# Euroopa Liidu L 20/22.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 20 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide22. jaanuar 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 20

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide22. jaanuar 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 101/2005, 21. jaanuar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 102/2005, 21. jaanuar 2005, süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad) | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 103/2005, 21. jaanuar 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Kreeka sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 104/2005, 21. jaanuar 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Hispaania sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 105/2005, 17. november 2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1420/1999 ja komisjoni määrust (EÜ) nr 1547/1999 seoses teatavat liiki jäätmete vedamisega Hiinasse ja Saudi Araabiasse (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 106/2005, 21. jaanuar 2005, vastavalt määrusele (EÜ) nr 1431/94 väljaantud teatavate impordilitsentside tühistamise ja nendega seotud tagatiste vabastamise kohta | 14 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2005/2/EÜ, 19. jaanuar 2005, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete Ampelomyces quisqualis ja Gliocladium catenulatum lisamisega (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2005/3/EÜ, 19. jaanuar 2005, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeained imasosulfuroon, laminariin, metoksüfenosiid ja S-metolakrool (
  1
  ) | 19 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 101/2005, 21. jaanuar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 102/2005, 21. jaanuar 2005, süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 103/2005, 21. jaanuar 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Kreeka sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 104/2005, 21. jaanuar 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Hispaania sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 105/2005, 17. november 2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1420/1999 ja komisjoni määrust (EÜ) nr 1547/1999 seoses teatavat liiki jäätmete vedamisega Hiinasse ja Saudi Araabiasse (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 106/2005, 21. jaanuar 2005, vastavalt määrusele (EÜ) nr 1431/94 väljaantud teatavate impordilitsentside tühistamise ja nendega seotud tagatiste vabastamise kohta

14

*

Komisjoni direktiiv 2005/2/EÜ, 19. jaanuar 2005, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete Ampelomyces quisqualis ja Gliocladium catenulatum lisamisega (
  1
  )

Ampelomyces quisqualis

Gliocladium catenulatum

1

15

*

Komisjoni direktiiv 2005/3/EÜ, 19. jaanuar 2005, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeained imasosulfuroon, laminariin, metoksüfenosiid ja S-metolakrool (
  1
  )

1

19

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/42/EÜ:Komisjoni otsus, 22. detsember 2004, millega määratakse kindlaks ühenduse seisukoht otsuse asjus, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb nimetatud lepingu C lisa II osa ehk monitori spetsifikaatide muutmist | 24 |
| | * | 2005/43/EÜ:Komisjoni otsus, 30. detsember 2004, millega muudetakse komisjoni otsust 95/388/EÜ seoses ühendusesisesel lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidiste ajakohastamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 5544 all)

   (
  1
  ) | 34 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

2005/42/EÜ:Komisjoni otsus, 22. detsember 2004, millega määratakse kindlaks ühenduse seisukoht otsuse asjus, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb nimetatud lepingu C lisa II osa ehk monitori spetsifikaatide muutmist

24

*

2005/43/EÜ:Komisjoni otsus, 30. detsember 2004, millega muudetakse komisjoni otsust 95/388/EÜ seoses ühendusesisesel lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidiste ajakohastamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 5544 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 5544 all)

1

34

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu otsus 2005/44/ÜVJP, 20. detsember 2004, milles käsitletakse lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises kriisiohje operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas (operatsioon ALTHEA) | 41 |
| Leping Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises kriisiohje operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas (operatsioon ALTHEA) | 42 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu otsus 2005/44/ÜVJP, 20. detsember 2004, milles käsitletakse lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises kriisiohje operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas (operatsioon ALTHEA)

41

Leping Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises kriisiohje operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas (operatsioon ALTHEA)

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 22.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 101/2005,

21. jaanuar 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 21. jaanuari 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 113,5 |
| 204 | 89,1 |
| 212 | 169,4 |
| 248 | 157,0 |
| 624 | 239,8 |
| 999 | 153,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 145,9 |
| 220 | 229,0 |
| 999 | 187,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 189,2 |
| 204 | 164,0 |
| 999 | 176,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 67,4 |
| 204 | 47,0 |
| 212 | 54,4 |
| 220 | 40,1 |
| 448 | 34,2 |
| 999 | 48,6 |
| 0805 20 10 | 204 | 63,4 |
| 999 | 63,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 65,6 |
| 204 | 78,6 |
| 400 | 77,9 |
| 464 | 142,4 |
| 624 | 78,5 |
| 999 | 88,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 43,9 |
| 999 | 43,9 |
| 0808 10 80 | 400 | 99,3 |
| 404 | 84,8 |
| 720 | 55,1 |
| 999 | 79,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 115,4 |
| 400 | 87,7 |
| 720 | 59,5 |
| 999 | 87,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

113,5

204

89,1

212

169,4

248

157,0

624

239,8

999

153,8

0707 00 05

052

145,9

220

229,0

999

187,5

0709 90 70

052

189,2

204

164,0

999

176,6

0805 10 20

052

67,4

204

47,0

212

54,4

220

40,1

448

34,2

999

48,6

0805 20 10

204

63,4

999

63,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

65,6

204

78,6

400

77,9

464

142,4

624

78,5

999

88,6

0805 50 10

052

43,9

999

43,9

0808 10 80

400

99,3

404

84,8

720

55,1

999

79,7

0808 20 50

388

115,4

400

87,7

720

59,5

999

87,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 22.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 102/2005,

21. jaanuar 2005,

süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmise kohta puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96, millega sätestatakse puu- ja köögiviljaturu ühine korraldus, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2165/2004 (2) avatakse pakkumiskutse, et kehtestada soovituslikud toetusemäärad ja A3 süsteemi soovituslikud kogused, mille jaoks võib välja anda ekspordilitsentsid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2165/2004 (2) avatakse pakkumiskutse, et kehtestada soovituslikud toetusemäärad ja A3 süsteemi soovituslikud kogused, mille jaoks võib välja anda ekspordilitsentsid.

