komisija atsaucas lēmumā par procedūras uzsākšanu (dokuments, kas sniedz faktus 2000. gada produkcijas salīdzinājumam ar 1999. gadu un norāda, ka “2000. gada rezultāti norāda uz pārdošanas apjomu stabilitāti, salīdzinot ar 1999. gadu”). |
| --- | --- |

(85)

Francijas 2002. gada 5. marta komentārā savukārt teikts, ka “visās galvenajās Francijas izsolēs [...] 2000. gada pirmajos sešos mēnešos piegādātais daudzums ir palicis stabils salīdzinājumā ar to pašu 1999. gada periodu, pat ja īsos laika posmos reizēm konstatēts ievērojams samazinājums, kas acīmredzot atbilst visspēcīgākajai plašsaziņas līdzekļu mobilizācijai”. Tas atbilst norādītajam iepriekšminētajā konjunktūras dokumentā, kā arī Ofimer2001. gada 16. februāraFlash Eco – dokumentā, uz kuru Komisija atsaucas lēmumā par procedūras uzsākšanu (dokuments, kas sniedz faktus 2000. gada produkcijas salīdzinājumam ar 1999. gadu un norāda, ka “2000. gada rezultāti norāda uz pārdošanas apjomu stabilitāti, salīdzinot ar 1999. gadu”).

| (86) | Līdz ar to Komisija konstatē, ka 2000. gada laikā, arī pirmajā ceturksnī, piegādes ir palikušas stabilas. Nekāda informācija neļauj apgalvot, ka ir notikusi piegāžu samazināšanās tajā brīdī, kad plašsaziņas līdzekļu ietekme bija visspēcīgākā. Starp citu, piegāžu samazināšanās visdrīzāk notiek citu iemeslu, galvenokārt sliktu laika apstākļu dēļ. Nereti liela daļa zvejas kuģu nevar iziet jūrā diezgan ilgu laiku (1–2 nedēļas, vai pat ilgāk), ja slikti laika apstākļi saglabājas. Tādai plašsaziņas līdzekļu ietekmei kā minētajā gadījumā nav tiešu seku uz piegādēm; ne jau tā kavēs zvejniekus iziet jūrā. Tās sekas izjūtamas nākamajā ražošanas ķēdes stadijā – uz cenām un no tirgus atsauktajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(86)

Līdz ar to Komisija konstatē, ka 2000. gada laikā, arī pirmajā ceturksnī, piegādes ir palikušas stabilas. Nekāda informācija neļauj apgalvot, ka ir notikusi piegāžu samazināšanās tajā brīdī, kad plašsaziņas līdzekļu ietekme bija visspēcīgākā. Starp citu, piegāžu samazināšanās visdrīzāk notiek citu iemeslu, galvenokārt sliktu laika apstākļu dēļ. Nereti liela daļa zvejas kuģu nevar iziet jūrā diezgan ilgu laiku (1–2 nedēļas, vai pat ilgāk), ja slikti laika apstākļi saglabājas. Tādai plašsaziņas līdzekļu ietekmei kā minētajā gadījumā nav tiešu seku uz piegādēm; ne jau tā kavēs zvejniekus iziet jūrā. Tās sekas izjūtamas nākamajā ražošanas ķēdes stadijā – uz cenām un no tirgus atsauktajiem daudzumiem.

| (87) | Saskaņā ar Francijas 2001. gada 6. aprīļa komentāru, “atsaukumu līmenis 2000. gada pirmajos mēnešos bija ievērojami augstāks nekā tajos pašos 1999. gada mēnešos; pieaugums sasniedza 25 % starp 1999. gada janvāri-aprīli un 2000. gada janvāri-aprīli, 35 % starp 1999. gada janvāri-martu un 2000. gada janvāri-martu, 92 % starp 1999. gada janvāri un 2000. gada janvāri un 57 % starp 1999. gada februāri un 2000. gada februāri”. 2002. gada 5. marta komentārā atkārtoti minēti šie cipari un norādīts arī, ka janvāra-maija laika posmam pieaugums bija 32 %, bet janvāra-jūnija laikposmam 28 %. Komentārā, starp citu, precizēts, ka “atsaukumu līmenim bija vērojama pat ārkārtīgi strauja evolūcija dažām sugām, piemēram, Norvēģijas omāram (+ 175 %), jūrasvelnam (+ 161 %) un zirnekļkrabim (× 5), kuru jutīgums uz paliekošajiem ogļūdeņražiem (6) tika īpaši intensīvi atspoguļots plašsaziņas līdzekļos”. |
| --- | --- |

(87)

Saskaņā ar Francijas 2001. gada 6. aprīļa komentāru, “atsaukumu līmenis 2000. gada pirmajos mēnešos bija ievērojami augstāks nekā tajos pašos 1999. gada mēnešos; pieaugums sasniedza 25 % starp 1999. gada janvāri-aprīli un 2000. gada janvāri-aprīli, 35 % starp 1999. gada janvāri-martu un 2000. gada janvāri-martu, 92 % starp 1999. gada janvāri un 2000. gada janvāri un 57 % starp 1999. gada februāri un 2000. gada februāri”. 2002. gada 5. marta komentārā atkārtoti minēti šie cipari un norādīts arī, ka janvāra-maija laika posmam pieaugums bija 32 %, bet janvāra-jūnija laikposmam 28 %. Komentārā, starp citu, precizēts, ka “atsaukumu līmenim bija vērojama pat ārkārtīgi strauja evolūcija dažām sugām, piemēram, Norvēģijas omāram (+ 175 %), jūrasvelnam (+ 161 %) un zirnekļkrabim (× 5), kuru jutīgums uz paliekošajiem ogļūdeņražiem (6) tika īpaši intensīvi atspoguļots plašsaziņas līdzekļos”.

| (88) | Šie dati ir daļēji un neļauj iegūt skaidru veikto atsaukumu tēlu. Tik tiešām, reāli atsauktie daudzumi nav norādīti; divkāršam vai trīskāršam pieaugumam var nebūt nekādas nozīmes, ja atsauces daudzums, proti, pirmajā gadā atsauktais daudzums ir ļoti mazs. Bez tam nav precizēts, cik lielu procentu no piegādātā daudzuma veido no tirgus atsauktais daudzums. Nav arī norādīts, vai atsaukumu pieaugums janvārī attiecās uz sugām, kuru jutīgums uz ogļūdeņražiem tika īpaši intensīvi atspoguļots plašsaziņas līdzekļos. Komisija analizēs triju Francijas minēto sugu gadījumus: Norvēģijas omāru, jūrasvelnu, zirnekļkrabi. |
| --- | --- |

(88)

Šie dati ir daļēji un neļauj iegūt skaidru veikto atsaukumu tēlu. Tik tiešām, reāli atsauktie daudzumi nav norādīti; divkāršam vai trīskāršam pieaugumam var nebūt nekādas nozīmes, ja atsauces daudzums, proti, pirmajā gadā atsauktais daudzums ir ļoti mazs. Bez tam nav precizēts, cik lielu procentu no piegādātā daudzuma veido no tirgus atsauktais daudzums. Nav arī norādīts, vai atsaukumu pieaugums janvārī attiecās uz sugām, kuru jutīgums uz ogļūdeņražiem tika īpaši intensīvi atspoguļots plašsaziņas līdzekļos. Komisija analizēs triju Francijas minēto sugu gadījumus: Norvēģijas omāru, jūrasvelnu, zirnekļkrabi.

| (89) | Ja Norvēģijas omāra gadījumā mēs atsaucamies uz Ofimer veikto pētījumu par šo vēžveidīgo (7), tad redzam, ka šī vēžveidīgā maksimālās produkcijas sezona ir no aprīļa vidus līdz augustam. Būtiskiem atsaukumiem var būt īslaicīgs raksturs. Pētījums min nenormāli augsta atsaukumu skaita gadījumu 2001. gada maijā un jūnijā pēc apjomīgām dzīvu Norvēģijas omāru piegādēm šī produkta noietam nelabvēlīgā laikā. Bez tam, saskaņā ar datiem, kas nosūtīti Komisijai, piemērojot noteikumus, kas reglamentē zivsaimniecības produktu tirgus kopējo organizāciju (Padomes 1992. gada 17. decembra Regula (EEK) Nr. 3759/1992 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgus kopējo organizāciju, kā arī piemērošanas regulas (8), kuras bija piemērojamas šo notikumu laikā), 2000. gada pirmajos sešos mēnešos minētie atsaukumi bija: 21 kg janvārī, 5 kg februārī, 2 kg martā, 103 kg aprīlī, 1 364 kg maijā, 2 007 kg jūnijā. Tādējādi par šo vēžveidīgo nav nekādu skaidru un precīzu datu, kas ļautu apgalvot, ka plašsaziņas līdzekļu ietekme, ko izraisīja jūras piesārņojums ar naftas produktiem, un par kuru tiek pieņemts, ka vislielākā tā bija pirmajās nedēļās pēc šī notikuma, izraisīja no tirgus atsauktā Norvēģijas omāru daudzuma ievērojamu pieaugumu. |
| --- | --- |

(89)

Ja Norvēģijas omāra gadījumā mēs atsaucamies uz Ofimer veikto pētījumu par šo vēžveidīgo (7), tad redzam, ka šī vēžveidīgā maksimālās produkcijas sezona ir no aprīļa vidus līdz augustam. Būtiskiem atsaukumiem var būt īslaicīgs raksturs. Pētījums min nenormāli augsta atsaukumu skaita gadījumu 2001. gada maijā un jūnijā pēc apjomīgām dzīvu Norvēģijas omāru piegādēm šī produkta noietam nelabvēlīgā laikā. Bez tam, saskaņā ar datiem, kas nosūtīti Komisijai, piemērojot noteikumus, kas reglamentē zivsaimniecības produktu tirgus kopējo organizāciju (Padomes 1992. gada 17. decembra Regula (EEK) Nr. 3759/1992 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgus kopējo organizāciju, kā arī piemērošanas regulas (8), kuras bija piemērojamas šo notikumu laikā), 2000. gada pirmajos sešos mēnešos minētie atsaukumi bija: 21 kg janvārī, 5 kg februārī, 2 kg martā, 103 kg aprīlī, 1 364 kg maijā, 2 007 kg jūnijā. Tādējādi par šo vēžveidīgo nav nekādu skaidru un precīzu datu, kas ļautu apgalvot, ka plašsaziņas līdzekļu ietekme, ko izraisīja jūras piesārņojums ar naftas produktiem, un par kuru tiek pieņemts, ka vislielākā tā bija pirmajās nedēļās pēc šī notikuma, izraisīja no tirgus atsauktā Norvēģijas omāru daudzuma ievērojamu pieaugumu.