| (2) | Pidades silmas esitatud pakkumisi tuleks kehtestada suurimad toetusemäärad ja koguste protsendimäärad, mida kohaldatakse suurimale toetusemäärale vastavate pakkumiste puhul. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas esitatud pakkumisi tuleks kehtestada suurimad toetusemäärad ja koguste protsendimäärad, mida kohaldatakse suurimale toetusemäärale vastavate pakkumiste puhul.

| (3) | Tomatite, apelsinide, sidrunite ja õunte puhul ei ületa suurim toetusemäär, mis on vajalik litsentside andmiseks soovituslike koguste jaoks ja pakatud koguste piires, soovituslikku toetusemäära rohkem kui 1,5 korda, |
| --- | --- |

(3)

Tomatite, apelsinide, sidrunite ja õunte puhul ei ületa suurim toetusemäär, mis on vajalik litsentside andmiseks soovituslike koguste jaoks ja pakatud koguste piires, soovituslikku toetusemäära rohkem kui 1,5 korda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tomatite, apelsinide, sidrunite ja õunte puhul kohaldatavad suurimad toetusemäärad ning määrusega (EÜ) nr 2165/2004 avatud pakkumiskutse alusel lubatud koguste vähendamise protsendimäärad on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  ELT L 371, 18.12.2004, lk 3.

2

---

LISA

Süsteemi A3 ekspordilitsentside väljaandmine puu- ja köögiviljasektoris (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

| Toode | Suurim toetusemäär
  (EUR/t netokaalu) | Suurima toetusemäära kehtestamiseks taotletud koguste protsendimäärad |
| --- | --- | --- |
| Tomatid | 0 | — |
| Apelsinid | 40 | 100 % |
| Sidrunid | 55 | 100 % |
| Õunad | 40 | 100 % |

Toode

Suurim toetusemäär

(EUR/t netokaalu)

Suurima toetusemäära kehtestamiseks taotletud koguste protsendimäärad

Tomatid

0

—

Apelsinid

40

100 %

Sidrunid

55

100 %

Õunad

40

100 %

---

| 22.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 103/2005,

21. jaanuar 2005,

millega avatakse alaline pakkumiskutse Kreeka sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 4 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused.

| (2) | Kreeka sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 16 875 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi. |
| --- | --- |

(2)

Kreeka sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 16 875 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi.

| (3) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kreeka sekkumisamet avab määruses (EMÜ) nr 75/91 sätestatud tingimustel alalise pakkumiskutse selle sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi käesoleva määruse lisas esitatud koguse edasimüümiseks siseturul.

Artikkel 2

1.   Tähtaeg, mille jooksul võib esitada pakkumisi esimese osalise pakkumismenetluse raames on 2. veebruar 2005.

2.   Viimase osalise pakkumismenetluse tähtaeg lõpeb 30. märtsil 2005.

3.   Pakkumised tuleb esitada Kreeka sekkumisametile:

| OPEKEPE |
| --- |
| Acharnon Street 241 |
| GR-10446 Athens |
| Telefon (30-10) 212 47 87 ja 212 47 89 |
| Faks (30-10) 862 93 73 |

OPEKEPE

Acharnon Street 241

GR-10446 Athens

Telefon (30-10) 212 47 87 ja 212 47 89

Faks (30-10) 862 93 73

Artikkel 3

Erandina määruse (EMÜ) nr 75/91 artiklist 19 teatab Kreeka sekkumisamet komisjonile hiljemalt pakkumiste tähtaja lõpule järgneva nädala teisipäeval müüdud partiide kogused ja keskmised hinnad, esitades need vajadusel gruppide kaupa.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

1

(2)  EÜT L 9, 12.1.1991, lk 15.

2

---

LISA

| Grupp | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kogus (ligikaudne) | 8 743 t | 8 132 t |
| Saagiaasta | 1997 | 1998 |
| Riisisort | kõik sordid | pikateraline B-riis |

Grupp

1

2

Kogus (ligikaudne)

8 743 t

8 132 t

Saagiaasta

1997

1998

Riisisort

kõik sordid

pikateraline B-riis

---

| 22.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 104/2005,

21. jaanuar 2005,

millega avatakse alaline pakkumiskutse Hispaania sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 4 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused.

| (2) | Hispaania sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 23 445 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi. |
| --- | --- |

(2)

Hispaania sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 23 445 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi.

| (3) | Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Teraviljaturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Hispaania sekkumisamet avab määruses (EMÜ) nr 75/91 sätestatud tingimustel alalise pakkumiskutse selle sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi käesoleva määruse lisas esitatud koguse edasimüümiseks siseturul.

Artikkel 2

1.   Tähtaeg, mille jooksul võib esitada pakkumisi esimese osalise pakkumismenetluse raames, on 2. veebruar 2005.

2.   Viimase osalise pakkumismenetluse tähtaeg lõpeb 30. märtsil 2005.

3.   Pakkumised tuleb esitada Hispaania sekkumisametile:

| Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA) |
| --- |
| Beneficencia, 8 |
| E-28004 Madrid |
| Teleks: 23427 FEGA E |
| Faks: (34) 915 21 98 32 ja (34) 915 22 43 87 |

Fondo Español de Garantía Agraria (FEGA)

Beneficencia, 8

E-28004 Madrid

Teleks: 23427 FEGA E

Faks: (34) 915 21 98 32 ja (34) 915 22 43 87

Artikkel 3

Erandina määruse (EMÜ) nr 75/91 artiklist 19 teatab Hispaania sekkumisamet komisjonile hiljemalt pakkumiste tähtaja lõpule järgneva nädala teisipäeval müüdud partiide kogused ja keskmised hinnad, esitades need vajaduse korral gruppide kaupa.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

1

(2)  EÜT L 9, 12.1.1991, lk 15.

2

---

LISA

| grupid | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| kogus (ligikaudne) | 17 355 t | 6 090 t |
| saagi aasta | 2000 | 2001 |
| riisi sordid | kõik sordid | kõik sordid |

grupid

1

2

kogus (ligikaudne)

17 355 t

6 090 t

saagi aasta

2000

2001

riisi sordid

kõik sordid

kõik sordid

---

| 22.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 105/2005,

17. november 2004,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1420/1999 ja komisjoni määrust (EÜ) nr 1547/1999 seoses teatavat liiki jäätmete vedamisega Hiinasse ja Saudi Araabiasse

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 1. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 259/93 jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli kohta Euroopa Ühenduses, ühendusse sisseveo ning ühendusest väljaveo korral, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1420/1999, millega kehtestatakse ühised eeskirjad ja menetlused teatavat liiki jäätmete vedamiseks teatavatesse OECD-välistesse riikidesse, (2) eriti selle artikli 3 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 4. augustil 2003 saatsid Saudi Araabia Kuningriigi kaitse- ja lennundusministeerium ja meteoroloogia- ja keskkonnaamet Euroopa Komisjonile taotluse tavaliste äritehingute tingimuste (“rohelise nimekirja” menetluse) kohaldamiseks materjali GH 014 (polüuretaanvahtplasti jäätmed, lõikmed ja jäägid, mis ei sisalda klorofluorosüsinikke) suhtes. |
| --- | --- |

(1)

4. augustil 2003 saatsid Saudi Araabia Kuningriigi kaitse- ja lennundusministeerium ja meteoroloogia- ja keskkonnaamet Euroopa Komisjonile taotluse tavaliste äritehingute tingimuste (“rohelise nimekirja” menetluse) kohaldamiseks materjali GH 014 (polüuretaanvahtplasti jäätmed, lõikmed ja jäägid, mis ei sisalda klorofluorosüsinikke) suhtes.

| (2) | 13. mail 2004 saatis Hiina Rahvavabariigi esindus Euroopa ühendustes Euroopa Komisjonile taotluse muudatuse tegemise kohta komisjoni määruse (EÜ) nr 1547/1999 (3) D lisa nende jäätmete nimekirjas, mille vastuvõtmisel ei rakendata ühtegi nõukogu määruses (EMÜ) nr 259/93 käsitletud kontrollimenetlust. Kõnealuse muudetud nimekirja suhtes kohaldatakse nagu varemgi täiendava lähetamiseelse kontrolli korda Hiina ametiasutuste vastutusel. |
| --- | --- |

(2)

13. mail 2004 saatis Hiina Rahvavabariigi esindus Euroopa ühendustes Euroopa Komisjonile taotluse muudatuse tegemise kohta komisjoni määruse (EÜ) nr 1547/1999 (3) D lisa nende jäätmete nimekirjas, mille vastuvõtmisel ei rakendata ühtegi nõukogu määruses (EMÜ) nr 259/93 käsitletud kontrollimenetlust. Kõnealuse muudetud nimekirja suhtes kohaldatakse nagu varemgi täiendava lähetamiseelse kontrolli korda Hiina ametiasutuste vastutusel.

| (3) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 259/93 artikli 17 lõikele 3 teatati Saudi Araabia ja Hiina ametlikest taotlustest nõukogu 15. juuli 1975. aasta jäätmealase direktiivi 75/442/EMÜ (4) artikli 18 alusel loodud komiteele vastavalt 2. aprillil ja 18. mail 2004. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 259/93 artikli 17 lõikele 3 teatati Saudi Araabia ja Hiina ametlikest taotlustest nõukogu 15. juuli 1975. aasta jäätmealase direktiivi 75/442/EMÜ (4) artikli 18 alusel loodud komiteele vastavalt 2. aprillil ja 18. mail 2004.

| (4) | Nende riikide uue olukorra arvestamiseks tuleb samal ajal muuta määrust (EÜ) nr 1420/1999 ja määrust (EÜ) nr 1547/1999. |
| --- | --- |

(4)

Nende riikide uue olukorra arvestamiseks tuleb samal ajal muuta määrust (EÜ) nr 1420/1999 ja määrust (EÜ) nr 1547/1999.

| (5) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 75/442/EMÜ artikli 18 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 75/442/EMÜ artikli 18 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1547/1999 D lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1420/1999 A lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. november 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Pascal LAMY

---

(1)  EÜT L 30, 6.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2557/2001 (EÜT L 349, 31.12.2001, lk 1).

1

(2)  EÜT L 166, 1.7.1999, lk 6. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2118/2003 (ELT L 318, 3.12.2003, lk 5).

2

(3)  EÜT L 185, 17.7.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2118/2003.

3

(4)  EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

4

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1547/1999 D lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | D lisas lisatakse Sao Tome ja Principe ja Sierra Leone kohta käivate kannete vahele järgmine kanne:
  “SAUDI ARAABIA | GH 014 ex ex 3915 90 Polüuretaanplasti jäätmed, lõikmed ja jäägid (mis ei sisalda klorofluorosüsinikke).” |
| --- | --- | --- |

1.

D lisas lisatakse Sao Tome ja Principe ja Sierra Leone kohta käivate kannete vahele järgmine kanne:

“SAUDI ARAABIA

GH 014 ex ex 3915 90 Polüuretaanplasti jäätmed, lõikmed ja jäägid (mis ei sisalda klorofluorosüsinikke).”

| 2. | D lisas tuleks Tšiilit ja Komoori saari käsitleva kande vahelt välja jätta Hiinat käsitlev kanne ja lisada järgmine kanne:
  “HIINA
  Hiina ametiasutused nõuavad lähetamiseelset kontrolli






  1. | Jaotises GA (metallilised laialikandumatud metallide ja metallisulamite jäätmed) (1)








  GA 120 | 7404 00 | Vasejäätmed ja -jäägid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| GA 130 | 7503 00 | Niklijäätmed ja -jäägid |
| GA 140 | 7602 00 | Alumiiniumijäätmed ja -jäägid |
| GA 160 | 7902 00 | Tsingijäätmed ja -jäägid |
| GA 170 | 8002 10 | Tinajäätmed ja -jäägid |
| GA 200 | ex ex 8103 10 | Tantaalijäätmed ja -jäägid |
| GA 430 | 7204 | Raua- või terasejäägid |

2.