| (90) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā nonākušajiem datiem, jūrasvelna gadījumā 454 kg tika atsaukti no pārdošanas 2000. gada janvārī, salīdzinot ar 84 kg 1999. gada janvārī, kas tādējādi norāda uz ievērojamu pieaugumu. Tomēr atsaukumi 2000. gada februārī bija tikai 59 kg, savukārt 1999. gada februārī tie bija 221 kg; 2000. gada martā tie bija 39 kg, salīdzinot ar 148 kg 1999. gada martā; arī nākamajos trijos mēnešos atsauktais daudzums 1999. gadā (278 kg) bija lielāks nekā 2000. gadā (241 kg). Līdz ar to tā ir ļoti neviendabīga situācija, balstoties uz kuru Komisija nevar izdarīt secinājumu, ka bijis atsaukumu pieaugums sakarā ar jūras piesārņojumu ar naftas produktiem. |
| --- | --- |

(90)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā nonākušajiem datiem, jūrasvelna gadījumā 454 kg tika atsaukti no pārdošanas 2000. gada janvārī, salīdzinot ar 84 kg 1999. gada janvārī, kas tādējādi norāda uz ievērojamu pieaugumu. Tomēr atsaukumi 2000. gada februārī bija tikai 59 kg, savukārt 1999. gada februārī tie bija 221 kg; 2000. gada martā tie bija 39 kg, salīdzinot ar 148 kg 1999. gada martā; arī nākamajos trijos mēnešos atsauktais daudzums 1999. gadā (278 kg) bija lielāks nekā 2000. gadā (241 kg). Līdz ar to tā ir ļoti neviendabīga situācija, balstoties uz kuru Komisija nevar izdarīt secinājumu, ka bijis atsaukumu pieaugums sakarā ar jūras piesārņojumu ar naftas produktiem.

| (91) | Kas attiecas uz zirnekļkrabi, kas ir trešā Francijas minētā suga, tad Komisijas rīcībā nav datu par atsauktajiem daudzumiem (9). Tomēr ir iespējams atsaukties uz daudzumiem, kas Komisijai paziņoti par parasto krabi, kura pārdošanas un tirgus raksturlielumi ir līdzīgi. Atsauktie daudzumi pieauga 2000. gada pirmajos mēnešos, salīdzinot ar 1999. gadu, taču pēc absolūtās vērtības šie daudzumi palika nelieli; tie mainījās no 19 kg uz 47 kg janvārī, no 3 uz 35 kg februārī, no 7 uz 31 kg martā, bija vienādi ar nulli aprīlī, mainījās no 31 uz 164 kg maijā un no 501 uz 521 kg jūnijā. Līdz ar to nav bijis patērētāja nepatikas pret parasto krabi, it īpaši 2000. gada pirmajos mēnešos, un nekādi fakti nenorāda, ka tāda tajā pašā laika posmā būtu bijusi pret zirnekļkrabi. |
| --- | --- |

(91)

Kas attiecas uz zirnekļkrabi, kas ir trešā Francijas minētā suga, tad Komisijas rīcībā nav datu par atsauktajiem daudzumiem (9). Tomēr ir iespējams atsaukties uz daudzumiem, kas Komisijai paziņoti par parasto krabi, kura pārdošanas un tirgus raksturlielumi ir līdzīgi. Atsauktie daudzumi pieauga 2000. gada pirmajos mēnešos, salīdzinot ar 1999. gadu, taču pēc absolūtās vērtības šie daudzumi palika nelieli; tie mainījās no 19 kg uz 47 kg janvārī, no 3 uz 35 kg februārī, no 7 uz 31 kg martā, bija vienādi ar nulli aprīlī, mainījās no 31 uz 164 kg maijā un no 501 uz 521 kg jūnijā. Līdz ar to nav bijis patērētāja nepatikas pret parasto krabi, it īpaši 2000. gada pirmajos mēnešos, un nekādi fakti nenorāda, ka tāda tajā pašā laika posmā būtu bijusi pret zirnekļkrabi.

| (92) | Līdz ar to, kaut gan 2000. gada janvārī atsaukumi pieauguši par 92 %, salīdzinot ar 1999. gada janvāri, un par 28 % gada pirmajos sešos mēnešos, tomēr šie atsaukumi pēc absolūtās vērtības ir palikuši nelieli. Turklāt nav faktu, kas ļautu saistīt šo pieaugumu ar plašsaziņas līdzekļu ietekmi pēc jūras piesārņojuma ar naftas produktiem. Bez tam, ja mēs vēlreiz atsaucamies uz datiem, kas paziņoti Komisijai, tad novērojam, ka 2000. gada janvārī konstatētie būtiskie atsaukumi attiecas uz tādām sugām kā dzeloņzivs (no 11 423 kg uz 16 362 kg), merlūza (no 120 kg uz 3 727 kg) vai bute (no 51 kg uz 1 789 kg) – sugas, kurām, ņemot vērā to tirgus raksturojumu, saikne starp atsaukumu pieaugumu un plašsaziņas līdzekļu ietekmi pēc jūras piesārņojuma ar naftas produktiem ir vāja vai vispār neeksistējoša. No otras puses, saskaņā ar Ofimer 2000. gada janvāra-aprīļa konjunktūras dokumentu, atsaukumi galvenajām sugām palikuši zem 1,5 % līmeņa no piegādātajiem daudzumiem, bet atsevišķi atsaukumi konstatēti jūras asariem, anšoviem un zirnekļkrabjiem. |
| --- | --- |

(92)

Līdz ar to, kaut gan 2000. gada janvārī atsaukumi pieauguši par 92 %, salīdzinot ar 1999. gada janvāri, un par 28 % gada pirmajos sešos mēnešos, tomēr šie atsaukumi pēc absolūtās vērtības ir palikuši nelieli. Turklāt nav faktu, kas ļautu saistīt šo pieaugumu ar plašsaziņas līdzekļu ietekmi pēc jūras piesārņojuma ar naftas produktiem. Bez tam, ja mēs vēlreiz atsaucamies uz datiem, kas paziņoti Komisijai, tad novērojam, ka 2000. gada janvārī konstatētie būtiskie atsaukumi attiecas uz tādām sugām kā dzeloņzivs (no 11 423 kg uz 16 362 kg), merlūza (no 120 kg uz 3 727 kg) vai bute (no 51 kg uz 1 789 kg) – sugas, kurām, ņemot vērā to tirgus raksturojumu, saikne starp atsaukumu pieaugumu un plašsaziņas līdzekļu ietekmi pēc jūras piesārņojuma ar naftas produktiem ir vāja vai vispār neeksistējoša. No otras puses, saskaņā ar Ofimer 2000. gada janvāra-aprīļa konjunktūras dokumentu, atsaukumi galvenajām sugām palikuši zem 1,5 % līmeņa no piegādātajiem daudzumiem, bet atsevišķi atsaukumi konstatēti jūras asariem, anšoviem un zirnekļkrabjiem.

| (93) | Noslēgumā šim jautājumam par atsaukumiem Komisija konstatē, ka nav faktu, kas ļautu saistīt atsaukumu pieaugumu ar plašsaziņas līdzekļu ietekmi pēc jūras piesārņojuma ar naftas produktiem. |
| --- | --- |

(93)

Noslēgumā šim jautājumam par atsaukumiem Komisija konstatē, ka nav faktu, kas ļautu saistīt atsaukumu pieaugumu ar plašsaziņas līdzekļu ietekmi pēc jūras piesārņojuma ar naftas produktiem.

| (94) | Savā 2001. gada 6. aprīļa komentārā Francija norāda, ka zivsaimniecības produktu mazumtirdzniecības apjomi pirmā pusgada laikā samazinājušies par 2 %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, it īpaši svaigiem produktiem, kur apjomi samazinājās par 7 % un vērtība par 1 %, tai skaitā apjomu samazināšanās vēžveidīgajiem par 6 % un zivīm par 6 % (5 % sagrieztām zivīm un 7 % nesadalītām zivīm). 2002. gada 5. marta komentārs atgādina šos skaitļus (ar nelielu korekciju vēžveidīgajiem, kuriem norādītā samazināšanās ir 6,5 %) un norāda, ka šie dati izsaka patiesu patērētāju nepatiku pret jūras produktiem. Šis komentārs norāda arī, ka 49 nozīmīgajām sugām, kas bija Ofimer pētījumu objekts, 2000. gada janvārī, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, vidējās cenas samazināšanās janvārī konstatēta 34, janvārī-februārī 26, janvārī-martā 21, janvārī-aprīlī 19, janvārī-maijā 21 un janvārī-jūnijā 18. Starp šīm sugām vidējās cenas samazināšanās bija šāda: jūrasmēle (– 5 %), jūras asaris (– 6 %), heks (– 6 %), anšovs (– 6 %), kalmārs (– 11 %), merlūza (8 %), sardīne (– 6 %), saulzivs (– 1 %), makrele (– 18 %), jūras bute (– 28 %), mataste (– 20 %), pelēkā haizivs (– 11 %), sultānzivs (– 4 %), astoņkājis (– 23 %), zirnekļkrabis (– 16 %), rozā garnele (– 20 %). Saskaņā ar Francijas teikto, “visi šie fakti kvantitatīvā veidā pasvītro pirmā tirgus situācijas pasliktināšanos 2000. gada janvārī-jūnijā un, ja tas nepieciešams, ilustrē Francijas patērētāja izturēšanās reakciju, ko izraisīja kuģa Erika katastrofa”. |
| --- | --- |

(94)

Savā 2001. gada 6. aprīļa komentārā Francija norāda, ka zivsaimniecības produktu mazumtirdzniecības apjomi pirmā pusgada laikā samazinājušies par 2 %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, it īpaši svaigiem produktiem, kur apjomi samazinājās par 7 % un vērtība par 1 %, tai skaitā apjomu samazināšanās vēžveidīgajiem par 6 % un zivīm par 6 % (5 % sagrieztām zivīm un 7 % nesadalītām zivīm). 2002. gada 5. marta komentārs atgādina šos skaitļus (ar nelielu korekciju vēžveidīgajiem, kuriem norādītā samazināšanās ir 6,5 %) un norāda, ka šie dati izsaka patiesu patērētāju nepatiku pret jūras produktiem. Šis komentārs norāda arī, ka 49 nozīmīgajām sugām, kas bija Ofimer pētījumu objekts, 2000. gada janvārī, salīdzinot ar iepriekšējo gadu, vidējās cenas samazināšanās janvārī konstatēta 34, janvārī-februārī 26, janvārī-martā 21, janvārī-aprīlī 19, janvārī-maijā 21 un janvārī-jūnijā 18. Starp šīm sugām vidējās cenas samazināšanās bija šāda: jūrasmēle (– 5 %), jūras asaris (– 6 %), heks (– 6 %), anšovs (– 6 %), kalmārs (– 11 %), merlūza (8 %), sardīne (– 6 %), saulzivs (– 1 %), makrele (– 18 %), jūras bute (– 28 %), mataste (– 20 %), pelēkā haizivs (– 11 %), sultānzivs (– 4 %), astoņkājis (– 23 %), zirnekļkrabis (– 16 %), rozā garnele (– 20 %). Saskaņā ar Francijas teikto, “visi šie fakti kvantitatīvā veidā pasvītro pirmā tirgus situācijas pasliktināšanos 2000. gada janvārī-jūnijā un, ja tas nepieciešams, ilustrē Francijas patērētāja izturēšanās reakciju, ko izraisīja kuģa Erika katastrofa”.

| (95) | Komisija konstatē, ka šie fakti kvantitatīvā veidā nepaskaidro, kas ir noticis. Lai iegūtu reālu stāvokļa panorāmu, būtu bijis nepieciešams, lai Francija vienlaikus nosūta Komisijai tirdzniecības daudzumus katrai no aplūkojamajām sugām, ko tā nav izdarījusi. |
| --- | --- |

(95)

Komisija konstatē, ka šie fakti kvantitatīvā veidā nepaskaidro, kas ir noticis. Lai iegūtu reālu stāvokļa panorāmu, būtu bijis nepieciešams, lai Francija vienlaikus nosūta Komisijai tirdzniecības daudzumus katrai no aplūkojamajām sugām, ko tā nav izdarījusi.

| (96) | Komisija savukārt atzīmē, ka saskaņā ar Ofimer 2000. gada janvāra-aprīļa konjunktūras dokumentu, cenas attīstījās ļoti neviendabīgā veidā. Dažas cenas pazeminājās sakarā ar bagātīgo piedāvājumu: jūras asaris (– 11 %), merlūza (– 8 %), heks (– 9 %). Pretēji tam, samazināts piedāvājums ļāva citu sugu cenām augt: parastā kefale (+ 31 %), menca (+ 27 %), jūrasvelns (+ 13 %). Šis konjunktūras dokuments arī norāda, ka pēc piedāvājuma struktūras izmaiņām dārgo sugu daļa (heks, jūrasvelns, jūrasmēle, jūras asaris, parastā kefale, Norvēģijas omārs) pieauga uz lēto sugu rēķina (sardīne, merlūza, sudrabotais heks, tinteszivs, anšovs), no kurienes izriet, ka pārdošanā izsolēs vērtība pieauga par 3 %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu. |
| --- | --- |

(96)

Komisija savukārt atzīmē, ka saskaņā ar Ofimer 2000. gada janvāra-aprīļa konjunktūras dokumentu, cenas attīstījās ļoti neviendabīgā veidā. Dažas cenas pazeminājās sakarā ar bagātīgo piedāvājumu: jūras asaris (– 11 %), merlūza (– 8 %), heks (– 9 %). Pretēji tam, samazināts piedāvājums ļāva citu sugu cenām augt: parastā kefale (+ 31 %), menca (+ 27 %), jūrasvelns (+ 13 %). Šis konjunktūras dokuments arī norāda, ka pēc piedāvājuma struktūras izmaiņām dārgo sugu daļa (heks, jūrasvelns, jūrasmēle, jūras asaris, parastā kefale, Norvēģijas omārs) pieauga uz lēto sugu rēķina (sardīne, merlūza, sudrabotais heks, tinteszivs, anšovs), no kurienes izriet, ka pārdošanā izsolēs vērtība pieauga par 3 %, salīdzinot ar iepriekšējo gadu.

| (97) | Pārdošanā izsolēs pēc pārdošanai raksturīgo izdevumu atrēķināšanas vērtība atbilst kuģu apgrozījumam. Tādējādi Komisija konstatē, ka pilnais zivsaimniecības uzņēmumu apgrozījums nedaudz pieaudzis. Līdz ar to, kaut arī bijusi cenu samazināšanās nozīmīgam sugu skaitam, šī samazināšanās tomēr neatbilst vispārējam cenu samazinājumam, bet gan neviendabīgai situācijai, ko Ofimer min savā konjunktūras dokumentā. Iespējams, ka jūras piesārņojums ar naftas produktiem ir atstājis zināmu iespaidu uz zivsaimniecības produktu tirgu, piemēram, atsevišķām noteiktām sugām, taču dažādie fakti liek domāt, ka šis iespaids palicis ļoti mazsvarīgs. Starp citu, ja tas būtu bijis nozīmīgs, Ofimer noteikti nebūtu to atstājusi nepieminētu dažādos tā izstrādātajos publiski pieejamajos dokumentos. |
| --- | --- |

(97)

Pārdošanā izsolēs pēc pārdošanai raksturīgo izdevumu atrēķināšanas vērtība atbilst kuģu apgrozījumam. Tādējādi Komisija konstatē, ka pilnais zivsaimniecības uzņēmumu apgrozījums nedaudz pieaudzis. Līdz ar to, kaut arī bijusi cenu samazināšanās nozīmīgam sugu skaitam, šī samazināšanās tomēr neatbilst vispārējam cenu samazinājumam, bet gan neviendabīgai situācijai, ko Ofimer min savā konjunktūras dokumentā. Iespējams, ka jūras piesārņojums ar naftas produktiem ir atstājis zināmu iespaidu uz zivsaimniecības produktu tirgu, piemēram, atsevišķām noteiktām sugām, taču dažādie fakti liek domāt, ka šis iespaids palicis ļoti mazsvarīgs. Starp citu, ja tas būtu bijis nozīmīgs, Ofimer noteikti nebūtu to atstājusi nepieminētu dažādos tā izstrādātajos publiski pieejamajos dokumentos.

| (98) | Balstoties uz šiem dažādajiem faktiem, Komisija uzskata, ka vispārēji sociālo maksājumu atvieglojumi par labu zvejniekiem laika posmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. jūlijam nevar tikt pasludināti par saderīgiem ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(98)

Balstoties uz šiem dažādajiem faktiem, Komisija uzskata, ka vispārēji sociālo maksājumu atvieglojumi par labu zvejniekiem laika posmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. jūlijam nevar tikt pasludināti par saderīgiem ar kopējo tirgu, balstoties uz Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

| (99) | Kā atbalsts darbībai, kas piešķirts visiem zivsaimniecības uzņēmumiem, neprasot no to puses nekādas saistības, šis atbalsta pasākums ir nesaderīgs ar kopējo tirgu, saskaņā ar 1997. gada vadlīniju 1.2. punkta ceturtās daļas trešo ievilkumu. |
| --- | --- |

(99)

Kā atbalsts darbībai, kas piešķirts visiem zivsaimniecības uzņēmumiem, neprasot no to puses nekādas saistības, šis atbalsta pasākums ir nesaderīgs ar kopējo tirgu, saskaņā ar 1997. gada vadlīniju 1.2. punkta ceturtās daļas trešo ievilkumu.

V.   SECINĀJUMI

| (100) | Komisija konstatē, ka Francija, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu, nelikumīgi īstenojusi dažādus atbalsta pasākumus, kuri ir šī lēmuma priekšmets. |
| --- | --- |

(100)

Komisija konstatē, ka Francija, pārkāpjot Līguma 88. panta 3. punktu, nelikumīgi īstenojusi dažādus atbalsta pasākumus, kuri ir šī lēmuma priekšmets.

| (101) | Pamatojoties uz šā lēmuma IV-B un IV-C daļā veikto analīzi, Komisija uzskata, ka atbalsta pasākumi, kas īstenoti par labu akvakultūras produktu ražotājiem Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai (sociālo maksājumu atvieglojumi, finanšu maksājumu atvieglojumi, atbrīvošana no nomas maksas) ir saderīgi ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(101)

Pamatojoties uz šā lēmuma IV-B un IV-C daļā veikto analīzi, Komisija uzskata, ka atbalsta pasākumi, kas īstenoti par labu akvakultūras produktu ražotājiem Atlantijas piekrastes departamentos no Finistēras līdz Žirondai (sociālo maksājumu atvieglojumi, finanšu maksājumu atvieglojumi, atbrīvošana no nomas maksas) ir saderīgi ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu.

| (102) | Pamatojoties uz šā lēmuma IV-C.1 daļā veikto analīzi, Komisija uzskata, ka sociālo maksājumu atvieglojumiem laikposmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. jūlijam un atbrīvošanai no nomas maksas par 2000. gadu, kas piešķirti par labu citu departamentu akvakultūras produktu ražotājiem, nav piemērojama Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētā atkāpe. |
| --- | --- |

(102)

Pamatojoties uz šā lēmuma IV-C.1 daļā veikto analīzi, Komisija uzskata, ka sociālo maksājumu atvieglojumiem laikposmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. jūlijam un atbrīvošanai no nomas maksas par 2000. gadu, kas piešķirti par labu citu departamentu akvakultūras produktu ražotājiem, nav piemērojama Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētā atkāpe.

| (103) | Pamatojoties uz šā lēmuma IV-C.2 daļā veikto analīzi, Komisija uzskata, ka sociālo maksājumu atvieglojumiem, kas piešķirti zvejniekiem laikposmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. oktobrim, nav piemērojama Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētā atkāpe, |
| --- | --- |

(103)

Pamatojoties uz šā lēmuma IV-C.2 daļā veikto analīzi, Komisija uzskata, ka sociālo maksājumu atvieglojumiem, kas piešķirti zvejniekiem laikposmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. oktobrim, nav piemērojama Līguma 87. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētā atkāpe,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Sociālo maksājumu atvieglojumi, finanšu maksājumu atvieglojumi un atbrīvošana no nomas maksas, ko Francija īstenojusi par labu Finistēras, Morbiānas, Atlantijas Luāras, Vandejas, Piejūras Šarantas un Žirondas departamentu akvakultūras produktu ražotājiem ir saderīgi ar kopējo tirgu.