D lisas tuleks Tšiilit ja Komoori saari käsitleva kande vahelt välja jätta Hiinat käsitlev kanne ja lisada järgmine kanne:

“HIINA

Hiina ametiasutused nõuavad lähetamiseelset kontrolli

1.

Jaotises GA (metallilised laialikandumatud metallide ja metallisulamite jäätmed) (1)

GA 120

7404 00

Vasejäätmed ja -jäägid

GA 130

7503 00

Niklijäätmed ja -jäägid

GA 140

7602 00

Alumiiniumijäätmed ja -jäägid

GA 160

7902 00

Tsingijäätmed ja -jäägid

GA 170

8002 10

Tinajäätmed ja -jäägid

GA 200

ex ex 8103 10

Tantaalijäätmed ja -jäägid

GA 430

7204

Raua- või terasejäägid

| 2. | Jaotises GC (muud metalle sisaldavad jäätmed):







  GC 030 | ex ex 8908 00 | Lammutamisele määratud laevad jm ujuvkonstruktsioonid, nõuetekohaselt tühjendatud kõigi ohtlike ainete või jäätmete lastist ja laeva töötamisel tekkinud materjalidest |
| --- | --- | --- | --- |
| GC 070 | ex ex 2619 00 | Malmi ja süsinikterase (sh madalsüsinikterase) tootmisel tekkiv räbu, v.a erimenetluse puhul tekkiv räbu, mis vastab nii riiklikele kui ka asjakohastele rahvusvahelistele nõuetele ja standarditele (2) |

2.

Jaotises GC (muud metalle sisaldavad jäätmed):

GC 030

ex ex 8908 00

Lammutamisele määratud laevad jm ujuvkonstruktsioonid, nõuetekohaselt tühjendatud kõigi ohtlike ainete või jäätmete lastist ja laeva töötamisel tekkinud materjalidest

GC 070

ex ex 2619 00

Malmi ja süsinikterase (sh madalsüsinikterase) tootmisel tekkiv räbu, v.a erimenetluse puhul tekkiv räbu, mis vastab nii riiklikele kui ka asjakohastele rahvusvahelistele nõuetele ja standarditele (2)

| 3. | Jaotises GH (tahked plastijäätmed):
  sealhulgas:







  GH 010 | 3915 | järgmiste plastide jäätmed, lõikmed ja jäägid: |
| --- | --- | --- | --- |
| GH 011 | ex ex 3915 10 | etüleeni polümeerid |
| GH 012 | ex ex 3915 20 | stüreeni polümeerid |
| GH 013 | ex ex 3915 30 | vinüülkloriidi polümeerid |
| GH 014 | ex ex 3915 90 | polümeerid või kopolümeerid, näiteks:






  — | polüpropüleen |

3.

Jaotises GH (tahked plastijäätmed):

sealhulgas:

GH 010

3915

järgmiste plastide jäätmed, lõikmed ja jäägid:

GH 011

ex ex 3915 10

etüleeni polümeerid

GH 012

ex ex 3915 20

stüreeni polümeerid

GH 013

ex ex 3915 30

vinüülkloriidi polümeerid

GH 014

ex ex 3915 90

polümeerid või kopolümeerid, näiteks:

—

polüpropüleen

| — | polüetüleentereftalaat |
| --- | --- |

—

polüetüleentereftalaat

| — | akrüülnitriili kopolümeer |
| --- | --- |

—

akrüülnitriili kopolümeer

| — | butadieeni kopolümeer |
| --- | --- |

—

butadieeni kopolümeer

| — | stüreeni kopolümeer |
| --- | --- |

—

stüreeni kopolümeer

| — | polüamiidid |
| --- | --- |

—

polüamiidid

| — | polübutüleentereftalaat |
| --- | --- |

—

polübutüleentereftalaat

| — | polükarbonaadid |
| --- | --- |

—

polükarbonaadid

| — | polüfenüleensulfiidid |
| --- | --- |

—

polüfenüleensulfiidid

| — | akrüülpolümeerid |
| --- | --- |

—

akrüülpolümeerid

| — | parafiinid (C10 – C13) (4) |
| --- | --- |

—

parafiinid (C10 – C13) (4)

| — | polüuretaan (mis ei sisalda klorofluorosüsinikke) |
| --- | --- |

—

polüuretaan (mis ei sisalda klorofluorosüsinikke)

| — | polüsiloksalaanid (silikoonid) |
| --- | --- |

—

polüsiloksalaanid (silikoonid)

| — | polümetüülmetakrülaat |
| --- | --- |

—

polümetüülmetakrülaat

| — | polüvinüülalkohol |
| --- | --- |

—

polüvinüülalkohol

| — | polüvinüülbutüraal |
| --- | --- |

—

polüvinüülbutüraal

| — | polüvinüülatsetaat |
| --- | --- |

—

polüvinüülatsetaat

| — | fluoritud etüleeni polümeerid (teflon, PTFE) |
| --- | --- |

—

fluoritud etüleeni polümeerid (teflon, PTFE)

GH 015

ex ex 3915 90

Vaigud või kondensatsiooniproduktid, näiteks:

| — | karbamiidformaldehüüdvaigud |
| --- | --- |

—

karbamiidformaldehüüdvaigud

| — | fenoolformaldehüüdvaigud |
| --- | --- |

—

fenoolformaldehüüdvaigud

| — | melamiinformaldehüüdvaigud |
| --- | --- |

—

melamiinformaldehüüdvaigud

| — | epoksüvaigud |
| --- | --- |

—

epoksüvaigud

| — | alküüdvaigud |
| --- | --- |

—

alküüdvaigud

| — | polüamiidid |
| --- | --- |

—

polüamiidid

| 4. | Jaotises GI (paberi, papi ja paberitoodete jäätmed):







  GI 010 | 4707 | Paberi- või papijäätmed ja -puru: |
| --- | --- | --- | --- |
| GI 011 | 4707 10 | — | pleegitamata jõupaber või papp ja lainepaber või -papp |

4.