2. pants

Atbalsta pasākumi, ko Francija īstenojusi par labu akvakultūras produktu ražotājiem citos departamentos nekā Finistēra, Morbiāna, Atlantijas Luāra, Vandeja, Piejūras Šaranta un Žironda, sociālo maksājumu atvieglojumu veidā laika posmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. jūlijam un atbrīvošanas no nomas maksas veidā par 2000. gadu, nav saderīgi ar kopējo tirgu.

3. pants

Atbalsta pasākums, ko Francija īstenojusi par labu zvejniekiem sociālo maksājumu atvieglojumu veidā laika posmā no 2000. gada 15. aprīļa līdz 15. oktobrim, nav saderīgs ar kopējo tirgu.

4. pants

1.   Francija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai atgūtu no 2. un 3. pantā minētā atbalsta izmantotājiem tos līdzekļus, kas nelikumīgi jau nodoti viņu rīcībā.

2.   To atgūšana notiek nekavējoties, saskaņā ar valsts likumdošanas procedūrām, ciktāl tās ļauj nekavējoties un efektīvi īstenot šo lēmumu. Atgūstamie atbalsta līdzekļi ietver sevī procentus, sākot ar dienu, kad tie nodoti atbalsta izmantotāju rīcībā, un līdz to atgūšanas dienai. Procentu likmes tiek aprēķinātas un piemērotas saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 794/2004 V nodaļu (10).

5. pants

Divu mēnešu laikā, skaitot no šā lēmuma paziņošanas dienas, Francija informē Komisiju par pasākumiem, ko tā veikusi, lai to īstenotu.

6.pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2004. gada 17. jūlijā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Franz FISCHLER

---

(1)  OV C 39, 13.2.2002., 6. lpp.

1

(2)  OV C 100, 27.3.1997., 12. lpp.

2

(3)  www.agriculture.gouv.fr/pech/aqua/.

3

(4)  www.Ofimer.fr

4

Ofimer

(5)  2000. gada pārskata ziņojums, 39. lpp.; 2001. gada pārskata ziņojums, 42. lpp.

5

(6)  Par šo tēmu Francijas varas iestādes nosūtīja 14 kopijas ar analīžu rezultātiem, kuru mērķis bija noteikt ogļūdeņražu koncentrāciju analizētajos produktos (dažādas zivis). Komisija izsaka savu izbrīnu par to, ka šie analīžu rezultāti atbilst zivīm, kuras 3 analīžu gadījumā nozvejotas 2000. gada 22. februārī un analīžu laboratorijā saņemtas 2000. gada 23. februārī, 2 citu analīžu gadījumā nozvejotas 2000. gada 7. martā un laboratorijā saņemtas 2000. gada 10. martā un vēl 9 gadījumos nozvejotas un analizētas 2000. gada septembrī un oktobrī. Šīs analīzes, kas parāda ogļūdeņražu klātbūtni audos, nekādā veidā neļauj secināt, ka to izraisījis kuģis Erika, ņemot vērā laiku, kāds pagājis pēc katastrofas. Lai varētu nepārprotami parādīt cēloņu un seku attiecības starp kuģa Erika naftu un saindēšanu ar ogļūdeņražiem, būtu bijusi vajadzīga virkne katastrofas datumam laikā pietiekami tuvu analīžu. Šādu analīžu trūkums drīzāk norāda uz to, ka nav notikusi patiesa zivju organoleptiska saindēšanās uzreiz pēc minētā notikuma. Ogļūdeņražu klātbūtni trīs vai deviņus mēnešus vēlāk atsevišķos gadījumos, piemēram, februārī vai martā, iespējams, varēja izraisīt kuģa Erika nafta, bet tikpat labi to varēja izraisīt tilpņu tīrīšanas atlikumi, jo kuģi bieži veic tīrīšanu atklātā jūrā, neievērojot šajā jomā pastāvošos noteikumus. Otrā hipotēze vēl ticamāka ir septembrī un oktobrī veiktajām analīzēm.

6

Erika

Erika

Erika

(7)  Norvēģijas omāra tirgus – pētījums, kas iesniegts OFIMER direktoru padomē 2002. gada 6. martā.

7

OFIMER

(8)  OV L 388, 31.12.1992., 1. lpp. Saskaņā ar Komisijas 1993. gada 26. jūlija Regulu (EK) Nr. 2210/93 par pienācīgiem ziņojumiem par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgus kopējo organizāciju (OV L 197, 6.8.1993., 8. lpp.), dalībvalstīm reizi ceturksnī jāpaziņo Komisijai to atsaukto vai nepārdoto zivsaimniecības produktu daudzums, kuri figurē Regulas (EK) Nr. 3759/92 I pielikuma A, D un E punktā. Norvēģijas omārs un jūrasvelns figurē šajā sarakstā.

8

(9)  Zirnekļkrabis figurē starp sugām, kas minētas Regulas (EK) Nr. 3759/92 1. pantā, bet nefigurē minētās regulas I pielikuma A, D un E punktā. Ja šīm sugām atsaukuma cenu nosaka ražotāju organizācijas, tad nepastāv pienākums paziņot Komisijai atsauktos datus.

9

(10)  OV L 140, 30.4.2004., 1. lpp.

10

---

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/62

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 11. marts),

ar ko nosaka metodes cūku liemeņu klasificēšanai Polijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 552)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

(2005/240/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1984. gada 13. novembra Regulu (EEK) Nr. 3220/84, ar ko nosaka Kopienas mērogu cūku liemeņu klasificēšanai (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta 3. punkts paredz, ka cūku liemeņus klasificē saskaņā ar to novērtēto muskuļaudu saturu atbilstoši statistiski pierādītām novērtējuma metodēm, kuru pamatā ir cūkas liemeņa vienas vai vairāku anatomisko daļu fiziska izmērīšana. Klasificēšanas metodes apstiprina, ja tās atbilst statistiskās kļūdas maksimālajai pielaidei novērtējumā. Pielaide tika definēta 3. pantā Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta 3. punkts paredz, ka cūku liemeņus klasificē saskaņā ar to novērtēto muskuļaudu saturu atbilstoši statistiski pierādītām novērtējuma metodēm, kuru pamatā ir cūkas liemeņa vienas vai vairāku anatomisko daļu fiziska izmērīšana. Klasificēšanas metodes apstiprina, ja tās atbilst statistiskās kļūdas maksimālajai pielaidei novērtējumā. Pielaide tika definēta 3. pantā Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (2).

| (2) | Polijas valdība ir pieprasījusi, lai Komisija apstiprinātu trīs metodes cūku liemeņu klasificēšanai un ir iesniegusi sīki izstrādātu secēšanas procesa aprakstu, kas veikts pirms tās pievienošanās ES, iesniedzot to kā Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. pantā paredzētā protokola 2. daļu. |
| --- | --- |

(2)

Polijas valdība ir pieprasījusi, lai Komisija apstiprinātu trīs metodes cūku liemeņu klasificēšanai un ir iesniegusi sīki izstrādātu secēšanas procesa aprakstu, kas veikts pirms tās pievienošanās ES, iesniedzot to kā Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. pantā paredzētā protokola 2. daļu.

| (3) | Izvērtējot šo pieprasījumu, atklājās, ka ir izpildīti šo klasificēšanas metožu apstiprināšanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(3)

Izvērtējot šo pieprasījumu, atklājās, ka ir izpildīti šo klasificēšanas metožu apstiprināšanas nosacījumi.

| (4) | Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. pants nosaka, ka dalībvalstis ir tiesīgas noteikt atšķirīgu cūku liemeņu noformējumu, kas atšķiras no minētajā pantā definētā standarta noformējuma, ja komercdarbības prakse vai tehniskās prasības pieļauj šādu atkāpi. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. pants nosaka, ka dalībvalstis ir tiesīgas noteikt atšķirīgu cūku liemeņu noformējumu, kas atšķiras no minētajā pantā definētā standarta noformējuma, ja komercdarbības prakse vai tehniskās prasības pieļauj šādu atkāpi.

| (5) | Tradicionālais liemeņu noformējums Polijā un attiecīgi no tā izrietošā tirdzniecības prakse prasa, lai no liemeņiem netiktu atdalīti nieru tauki, nieres un/vai diafragma. Tas jāņem vērā, koriģējot standarta noformējumam noteikto svaru. |
| --- | --- |

(5)

Tradicionālais liemeņu noformējums Polijā un attiecīgi no tā izrietošā tirdzniecības prakse prasa, lai no liemeņiem netiktu atdalīti nieru tauki, nieres un/vai diafragma. Tas jāņem vērā, koriģējot standarta noformējumam noteikto svaru.

| (6) | Aparātu vai klasificēšanas metožu izmaiņas var apstiprināt tikai ar jaunu Komisijas lēmumu, ko pieņem, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi; šā iemesla dēļ esošo apstiprinājumu var atsaukt. |
| --- | --- |

(6)

Aparātu vai klasificēšanas metožu izmaiņas var apstiprināt tikai ar jaunu Komisijas lēmumu, ko pieņem, pamatojoties uz iepriekšējo pieredzi; šā iemesla dēļ esošo apstiprinājumu var atsaukt.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 3220/84 cūku liemeņu klasificēšanai Polijā ir atļauts izmantot šādas metodes:

| a) | “Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma 1. daļā; |
| --- | --- |

a)

“Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma 1. daļā;

| b) | “Ultra FOM 300” aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma 2. daļā; |
| --- | --- |

b)

“Ultra FOM 300” aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma 2. daļā;

| c) | “Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autoform)” aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma 3. daļā. |
| --- | --- |

c)

“Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autoform)” aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts ir sniegts pielikuma 3. daļā.

Attiecībā uz aparātu “Ultra FOM 300”, kas minēts pirmā panta b) punktā, ir noteikts, ka pēc mērījumu procedūras pabeigšanas, ir jābūt iespējai konstatēt uz liemeņa, ka aparāts mērījuma vietā ir noteicis T1 un T2 mērījuma vērtības, kas noteiktas pielikuma 2. daļas 3. punktā. Mērījuma vietas atbilstošs marķējums jāveic mērījumu procedūras laikā.

2. pants

Neatkarīgi no standarta noformējuma, kas minēts Regulas (EEK) Nr. 3220/84 2. panta 1. punktā, nieru tauki, nieres un diafragma nav jāatdala no cūkas liemeņa pirms svēršanas un klasificēšanas. Lai izveidotu salīdzināmu cūku liemeņu klasifikācijas sistēmu, reģistrēto silta liemeņa svaru samazina:

| a) | diafragmai par 0,23 %, |
| --- | --- |

a)

diafragmai par 0,23 %,

| b) | nieru taukiem un nierēm attiecīgi:






  — | par 1,90 % S un E kategorijas liemeņiem, |
| --- | --- | --- |

b)

nieru taukiem un nierēm attiecīgi:

—

par 1,90 % S un E kategorijas liemeņiem,

| — | par 2,11 % U kategorijas liemeņiem, |
| --- | --- |

—

par 2,11 % U kategorijas liemeņiem,

| — | par 2,54 % R kategorijas liemeņiem, |
| --- | --- |

—

par 2,54 % R kategorijas liemeņiem,

| — | par 3,12 % O kategorijas liemeņiem, |
| --- | --- |

—

par 3,12 % O kategorijas liemeņiem,

| — | par 3,35 % P kategorijas liemeņiem. |
| --- | --- |

—

par 3,35 % P kategorijas liemeņiem.

3. pants

Labojumi attiecībā uz aparatūru un novērtējuma metodēm netiek apstiprināti.

4. pants

Lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 11. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 301, 20.11.1984., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3513/93 (OV L 320, 22.12.1993., 5. lpp.).

1

(2)  OV L 285, 25.10.1985., 39. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3127/94 (OV L 330, 21.12.1994., 43. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

METODES CŪKU LIEMEŅU KLASIFICĒŠANAI POLIJĀ

1. Daļa

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu, kura nosaukums ir “Capteur Gras/Maigre –Sydel (CGM)”. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu, kura nosaukums ir “Capteur Gras/Maigre –Sydel (CGM)”.

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar augstas izšķirtspējas Sydel zondi, kuras diametrs ir 8 milimetri, ar infrasarkanās gaismas diodi (Honeywell) un diviem gaismas detektoriem (Honeywell). Darbības attālums ir no 0 līdz 105 mm.

  CGM automātiski mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā muskuļaudu saturā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar augstas izšķirtspējas Sydel zondi, kuras diametrs ir 8 milimetri, ar infrasarkanās gaismas diodi (Honeywell) un diviem gaismas detektoriem (Honeywell). Darbības attālums ir no 0 līdz 105 mm.

CGM automātiski mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā muskuļaudu saturā.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu saturs tiek aprēķināts pēc šādas formulas:

  = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

  kurā: | = | liemeņa muskuļaudu aprēķinātā procentuālā izteiksme, |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 cm no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto ribu, |
| X2 | = | muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pat laikā un vietā, kad X1. |

3.

Liemeņa muskuļaudu saturs tiek aprēķināts pēc šādas formulas:

Image = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

kurā:

Image

=

liemeņa muskuļaudu aprēķinātā procentuālā izteiksme,

X1

=

muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 6 cm no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto ribu,

X2

=

muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pat laikā un vietā, kad X1.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

2. Daļa

ULTRA-FOM 300

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Ultra-FOM 300”. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu “Ultra-FOM 300”.

| 2. | Ultra-FOM 300 aparāts ir aprīkots ar 3,5 MHz ultraskaņas zondi (Krautkrämer MB 4 SE). Ultraskaņas signāls tiek pārvērsts ciparu formātā, saglabāts un apstrādāts.
  Mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā muskuļaudu saturā ar Ultra-FOM aparātu. |
| --- | --- |

2.

Ultra-FOM 300 aparāts ir aprīkots ar 3,5 MHz ultraskaņas zondi (Krautkrämer MB 4 SE). Ultraskaņas signāls tiek pārvērsts ciparu formātā, saglabāts un apstrādāts.

Mērījumu rezultātus izsaka aprēķinātajā muskuļaudu saturā ar Ultra-FOM aparātu.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu saturs tiek aprēķināts pēc šādas formulas:

  = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

  kurā: | = | liemeņa muskuļaudu aprēķinātā procentuālā izteiksme, |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | = | muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 7 cm no liemeņa viduslīnijas pie pēdējās ribas, |
| T2 | = | muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 7 cm no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto ribu, |
| M1 | = | muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pat laikā un vietā, kad T1, |
| M2 | = | muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pat laikā un vietā, kad T2. |

3.

Liemeņa muskuļaudu saturs tiek aprēķināts pēc šādas formulas:

Image = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

kurā:

Image

=

liemeņa muskuļaudu aprēķinātā procentuālā izteiksme,

T1

=

muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 7 cm no liemeņa viduslīnijas pie pēdējās ribas,

T2

=

muguras tauku biezums (ieskaitot ādu) milimetros, ko mēra 7 cm no liemeņa viduslīnijas starp trešo un ceturto ribu,

M1

=

muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pat laikā un vietā, kad T1,

M2

=

muskuļa biezums milimetros, ko mēra tajā pat laikā un vietā, kad T2.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

3. Daļa

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASS GRADING (AUTOFORM)

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšana jāveic ar aparātu, kura nosaukums ir Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading). |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšana jāveic ar aparātu, kura nosaukums ir Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading).

| 2. | Aparāts ir aprīkots ar sešpadsmit 16,2 MHz ultraskaņas devējiem (Krautkrämer, SFK 2 NP), kur darbības attālums starp devējiem ir 25 mm.
  Ultraskaņas dati ietver muguras tauku biezuma mērījumu un muskuļu slāņa mērījumu.
  Mērījumu rezultātus ar datora palīdzību izsaka aprēķinātajā muskuļaudu saturā. |
| --- | --- |

2.

Aparāts ir aprīkots ar sešpadsmit 16,2 MHz ultraskaņas devējiem (Krautkrämer, SFK 2 NP), kur darbības attālums starp devējiem ir 25 mm.

Ultraskaņas dati ietver muguras tauku biezuma mērījumu un muskuļu slāņa mērījumu.

Mērījumu rezultātus ar datora palīdzību izsaka aprēķinātajā muskuļaudu saturā.

| 3. | Liemeņa muskuļaudu saturs tiek aprēķināts, pamatojoties uz 55 mērpunktiem, izmantojot šādu formulu:

  = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

  kurā: | = | liemeņa muskuļaudu aprēķinātā procentuālā izteiksme, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Liemeņa muskuļaudu saturs tiek aprēķināts, pamatojoties uz 55 mērpunktiem, izmantojot šādu formulu:

Image = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

kurā:

Image

=

liemeņa muskuļaudu aprēķinātā procentuālā izteiksme,

x1, x2 ... x126 ir mainīgie lielumi, kuri noteikti ar Autofom.

| 4. | Mērpunktu apraksts un statistikas metode iekļauta Polijas iesniegtā protokola II daļā, kas nosūtīts Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.
  Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem. |
| --- | --- |

4.

Mērpunktu apraksts un statistikas metode iekļauta Polijas iesniegtā protokola II daļā, kas nosūtīts Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 60 līdz 120 kilogramiem.

---

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/66

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 14. marts)

par Kopienas finanšu ieguldījumu 2004. gada programmā, kas paredzēta, lai Francijas aizjūras departamentos ierobežotu augiem un augu produktiem kaitīgus organismus

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 603)

(Autentisks ir vienīgi teksts franču valodā)

(2005/241/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 1452/2001, ar ko par labu Francijas aizjūras departamentiem ievieš īpašus pasākumus attiecībā uz konkrētiem lauksaimniecības produktiem, groza Direktīvu 72/462/EEK un atceļ Regulu (EEK) Nr. 525/77 un Regulu (EEK) Nr. 3763/91 (Poseidom) (1), un jo īpaši tās 20. panta 3. punktu,

ņemot vērā Francijas iesniegtās programmas, kuru mērķis ir ierobežot organismus, kas ir kaitīgi augiem vai augu produktiem,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1993. gada 30. septembra Lēmumā 93/522/EEK, ar ko definē pasākumus, kuri var pretendēt uz Kopienas finansējumu programmās, kuru mērķis ir Francijas aizjūras departamentos, Azoru salās un Madeirā ierobežot organismus, kas ir kaitīgi augiem vai augu produktiem (2), definēti pasākumi, kas var pretendēt uz Kopienas finansējumu programmās, kuru mērķis ir Francijas aizjūras departamentos, Azoru salās un Madeirā ierobežot organismus, kas ir kaitīgi augiem vai augu produktiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1993. gada 30. septembra Lēmumā 93/522/EEK, ar ko definē pasākumus, kuri var pretendēt uz Kopienas finansējumu programmās, kuru mērķis ir Francijas aizjūras departamentos, Azoru salās un Madeirā ierobežot organismus, kas ir kaitīgi augiem vai augu produktiem (2), definēti pasākumi, kas var pretendēt uz Kopienas finansējumu programmās, kuru mērķis ir Francijas aizjūras departamentos, Azoru salās un Madeirā ierobežot organismus, kas ir kaitīgi augiem vai augu produktiem.

| (2) | Specifiskajiem augšanas apstākļiem Francijas aizjūras departamentos jāpievērš īpaša uzmanība, un šajos reģionos jāievieš vai jāpastiprina pasākumi saistībā ar kultūraugu audzēšanu, it īpaši augu veselības pasākumi. |
| --- | --- |