Jaotises GI (paberi, papi ja paberitoodete jäätmed):

GI 010

4707

Paberi- või papijäätmed ja -puru:

GI 011

4707 10

—

pleegitamata jõupaber või papp ja lainepaber või -papp

GI 012

4707 20

| — | muu paber või papp, valmistatud peamiselt pleegitatud värvimata tselluloosist |
| --- | --- |

—

muu paber või papp, valmistatud peamiselt pleegitatud värvimata tselluloosist

GI 013

4707 30

| — | peamiselt puitmassist valmistatud paber või papp (nt ajalehed, ajakirjad ja samalaadsed trükised) |
| --- | --- |

—

peamiselt puitmassist valmistatud paber või papp (nt ajalehed, ajakirjad ja samalaadsed trükised)

GI 014

4707 90

| — | muud, sealhulgas






  1. | lamineeritud papp |
| --- | --- | --- |

—

muud, sealhulgas

1.

lamineeritud papp

| 2. | sorteerimata jäätmed ja makulatuur. |
| --- | --- |

2.

sorteerimata jäätmed ja makulatuur.

| 5. | Jaotises GJ (tekstiilijäätmed):







  GJ 030 | 5202 | Puuvillajäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäägid) |
| --- | --- | --- | --- |
| GJ 031 | 5202 10 | — | lõngajäätmed (sh niidijäätmed) |

5.

Jaotises GJ (tekstiilijäätmed):

GJ 030

5202

Puuvillajäätmed (sh lõngajäätmed ja kohestatud jäägid)

GJ 031

5202 10

—

lõngajäätmed (sh niidijäätmed)

GJ 032

5202 91

| — | kohestatud jäägid |
| --- | --- |

—

kohestatud jäägid

GJ 033

5202 99

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

GJ 110

5505

| — | Keemiliste kiudude jäätmed (sh kraasmed, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed): |
| --- | --- |

—

Keemiliste kiudude jäätmed (sh kraasmed, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed):

GJ 111

5505 10

| — | sünteeskiud |
| --- | --- |

—

sünteeskiud

GJ 112

5505 20

| — | tehiskiud. |
| --- | --- |

—

tehiskiud.

| 6. | Jaotises GL (töötlemata korgi ja puidu jäätmed):







  GL 010 | ex ex 4401 30 | Puidujäätmed ja -jäägid, pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms aglomeeritud või mitte |
| --- | --- | --- | --- |
| GL 020 | 4501 90 | korgijäätmed; purustatud, granuleeritud või jahvatatud kork. |

6.

Jaotises GL (töötlemata korgi ja puidu jäätmed):

GL 010

ex ex 4401 30

Puidujäätmed ja -jäägid, pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms aglomeeritud või mitte

GL 020

4501 90

korgijäätmed; purustatud, granuleeritud või jahvatatud kork.

| 7. | Jaotises GM (toiduaine- ja loomasöödatööstuse jäätmed):







  GM 100 | 0506 90 | Kondi- ja sarvejäätmed, toormena, rasvatustatud, lihtviisil ette valmistatud (kuid mõõtu lõikamata), töödeldud happega või želatiinitustatud.” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Jaotises GM (toiduaine- ja loomasöödatööstuse jäätmed):

GM 100

0506 90

Kondi- ja sarvejäätmed, toormena, rasvatustatud, lihtviisil ette valmistatud (kuid mõõtu lõikamata), töödeldud happega või želatiinitustatud.”

---

(1)  “Laialikandumatute” hulka ei arvata pulbri, setete ja tolmu kujul esinevaid jäätmeid ning tahkeid jäätmeid, mis sisaldavad ohtlikke kapseldunud vedelikke.

(2)  See kirje kehtib räbu kohta, mida kasutatakse titaandioksiidi ja vanaadiumi allikana.

---

II LISA

Määruse (EÜ) nr 1420/1999 A lisa muudetakse järgmiselt.

| | Määruse (EÜ) nr 1420/1999 A lisas asendatakse Saudi Araabiat käsitlev kanne järgmisega: | “Kõik liigid, välja arvatud | jaotises GH (tahked plastijäätmed): | GH 014 ex ex 3915 90 Polüuretaanplasti jäätmed, lõikmed ja jäägid, mis ei sisalda klorofluorosüsinikke.” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Määruse (EÜ) nr 1420/1999 A lisas asendatakse Saudi Araabiat käsitlev kanne järgmisega:

“Kõik liigid, välja arvatud

jaotises GH (tahked plastijäätmed):

GH 014 ex ex 3915 90 Polüuretaanplasti jäätmed, lõikmed ja jäägid, mis ei sisalda klorofluorosüsinikke.”

---

| 22.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 106/2005,

21. jaanuar 2005,

vastavalt määrusele (EÜ) nr 1431/94 väljaantud teatavate impordilitsentside tühistamise ja nendega seotud tagatiste vabastamise kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. oktoobri 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 2777/75 kodulinnulihaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 22. juuni 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 1431/94, milles sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 774/94 ettenähtud impordikorra üksikasjalikud rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris ning kodulinnuliha ja teatavate muude põllumajandussaaduste teatavate ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine, (2) kehtestatakse impordilitsentside kehtivuse eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 22. juuni 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 1431/94, milles sätestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 774/94 ettenähtud impordikorra üksikasjalikud rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris ning kodulinnuliha ja teatavate muude põllumajandussaaduste teatavate ühenduse tariifikvootide avamine ja haldamine, (2) kehtestatakse impordilitsentside kehtivuse eeskirjad.