(2)

Specifiskajiem augšanas apstākļiem Francijas aizjūras departamentos jāpievērš īpaša uzmanība, un šajos reģionos jāievieš vai jāpastiprina pasākumi saistībā ar kultūraugu audzēšanu, it īpaši augu veselības pasākumi.

| (3) | Tiem augu veselības pasākumiem, kas jāievieš vai jāstiprina, ir īpaši augstas izmaksas. |
| --- | --- |

(3)

Tiem augu veselības pasākumiem, kas jāievieš vai jāstiprina, ir īpaši augstas izmaksas.

| (4) | Kompetentas Francijas iestādes ir iesniegušas Komisijai pasākumu programmu, kurā norādīti sasniedzamie mērķi, veicamie pasākumi, to ilgums un izmaksas nolūkā pretendēt uz Kopienas finansiālo ieguldījumu. |
| --- | --- |

(4)

Kompetentas Francijas iestādes ir iesniegušas Komisijai pasākumu programmu, kurā norādīti sasniedzamie mērķi, veicamie pasākumi, to ilgums un izmaksas nolūkā pretendēt uz Kopienas finansiālo ieguldījumu.

| (5) | Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1452/2001 20. panta 4. punktu Kopienas finanšu ieguldījums var segt līdz 60 % no atbilstīgiem izdevumiem, izņemot pasākumus banānu aizsardzībai. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1452/2001 20. panta 4. punktu Kopienas finanšu ieguldījums var segt līdz 60 % no atbilstīgiem izdevumiem, izņemot pasākumus banānu aizsardzībai.

| (6) | Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1258/1999 (3) 3. panta 2. punktu veterināros un augu veselības pasākumus, kas veikti atbilstīgi Kopienas noteikumiem, finansē Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa. Šo pasākumu finanšu kontrole noteikta minētās regulas 8. un 9. pantā. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1258/1999 (3) 3. panta 2. punktu veterināros un augu veselības pasākumus, kas veikti atbilstīgi Kopienas noteikumiem, finansē Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda Garantiju nodaļa. Šo pasākumu finanšu kontrole noteikta minētās regulas 8. un 9. pantā.

| (7) | Francijas sniegtā tehniskā informācija bija pietiekama, lai Augu veselības pastāvīgā komiteja varētu rūpīgi un vispusīgi izvērtēt situāciju. |
| --- | --- |

(7)

Francijas sniegtā tehniskā informācija bija pietiekama, lai Augu veselības pastāvīgā komiteja varētu rūpīgi un vispusīgi izvērtēt situāciju.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek apstiprināts Kopienas finanšu ieguldījums Francijas Republikas iesniegtajā oficiālajā programmā 2004. gadam, kuras mērķis ir Francijas aizjūras departamentos ierobežot organismus, kas ir kaitīgi augiem vai augu produktiem.

2. pants

Oficiālajā programmā ietilpst trīs apakšprogrammas:

| 1) | starpdepartamentu apakšprogramma Martinikai, Gvadelupai, Franču Gviānai un Reinjonai divās daļās:






  — | kaitēkļu riska analīze konkrētiem invazīviem augiem attiecībā uz Francijas aizjūras departamentiem, |
| --- | --- | --- |

1)

starpdepartamentu apakšprogramma Martinikai, Gvadelupai, Franču Gviānai un Reinjonai divās daļās:

—

kaitēkļu riska analīze konkrētiem invazīviem augiem attiecībā uz Francijas aizjūras departamentiem,

| — | citrusu viroīdu noteikšanas metodes; |
| --- | --- |

—

citrusu viroīdu noteikšanas metodes;

| 2) | Martinikas departamentam izstrādāta apakšprogramma četrās daļās:






  — | augu veselības novērtējums un diagnostika, izmantojot reģionālo laboratoriju un tās mobilo vienību (“labo vert”), |
| --- | --- | --- |

2)

Martinikas departamentam izstrādāta apakšprogramma četrās daļās:

—

augu veselības novērtējums un diagnostika, izmantojot reģionālo laboratoriju un tās mobilo vienību (“labo vert”),

| — | stratēģija Helicoverpa zea ierobežošanai tomātu kultūrā, |
| --- | --- |

—

stratēģija Helicoverpa zea ierobežošanai tomātu kultūrā,

| — | datubāzes izveide par cukurniedru, dārzeņu un augļu ražošanas fitosanitāro praksi, |
| --- | --- |

—

datubāzes izveide par cukurniedru, dārzeņu un augļu ražošanas fitosanitāro praksi,

| — | integrētā lauksaimniecība augļu ražošanā: citrusi un gvajaves, kaitēkļu un fitosanitāro prakšu pārskats, tehnisko datu lapu publikācija; |
| --- | --- |

—

integrētā lauksaimniecība augļu ražošanā: citrusi un gvajaves, kaitēkļu un fitosanitāro prakšu pārskats, tehnisko datu lapu publikācija;

| 3) | Franču Gviānas departamentam izstrādāta apakšprogramma:






  — | augu veselības novērtējums un diagnostika, izmantojot reģionālo laboratoriju un tās mobilo vienību (“labo vert”), labas lauksaimniecības prakses veicināšana. |
| --- | --- | --- |

3)

Franču Gviānas departamentam izstrādāta apakšprogramma:

—

augu veselības novērtējums un diagnostika, izmantojot reģionālo laboratoriju un tās mobilo vienību (“labo vert”), labas lauksaimniecības prakses veicināšana.

3. pants

Kopienas finanšu ieguldījums Francijas Republikas iesniegtajai programmai 2004. gadam ir 60 % no izdevumiem, kas saistīti ar Komisijas Lēmumā 93/522/EEK definētajiem atbilstīgajiem pasākumiem, maksimāli EUR 187 800 apmērā (bez PVN).

Programmas izmaksu un to finansēšanas grafiks noteikts šā lēmuma I pielikumā.

Izmaksu sadalījums noteikts šā lēmuma II pielikumā.

4. pants

Avansa maksājumu EUR 100 000 apmērā izmaksā 60 dienu laikā pēc maksājuma pieprasījuma saņemšanas no Francijas.

5. pants

Ar minēto projektu saistīto izmaksu atbilstīguma posms ilgst no 2004. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 30. septembrim.

Pasākumu izpildes laiku izņēmuma kārtā var pagarināt tikai ar III pielikuma I.A sadaļā minētās uzraudzības komitejas skaidru rakstisku piekrišanu, pirms ir pabeigta attiecīgo uzdevumu izpilde.

6. pants

Kopienas finanšu ieguldījumu piešķir ar nosacījumu, ka programma tiek īstenota saskaņā ar attiecīgiem Kopienas tiesību aktu noteikumiem, tostarp konkurences un valsts līgumu piešķiršanas noteikumiem.

7. pants

Komisijai dara zināmus faktiskos izdevumus katram pasākuma vai apakšprogrammas veidam, norādot saistību starp provizorisko finanšu plānu un faktiskajiem izdevumiem. Minēto informāciju var iesniegt elektroniskā formātā.

Atlikušo 3. pantā minētā finanšu ieguldījuma daļu izmaksā ar nosacījumu, ka III pielikuma I.B sadaļas 4. punkta trešās daļas 2. apakšpunktā noteiktie dokumenti ir iesniegti līdz 2005. gada 30. septembrim.

Pēc atbilstīgi pamatota Francijas Republikas pieprasījuma Komisija var koriģēt finansēšanas plānus 15 % robežās no Kopienas ieguldījuma apakšprogrammā vai pasākumā visam posmam, ja kopējais programmā paredzētais atbilstīgo izmaksu daudzums nav pārsniegts un tādējādi nemainās programmas galvenie mērķi.

Visus palīdzības maksājumus, ko Kopiena piešķir saskaņā ar šo lēmumu, saņem Francijas Republika, kuras pienākums ir atmaksāt Kopienai visas pārsniegtās summas.

8. pants

Francijas Republika nodrošina atbilstību finanšu noteikumiem, Kopienas politikai, kā arī III pielikumā noteiktās informācijas sniegšanu Komisijai.

9. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 14. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 198, 21.7.2001., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu 1690/2004 (OV L 305, 1.10.2004., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 251, 8.10.1993., 35. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 96/633/EK (OV L 283, 5.11.1996., 58. lpp.).

2

(3)  OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

FINANŠU TABULA 2004. GADAM

| (EUR) |
| --- |
| | EK ieguldījums | Valsts ieguldījums | Atbilstīgie izdevumi 2004. gadā |
| Kaitēkļu riska analīze – invazīvie kaitēkļi | 54 000 | 36 000 | 90 000 |
| Viroīdu noteikšanas metodes | 19 500 | 13 000 | 32 500 |
| Martinika | 75 300 | 50 200 | 125 500 |
| Franču Gviāna | 39 000 | 26 000 | 65 000 |
| Kopā | 187 800 | 125 200 | 313 000 |

(EUR)

EK ieguldījums

Valsts ieguldījums

Atbilstīgie izdevumi 2004. gadā

Kaitēkļu riska analīze – invazīvie kaitēkļi

54 000

36 000

90 000

Viroīdu noteikšanas metodes

19 500

13 000

32 500

Martinika

75 300

50 200

125 500

Franču Gviāna

39 000

26 000

65 000

Kopā

187 800

125 200

313 000

---

II PIELIKUMS

IZMAKSU SADALĪJUMA TABULA 2004. GADAM

| (EUR) |
| --- |
| | Personāls | Aprīkojums | Palīgmateriāli | Citas izmaksas | Kopā |
| Kaitēkļu riska analīze – invazīvie kaitēkļi | 85 000 | 0 | 3 000 | 2 000 | 90 000 |
| Viroīdu noteikšanas metodes | 18 000 | 3 000 | 8 000 | 3 500 | 32 500 |
| Martinika | 93 000 | 6 500 | 20 000 | 6 000 | 125 500 |
| Franču Gviāna | 50 000 | 0 | 5 000 | 10 000 | 65 000 |
| Kopā | 246 000 | 9 500 | 36 000 | 21 500 | 313 000 |

(EUR)

Personāls

Aprīkojums

Palīgmateriāli

Citas izmaksas

Kopā

Kaitēkļu riska analīze – invazīvie kaitēkļi

85 000

0

3 000

2 000

90 000

Viroīdu noteikšanas metodes

18 000

3 000

8 000

3 500

32 500

Martinika

93 000

6 500

20 000

6 000

125 500

Franču Gviāna

50 000

0

5 000

10 000

65 000

Kopā

246 000

9 500

36 000

21 500

313 000

---

III PIELIKUMS

I.   Programmas īstenošanas noteikumi

UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒJUMS

A.   Uzraudzības komiteja

1.   Izveide

Neatkarīgi no šā pasākuma finansēšanas tiek izveidota programmas uzraudzības komiteja, kurā iekļauj Francijas un Komisijas pārstāvjus. Minētā komiteja regulāri izskata programmas īstenošanas gaitu un vajadzības gadījumā ierosina attiecīgus pielāgojumus.

2.   Komiteja pieņem savu iekšējo reglamentu viena mēneša laikā pēc šī lēmuma paziņošanas Francijai.

3.   Uzraudzības komitejas kompetence

Komiteja:

| — | kā galveno pienākumu uzņemas nodrošināt atbilstošu programmas gaitu, lai sasniegtu tās mērķus; tās kompetencē ietilpst programmas pasākumi Kopienas piešķirtās palīdzības robežās; tā uzrauga, lai tiktu ievēroti normatīvie akti, tostarp saistībā ar pasākumu un projektu atbilstīgumu, |
| --- | --- |

—

kā galveno pienākumu uzņemas nodrošināt atbilstošu programmas gaitu, lai sasniegtu tās mērķus; tās kompetencē ietilpst programmas pasākumi Kopienas piešķirtās palīdzības robežās; tā uzrauga, lai tiktu ievēroti normatīvie akti, tostarp saistībā ar pasākumu un projektu atbilstīgumu,

| — | pamatojoties uz informāciju par jau apstiprinātu un īstenotu projektu atlasi, sniedz atzinumu par programmā noteikto atlases kritēriju piemērošanu, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz informāciju par jau apstiprinātu un īstenotu projektu atlasi, sniedz atzinumu par programmā noteikto atlases kritēriju piemērošanu,

| — | ierosina vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu programmas īstenošanu, ja starpposmā uzraudzības un vērtēšanas rādītāju periodiski sniegtā informācija liecina par kavējumu, |
| --- | --- |

—

ierosina vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu programmas īstenošanu, ja starpposmā uzraudzības un vērtēšanas rādītāju periodiski sniegtā informācija liecina par kavējumu,

| — | sniedz atzinumu par Komisijai ierosinātajiem pielāgojumiem, |
| --- | --- |

—

sniedz atzinumu par Komisijai ierosinātajiem pielāgojumiem,

| — | sniedz atzinumu par programmā paredzētajiem tehniskās palīdzības projektiem, |
| --- | --- |

—

sniedz atzinumu par programmā paredzētajiem tehniskās palīdzības projektiem,

| — | sniedz atzinumu par nobeiguma ziņojumu, |
| --- | --- |

—

sniedz atzinumu par nobeiguma ziņojumu,

| — | attiecīgajā laikposmā ziņo Augu veselības pastāvīgajai komitejai par programmas gaitu un faktiskajiem izdevumiem. |
| --- | --- |

—

attiecīgajā laikposmā ziņo Augu veselības pastāvīgajai komitejai par programmas gaitu un faktiskajiem izdevumiem.

B.   Programmas uzraudzība un vērtēšana īstenošanas posmā (nepārtraukta uzraudzība un vērtēšana)

1.   Par īstenošanu atbildīgā valsts aģentūra atbild arī par programmas nepārtrauktu uzraudzību un vērtēšanu.

2.   Nepārtraukta uzraudzība nozīmē informācijas sistēmu par programmas norises gaitu. Nepārtraukta uzraudzība attiecas uz programmā ietvertajiem pasākumiem. Tās pamatā ir finansiāli un materiāli indikatori, kas ļauj novērtēt katra pasākuma izdevumu atbilstību iepriekšnoteiktiem materiāliem indikatoriem, norādot uz izpildes pakāpi.

3.   Nepārtraukta programmas vērtēšana ietver kvantitatīvo īstenošanas rezultātu analīzi, pamatojoties uz operatīviem, tiesiskiem un procedūras apsvērumiem. Tās mērķis ir garantēt pasākumu atbilstību programmas mērķiem.

Īstenošanas ziņojums un programmas izvērtējums

4.   Viena mēneša laikā pēc programmas apstiprināšanas Francija dara zināmu Komisijai par nobeiguma īstenošanas ziņojuma izstrādi un iesniegšanu atbildīgās iestādes nosaukumu.

Galīgo īstenošanas ziņojumu par šo programmu kompetentā iestāde iesniedz Komisijai vēlākais 2005. gada 15. oktobrī, un cik drīz vien iespējams pēc tam tas tiek iesniegts Augu veselības pastāvīgajai komitejai.

Tajā iekļauj:

| — | īsu visas programmas tehnisku vērtējumu (materiālo un kvalitatīvo mērķu sasniegšanas un izpildes pakāpe) un vērtējumu par tās tiešo ietekmi uz fitosanitāro jomu un ekonomiku, |
| --- | --- |

—

īsu visas programmas tehnisku vērtējumu (materiālo un kvalitatīvo mērķu sasniegšanas un izpildes pakāpe) un vērtējumu par tās tiešo ietekmi uz fitosanitāro jomu un ekonomiku,

| — | finansiālo izmaksu pārskatu, norādot izdevumus un ienākumus, un Francijas deklarāciju, ar kuru tā apliecina, ka saistībā ar attiecīgajā programmā ietvertajiem pasākumiem nav ticis un netiks pieprasīts neviens cits Kopienas ieguldījums. |
| --- | --- |

—

finansiālo izmaksu pārskatu, norādot izdevumus un ienākumus, un Francijas deklarāciju, ar kuru tā apliecina, ka saistībā ar attiecīgajā programmā ietvertajiem pasākumiem nav ticis un netiks pieprasīts neviens cits Kopienas ieguldījums.

5.   Komisija kopīgi ar Franciju var pieaicināt neatkarīgu vērtētāju, kurš, pamatojoties uz nepārtrauktu uzraudzību, veic 3. punktā minēto nepārtraukto vērtēšanu. Ņemot vērā īstenošanas gaitā konstatētās problēmas, vērtētājs var ierosināt pielāgot apakšprogrammas un/vai pasākumus, kā arī grozīt atlases kritērijus projektiem utml. Pamatojoties uz vadības uzraudzību, vērtētājs var sniegt atzinumu par to, kādi administratīvi pasākumi veicami.

II.   Atbilstība kopienas politikai

Programmu īsteno saskaņā ar noteikumiem par Kopienas politikas koordināciju un atbilstību šai politikai. Nobeiguma ziņojumā Francija sniedz šādu informāciju.

VIDES AIZSARDZĪBA

a)   Vispārīga informācija

| — | attiecīgā reģiona galveno vides īpatnību un problēmu apraksts, cita starpā sniedzot svarīgāko īpaši aizsargājamo zonu aprakstu, |
| --- | --- |

—

attiecīgā reģiona galveno vides īpatnību un problēmu apraksts, cita starpā sniedzot svarīgāko īpaši aizsargājamo zonu aprakstu,

| — | vispusīgs apraksts par nozīmīgākajām labvēlīgajām un nelabvēlīgajām sekām, ko programma var radīt videi, ņemot vērā plānotos ieguldījumus, |
| --- | --- |

—

vispusīgs apraksts par nozīmīgākajām labvēlīgajām un nelabvēlīgajām sekām, ko programma var radīt videi, ņemot vērā plānotos ieguldījumus,

| — | apraksts par plānotajiem pasākumiem, lai novērstu, mazinātu vai likvidētu jebkādus būtiskus kaitējumus videi, |
| --- | --- |

—

apraksts par plānotajiem pasākumiem, lai novērstu, mazinātu vai likvidētu jebkādus būtiskus kaitējumus videi,

| — | ziņojums par konsultācijām ar atbildīgajām vides iestādēm (Vides ministrijas vai citas atbilstošas institūcijas atzinums) un, ja šādas konsultācijas bijušas, - ar attiecīgo sabiedrību. |
| --- | --- |

—

ziņojums par konsultācijām ar atbildīgajām vides iestādēm (Vides ministrijas vai citas atbilstošas institūcijas atzinums) un, ja šādas konsultācijas bijušas, - ar attiecīgo sabiedrību.

b)   Plānoto pasākumu apraksts

Tādiem programmas pasākumiem, kas var būtiski kaitēt videi:

| — | kārtība, kādā tiks vērtēts katrs atsevišķs projekts programmas īstenošanas posmā, |
| --- | --- |

—

kārtība, kādā tiks vērtēts katrs atsevišķs projekts programmas īstenošanas posmā,

| — | plānotie mehānismi, lai uzraudzītu ietekmi uz vidi īstenošanas posmā, novērtētu rezultātus un novērstu, mazinātu vai likvidētu nelabvēlīgu ietekmi. |
| --- | --- |

—

plānotie mehānismi, lai uzraudzītu ietekmi uz vidi īstenošanas posmā, novērtētu rezultātus un novērstu, mazinātu vai likvidētu nelabvēlīgu ietekmi.