| (2) | Komisjoni 6. veebruari 2004. aasta otsusega 2004/122/EÜ, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses klassikalise lindude katkuga mitmetes Aasia riikides, (3) peatati kodulinnuliha ja paljude kodulinnulihast valmistatud toodete import kuni 15. detsembrini 2004. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 6. veebruari 2004. aasta otsusega 2004/122/EÜ, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses klassikalise lindude katkuga mitmetes Aasia riikides, (3) peatati kodulinnuliha ja paljude kodulinnulihast valmistatud toodete import kuni 15. detsembrini 2004.

| (3) | Otsuses 2004/122/EÜ käsitletud impordilitsentsid, mis anti välja vastavalt määrusele (EÜ) nr 1431/94 perioodiks 1. jaanuarist31. märtsini 2004 ning mis on ainuõiguslikult siduvad ühe nimetatud otsuses esitatud kolmanda riigi suhtes, on seetõttu nende väljaandmisest alates peatatud. |
| --- | --- |

(3)

Otsuses 2004/122/EÜ käsitletud impordilitsentsid, mis anti välja vastavalt määrusele (EÜ) nr 1431/94 perioodiks 1. jaanuarist31. märtsini 2004 ning mis on ainuõiguslikult siduvad ühe nimetatud otsuses esitatud kolmanda riigi suhtes, on seetõttu nende väljaandmisest alates peatatud.

| (4) | Võttes arvesse selle olukorra kestust, tuleb nimetatud litsentsid tühistada ja lubada koheselt nendega seotud tagatiste vabastamine. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse selle olukorra kestust, tuleb nimetatud litsentsid tühistada ja lubada koheselt nendega seotud tagatiste vabastamine.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud abinõud on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud abinõud on kooskõlas kodulinnuliha- ja munaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Otsuses 2004/122/EÜ käsitletavate toodete kohta vastavalt määrusele (EÜ) nr 1431/94 ajavahemikuks 1. jaanuar 2004 kuni 31. märts 2004 väljaantud impordilitsentsid, mis on kehtestatud üksnes ühe selles otsuses nimetatud riigi suhtes, tühistatakse ning nendega seotud tagatised vabastatakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 282, 1.11.1975, lk 77. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 156, 23.6.1994, lk 9. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1043/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 24).

2

(3)  ELT L 36, 7.2.2004, lk 59. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/851/EÜ (ELT L 368, 15.12.2004, lk 48).

3

---

| 22.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/15

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2005/2/EÜ,

19. jaanuar 2005,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete Ampelomyces quisqualis ja Gliocladium catenulatum lisamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 said Prantsusmaa ametiasutused 12. aprillil 1996 taotluse ettevõttelt JSC International Ltd toimeaine Ampelomyces quisqualis kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse. Komisjoni otsusega 97/591/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 said Prantsusmaa ametiasutused 12. aprillil 1996 taotluse ettevõttelt JSC International Ltd toimeaine Ampelomyces quisqualis kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse. Komisjoni otsusega 97/591/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (2) | Soome sai 19. mail 1998 vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 taotluse ettevõttelt Kemira Agro OY (nüüd: Verdera OY) toimeaine Gliocladium catenulatum kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse. Komisjoni otsusega 1999/392/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Soome sai 19. mail 1998 vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 taotluse ettevõttelt Kemira Agro OY (nüüd: Verdera OY) toimeaine Gliocladium catenulatum kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse. Komisjoni otsusega 1999/392/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (3) | Kõnealuste toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale taotleja poolt kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriigid esitasid komisjonile kõnealuste toimeainete hindamisaruannete projektid 28. oktoobril 1997 (Ampelomyces quisqualis) ja 15. juunil 2000 (Gliocladium catenulatum). |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuste toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale taotleja poolt kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriigid esitasid komisjonile kõnealuste toimeainete hindamisaruannete projektid 28. oktoobril 1997 (Ampelomyces quisqualis) ja 15. juunil 2000 (Gliocladium catenulatum).

| (4) | Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruannete projektid toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud. Läbivaatamine vormistati 8. oktoobril 2004. aastal komisjoni aruannetena toimeainete Ampelomyces quisqualis ja Gliocladium catenulatum kohta. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruannete projektid toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud. Läbivaatamine vormistati 8. oktoobril 2004. aastal komisjoni aruannetena toimeainete Ampelomyces quisqualis ja Gliocladium catenulatum kohta.

| (5) | Ampelomyces quisqualis’t käsitlev toimik ja teave esitati ka taimede teaduskomiteele. Kõnealuse komitee ettekanne võeti ametlikult vastu 7. märtsil 2001. (4) |
| --- | --- |

(5)

Ampelomyces quisqualis’t käsitlev toimik ja teave esitati ka taimede teaduskomiteele. Kõnealuse komitee ettekanne võeti ametlikult vastu 7. märtsil 2001. (4)

| (6) | Komitee jõudis oma arvamuses järeldusele, et nõuetele vastavate pulmonoloogiliste uuringute puudumise tõttu jäi kasutajate risk piisavalt uurimata. Komitee otsustas veel, et üldiselt peaks üks osa lähteandmetest olema kordusdoosid, kuid selle võib piisava põhjendatuse korral ära jätta. Konkreetselt Ampelomyces quisqualis’e puhul ei saanud komisjon oma arvamust kordusdooside vajaduse kohta esitada, sest puudusid nõuetekohased pulmonoloogilised uuringud. |
| --- | --- |

(6)

Komitee jõudis oma arvamuses järeldusele, et nõuetele vastavate pulmonoloogiliste uuringute puudumise tõttu jäi kasutajate risk piisavalt uurimata. Komitee otsustas veel, et üldiselt peaks üks osa lähteandmetest olema kordusdoosid, kuid selle võib piisava põhjendatuse korral ära jätta. Konkreetselt Ampelomyces quisqualis’e puhul ei saanud komisjon oma arvamust kordusdooside vajaduse kohta esitada, sest puudusid nõuetekohased pulmonoloogilised uuringud.