---

| 19.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 74/71

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 16. marts)

par Kopienas finansiālo ieguldījumu Vācijā un Somijā, lai stiprinātu to inspekcijas infrastruktūras trešo valstu izcelsmes augu un augu produktu fitosanitārajām pārbaudēm

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 674)

(Autentisks ir tikai teksts somu, vācu un zviedru valodā)

(2005/242/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 8. maija Direktīvu 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ieviešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (1), un jo īpaši tās 13.c) panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Direktīva 2000/29/EK paredz Kopienas finansiālā ieguldījuma piešķiršanu dalībvalstīm, lai stiprinātu inspekcijas infrastruktūras trešo valstu izcelsmes augu un augu produktu fitosanitārajām pārbaudēm. |
| --- | --- |

(1)

Direktīva 2000/29/EK paredz Kopienas finansiālā ieguldījuma piešķiršanu dalībvalstīm, lai stiprinātu inspekcijas infrastruktūras trešo valstu izcelsmes augu un augu produktu fitosanitārajām pārbaudēm.

| (2) | Somija un Vācija ir izstrādājusi katra savu programmu, lai stiprinātu to inspekcijas infrastruktūras trešo valstu izcelsmes augu un augu produktu fitosanitārajām pārbaudēm. Šīs valstis ir iesniegušas pieteikumu par Kopienas finansiālo ieguldījumu šajās programmās saskaņā ar Komisijas 2002. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 998/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātas normas, kā īstenot noteikumus par Kopienas finanšu iemaksu piešķiršanu dalībvalstīm, lai stiprinātu inspekcijas infrastruktūras augu veselības pārbaudēm attiecībā uz augiem un augu valsts produktiem, kas ievesti no trešām valstīm (2). |
| --- | --- |

(2)

Somija un Vācija ir izstrādājusi katra savu programmu, lai stiprinātu to inspekcijas infrastruktūras trešo valstu izcelsmes augu un augu produktu fitosanitārajām pārbaudēm. Šīs valstis ir iesniegušas pieteikumu par Kopienas finansiālo ieguldījumu šajās programmās saskaņā ar Komisijas 2002. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 998/2002, ar ko nosaka sīki izstrādātas normas, kā īstenot noteikumus par Kopienas finanšu iemaksu piešķiršanu dalībvalstīm, lai stiprinātu inspekcijas infrastruktūras augu veselības pārbaudēm attiecībā uz augiem un augu valsts produktiem, kas ievesti no trešām valstīm (2).

| (3) | Vācijas un Somijas iesniegtā tehniskā informācija bija pietiekama, lai Komisija varētu rūpīgi un vispusīgi novērtēt situāciju. Komisija ir sagatavojusi atbilstošo pārbaudes vietu nostiprināšanas programmu sarakstu, kurā detalizēti norādīta Kopienas ierosinātā finansiālā ieguldījuma summa katrai programmai. Šo informāciju pārbaudīja arī Pastāvīgā augu veselības komiteja. |
| --- | --- |

(3)

Vācijas un Somijas iesniegtā tehniskā informācija bija pietiekama, lai Komisija varētu rūpīgi un vispusīgi novērtēt situāciju. Komisija ir sagatavojusi atbilstošo pārbaudes vietu nostiprināšanas programmu sarakstu, kurā detalizēti norādīta Kopienas ierosinātā finansiālā ieguldījuma summa katrai programmai. Šo informāciju pārbaudīja arī Pastāvīgā augu veselības komiteja.

| (4) | Katra šajā sarakstā iekļautā programma, lai to apstiprinātu, tika novērtēta atsevišķi. Komisija secināja, ka ir izpildīti nosacījumi un kritēriji Kopienas finansiālā ieguldījuma piešķiršanai, kas izklāstīti Direktīvā 2000/29/EK un Regulā (EK) Nr. 998/2002. |
| --- | --- |

(4)

Katra šajā sarakstā iekļautā programma, lai to apstiprinātu, tika novērtēta atsevišķi. Komisija secināja, ka ir izpildīti nosacījumi un kritēriji Kopienas finansiālā ieguldījuma piešķiršanai, kas izklāstīti Direktīvā 2000/29/EK un Regulā (EK) Nr. 998/2002.

| (5) | Tādējādi ir lietderīgi piešķirt Kopienas finansiālo ieguldījumu, lai segtu šo programmu izdevumus Somijā un Vācijā. |
| --- | --- |

(5)

Tādējādi ir lietderīgi piešķirt Kopienas finansiālo ieguldījumu, lai segtu šo programmu izdevumus Somijā un Vācijā.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās augu veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Ar šo apstiprina Kopienas finansiālā ieguldījuma piešķiršanu, lai segtu izdevumus, kas Vācijai rodas saistībā ar tās programmu pārbaudes vietu nostiprināšanai.

2.   Ar šo apstiprina Kopienas finansiālā ieguldījuma piešķiršanu, lai segtu izdevumus, kas Somijai rodas saistībā ar tās programmu pārbaudes vietu nostiprināšanai.

2. pants

1.   Lēmuma 1. pantā paredzētā Kopienas finansiālā ieguldījuma kopējā summa ir EUR 94 470.

2.   Kopienas finansiālā ieguldījuma maksimālais apmērs attiecīgajām dalībvalstīm ir šāds:

| a) | Vācijai: EUR 36 875; |
| --- | --- |

a)

Vācijai: EUR 36 875;

| b) | Somijai: EUR 57 595. |
| --- | --- |

b)

Somijai: EUR 57 595.

3.   Kopienas maksimālais finansiālais ieguldījums katrai pārbaudes vietu nostiprināšanas programmai ir noteikts pielikumā.

3. pants

Kopienas finansiālo ieguldījumu katrā pielikumā minētajā programmā izmaksā tikai tādā gadījumā, ja:

| a) | attiecīgā dalībvalsts ir iesniegusi Komisijai attiecīgu dokumentāciju, kas apliecina programmā uzskaitīto ierīču un/vai iekārtu pirkšanu un/vai uzlabošanu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā dalībvalsts ir iesniegusi Komisijai attiecīgu dokumentāciju, kas apliecina programmā uzskaitīto ierīču un/vai iekārtu pirkšanu un/vai uzlabošanu;

| b) | attiecīgā dalībvalsts ir iesniegusi Komisijai Kopienas finansiālā ieguldījuma maksājuma pieprasījumu saskaņā ar Regulas Nr. 998/2002 3. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā dalībvalsts ir iesniegusi Komisijai Kopienas finansiālā ieguldījuma maksājuma pieprasījumu saskaņā ar Regulas Nr. 998/2002 3. panta noteikumiem.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Somijas Republikai un Vācijas Federatīvajai Republikai.

Briselē, 2005. gada 16. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2005/15/EK (OV L 56, 2.3.2005., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 152, 12.6.2002., 16. lpp. Regula publicēta kā Regula (EK) Nr. 997/2002, taču tās numurs labots ar kļūdu labojumu (OV L 153, 13.6.2002., 18. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

PĀRBAUDES VIETU NOSTIPRINĀŠANAS PROGRAMMAS

Programmas un Kopienas attiecīgais finansiālais ieguldījums

| Dalībvalsts | Pārbaudes vietas nosaukums (administratīvā vienība, nosaukums | Attaisnotās izmaksas
  (EUR) | Kopienas maksimālais Finansiālais ieguldījums
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | Bavārija, Minhene – lidosta | 1 500 | 750 |
| Bavārija, Nirnberga – lidosta | 1 500 | 750 |
| Brēmene, Brēmenes pilsēta, iekļuves vietu Nr. 5.1 līdz 5.7 | 1 700 | 850 |
| Brēmene, Brēmerhāvena, iekļuves vietu Nr. 5.8 līdz 5.9 | 1 700 | 850 |
| Hesene, Frankfurte – Lidosta | 36 750 | 18 375 |
| Lejassaksija, Emdena | 5 200 | 2 600 |
| Lejassaksija, Brake un Nordenhama | 7 700 | 3 850 |
| Lejassaksija, Vilhelmshāvena | 5 200 | 2 600 |
| Meklenburga-Priekšpomerānija, Rostoka | 1 700 | 850 |
| Meklenburga-Priekšpomerānija, Vismāra | 1 700 | 850 |
| Meklenburga-Priekšpomerānija, Zasnica-Mukrana | 1 700 | 850 |
| Saksija, lidosta, Drēzdene | 1 750 | 875 |
| Saksija, lidosta – Halle/Leipziga | 1 750 | 875 |
| Tīringene, Erfurte – Kūnhauzena | 3 900 | 1 950 |
| Somija | Lappeenranta | 61 702 | 30 851 |
| Niirala/Joensuu | 16 963 | 8 481 |
| Oulu | 12 418 | 6 209 |
| Kouvola | 8 436 | 4 218 |
| Pori-Rauma | 4 674 | 2 337 |
| Vainikkala | 1 445 | 722 |
| Kajaani | 4 218 | 2 109 |
| Parikkala | 945 | 472 |
| Lieksan Inari | 945 | 472 |
| Vartius | 1 948 | 974 |
| Kortesalmi | 750 | 375 |
| Uukuniemi | 750 | 375 |
| Kopējais Kopienas finansiālais ieguldījums (EUR) | 94 470 |

Dalībvalsts

Pārbaudes vietas nosaukums (administratīvā vienība, nosaukums

Attaisnotās izmaksas

(EUR)

Kopienas maksimālais Finansiālais ieguldījums

(EUR)

Vācija

Bavārija, Minhene – lidosta

1 500

750

Bavārija, Nirnberga – lidosta

1 500

750

Brēmene, Brēmenes pilsēta, iekļuves vietu Nr. 5.1 līdz 5.7

1 700

850

Brēmene, Brēmerhāvena, iekļuves vietu Nr. 5.8 līdz 5.9

1 700

850

Hesene, Frankfurte – Lidosta

36 750

18 375

Lejassaksija, Emdena

5 200

2 600

Lejassaksija, Brake un Nordenhama

7 700

3 850

Lejassaksija, Vilhelmshāvena

5 200

2 600

Meklenburga-Priekšpomerānija, Rostoka

1 700

850

Meklenburga-Priekšpomerānija, Vismāra

1 700

850

Meklenburga-Priekšpomerānija, Zasnica-Mukrana

1 700

850

Saksija, lidosta, Drēzdene

1 750

875

Saksija, lidosta – Halle/Leipziga

1 750

875

Tīringene, Erfurte – Kūnhauzena

3 900

1 950

Somija

Lappeenranta

61 702

30 851

Niirala/Joensuu

16 963

8 481

Oulu

12 418

6 209

Kouvola

8 436

4 218

Pori-Rauma

4 674

2 337

Vainikkala

1 445

722

Kajaani

4 218

2 109

Parikkala

945

472

Lieksan Inari

945

472

Vartius

1 948

974

Kortesalmi

750

375

Uukuniemi

750

375

Kopējais Kopienas finansiālais ieguldījums (EUR)

94 470

---