| (7) | Komitee jõudis lõplikule järeldusele, et kuigi Ampelomyces quisqualis’ega seotud allergilisi reaktsioone ei ole täheldatud, ei saa kindel olla, et põllumajanduse kaudu tekkiv võimalik kokkupuude kõnealuse organismiga ei kutsu esile allergilisi reaktsioone. Komitee soovitas kasutusloajärgse meetmena kontrollida tootjate ja kasutajate tervislikku seisundit ning teha kontrollimise tulemused täiendava hindamise jaoks kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(7)

Komitee jõudis lõplikule järeldusele, et kuigi Ampelomyces quisqualis’ega seotud allergilisi reaktsioone ei ole täheldatud, ei saa kindel olla, et põllumajanduse kaudu tekkiv võimalik kokkupuude kõnealuse organismiga ei kutsu esile allergilisi reaktsioone. Komitee soovitas kasutusloajärgse meetmena kontrollida tootjate ja kasutajate tervislikku seisundit ning teha kontrollimise tulemused täiendava hindamise jaoks kättesaadavaks.

| (8) | Käesolevas direktiivis ja lõplikus aruandes on teaduskomitee täiendaval läbivaatamisel antud soovitused arvesse võetud. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas direktiivis ja lõplikus aruandes on teaduskomitee täiendaval läbivaatamisel antud soovitused arvesse võetud.

| (9) | Taotleja tegi teaduskomitee nõuete kohaselt teise pulmonoloogilise uuringu. Alalises komitees tunnistati uuring teaduslikult korrektseks ja usaldusväärseks ning täiendava hindamise põhjal otsustati, et Ampelomyces quisqualis ei ole imetajate suhtes patogeenne ega nakkusohtlik, ning sellega seoses ei esine toksiine; seega on kasutajate tegevusest tulenevat kokkupuuteohtu taimede teaduskomitee soovituste kohaselt piisavalt uuritud. |
| --- | --- |

(9)

Taotleja tegi teaduskomitee nõuete kohaselt teise pulmonoloogilise uuringu. Alalises komitees tunnistati uuring teaduslikult korrektseks ja usaldusväärseks ning täiendava hindamise põhjal otsustati, et Ampelomyces quisqualis ei ole imetajate suhtes patogeenne ega nakkusohtlik, ning sellega seoses ei esine toksiine; seega on kasutajate tegevusest tulenevat kokkupuuteohtu taimede teaduskomitee soovituste kohaselt piisavalt uuritud.

| (10) | Võimalikke allergilisi reaktsioone silmas pidades ei ole toimeaine põllumajandusliku kasutamisega seoses registreeritud ühtegi sellise reaktsiooni juhtu. Seetõttu ei ole põhjust arvata, et selliste reaktsioonide tekke tõsine oht on olemas. Kuid allergiliste reaktsioonide esinemise võimalust ei saa siiski täielikult välistada. Need probleemid ei tohiks takistada toimeaine kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, küll aga tuleks need lahendada, kui liikmesriigid kehtestavad seireprogrammid seoses loa andmisega Ampelomyces quisqualis’t sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Võimalikke allergilisi reaktsioone silmas pidades ei ole toimeaine põllumajandusliku kasutamisega seoses registreeritud ühtegi sellise reaktsiooni juhtu. Seetõttu ei ole põhjust arvata, et selliste reaktsioonide tekke tõsine oht on olemas. Kuid allergiliste reaktsioonide esinemise võimalust ei saa siiski täielikult välistada. Need probleemid ei tohiks takistada toimeaine kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, küll aga tuleks need lahendada, kui liikmesriigid kehtestavad seireprogrammid seoses loa andmisega Ampelomyces quisqualis’t sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks.

| (11) | Alalise komitee hinnangu põhjal otsustati, et kahjulikku toimet inimesele ei esine, kui peetakse kinni ettenähtud kasutustingimustest. |
| --- | --- |

(11)

Alalise komitee hinnangu põhjal otsustati, et kahjulikku toimet inimesele ei esine, kui peetakse kinni ettenähtud kasutustingimustest.

| (12) | Gliocladium catenulatum’i läbivaatamisel ei kerkinud esile ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, mille üle oleks tulnud taimede teaduskomitee või Euroopa Toiduohutusametiga nõu pidada. |
| --- | --- |

(12)

Gliocladium catenulatum’i läbivaatamisel ei kerkinud esile ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, mille üle oleks tulnud taimede teaduskomitee või Euroopa Toiduohutusametiga nõu pidada.

| (13) | Mitmed uuringud kinnitavad, et asjaomaseid toimeaineid sisaldavad taimekaitsevahendid võib üldiselt lugeda vastavateks direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eelkõige nende kasutamisjuhtude põhjal, mida uuriti ja mille kohta esitati üksikasjalikud andmed komisjoni lõplikus aruandes. Seetõttu on Ampelomyces quisqualis ja Gliocladium catenulatum vaja kanda nimetatud direktiivi I lisasse tagamaks, et kõigis liikmesriikides antakse neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutusload välja nimetatud direktiiviga ettenähtud korras. |
| --- | --- |

(13)

Mitmed uuringud kinnitavad, et asjaomaseid toimeaineid sisaldavad taimekaitsevahendid võib üldiselt lugeda vastavateks direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eelkõige nende kasutamisjuhtude põhjal, mida uuriti ja mille kohta esitati üksikasjalikud andmed komisjoni lõplikus aruandes. Seetõttu on Ampelomyces quisqualis ja Gliocladium catenulatum vaja kanda nimetatud direktiivi I lisasse tagamaks, et kõigis liikmesriikides antakse neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutusload välja nimetatud direktiiviga ettenähtud korras.

| (14) | Pärast Ampelomyces quisquals’e ja Gliocladium catenulatum’i kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tuleks liikmesriikidele anda küllaldaselt aega, et rakendada direktiivi 91/414/EMÜ kõnealuseid toimeaineid sisaldavaid taimekaitsevahendeid käsitlevad sätted ja eelkõige selleks, et läbi vaadata olemasolevad ajutised kasutusload ning hiljemalt kõnealuse ajavahemiku lõpuks muuta need pidevateks kasutuslubadeks, neid muuta või need tühistada direktiivi 91/414/EMÜ sätetega ettenähtud korras. |
| --- | --- |

(14)

Pärast Ampelomyces quisquals’e ja Gliocladium catenulatum’i kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tuleks liikmesriikidele anda küllaldaselt aega, et rakendada direktiivi 91/414/EMÜ kõnealuseid toimeaineid sisaldavaid taimekaitsevahendeid käsitlevad sätted ja eelkõige selleks, et läbi vaadata olemasolevad ajutised kasutusload ning hiljemalt kõnealuse ajavahemiku lõpuks muuta need pidevateks kasutuslubadeks, neid muuta või need tühistada direktiivi 91/414/EMÜ sätetega ettenähtud korras.

| (15) | Seepärast on vastavalt vaja muuta direktiivi 91/414/EMÜ. |
| --- | --- |

(15)

Seepärast on vastavalt vaja muuta direktiivi 91/414/EMÜ.

| (16) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembriks 2005. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. oktoobrist 2005.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid vaatavad uuesti läbi iga Ampelomyces quisqualis’t või Gliocladium catenulatum’it sisaldava taimekaitsevahendi kasutusloa tagamaks, et kõnealuste toimeainete puhul täidetakse kõiki direktiivi 91/414/EMÜ I lisas sätestatud tingimusi. Nad muudavad vajaduse korral kasutuslube või tühistavad need direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt hiljemalt 30. septembriks 2005.

2.   Iga kasutusloaga taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab Ampelomyces quisqualis’t või Gliocladium catenulatum’it kui ainsat toimeainet või kui ühte paljudest toimeainetest, mis on kõik hiljemalt 31. märtsiks 2005 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, hindavad liikmesriigid toodet uuesti dokumentide põhjal, mis vastavad kõnealuse direktiivi III lisas esitatud nõuetele. Selle hindamise põhjal määravad nad kindlaks, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Seejärel toimivad liikmesriigid järgmiselt:

| a) | toote puhul, mis sisaldab Ampelomyces quiqualis’t või Gliocladium catenulatum’it ainsa toimeainena, muudetakse vajaduse korral toote kasutamisluba või tühistatakse see hiljemalt 30. septembriks 2006; või |
| --- | --- |

a)

toote puhul, mis sisaldab Ampelomyces quiqualis’t või Gliocladium catenulatum’it ainsa toimeainena, muudetakse vajaduse korral toote kasutamisluba või tühistatakse see hiljemalt 30. septembriks 2006; või

| b) | toote puhul, mis sisaldab peale Ampelomyces quiqualis’e või Gliocladium catenulatum’i ka mitut muud toimeainet, muudetakse või tühistatakse kasutusluba vajaduse korral 30. septembriks 2006 või kuupäevaks, mis on kõnealuseks muutmiseks või tühistamiseks ette nähtud vastavas direktiivis või direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained lisati direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, milline on hilisem. |
| --- | --- |

b)

toote puhul, mis sisaldab peale Ampelomyces quiqualis’e või Gliocladium catenulatum’i ka mitut muud toimeainet, muudetakse või tühistatakse kasutusluba vajaduse korral 30. septembriks 2006 või kuupäevaks, mis on kõnealuseks muutmiseks või tühistamiseks ette nähtud vastavas direktiivis või direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained lisati direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, milline on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub 1. aprillil 2005.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2004/99/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 239, 30.8.1997, lk 48.

2

(3)  EÜT L 148, 15.6.1999, lk 44.

3

(4)  Taimede teaduskomitee arvamus seoses toimeaine Ampelomyces quisqualis hindamisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (taimekaitsevahendite turuleviimise kohta) tähenduses. Taimede teaduskomitees 7. märtsil 2001 vastuvõetud arvamus.

4

Ampelomyces quisqualis

---

LISA

I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine rida:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskood | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “94 | Ampelomyces quisqualis

  Tüvi: AQ 10
  kultuuride kogu nr CNCM I-807
  CIPACi nr
  Jaotamata | Ei kohaldata | | 1. aprill 2005 | 31. märts 2015 | Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
  Kasutuslubade andmisel võetakse arvesse 8. oktoobril 2004 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees Ampelomyces quisqualis’e kohta koostatud lõplikku aruannet, eelkõige selle I ja II liite järeldusi. |
| 99 | Gliocladium catenulatum

  Tüvi: J1446
  kultuuride kogu nr DSM 9212
  CIPACi nr
  Jaotamata | Ei kohaldata | | 1. aprill 2005 | 31. märts 2015 | Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
  Kasutuslubade andmisel võetakse arvesse 30. märtsil 2004 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees Gliocladium catenulatum’i kohta koostatud lõplikku aruannet, eelkõige selle I ja II liite järeldusi.
  Selles üldhinnangus peaksid liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama kasutajate ja töötajate kaitsele. Vajaduse korral tuleks kohaldada riskitõrjemeetmeid.” |

Nr

Üldnimetus, tunnuskood

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

“94

Ampelomyces quisqualis

Tüvi: AQ 10

kultuuride kogu nr CNCM I-807

CIPACi nr

Jaotamata

Ei kohaldata

1. aprill 2005

31. märts 2015

Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.

Kasutuslubade andmisel võetakse arvesse 8. oktoobril 2004 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees Ampelomyces quisqualis’e kohta koostatud lõplikku aruannet, eelkõige selle I ja II liite järeldusi.

99

Gliocladium catenulatum

Tüvi: J1446

kultuuride kogu nr DSM 9212

CIPACi nr

Jaotamata

Ei kohaldata

1. aprill 2005

31. märts 2015

Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.

Kasutuslubade andmisel võetakse arvesse 30. märtsil 2004 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees Gliocladium catenulatum’i kohta koostatud lõplikku aruannet, eelkõige selle I ja II liite järeldusi.

Selles üldhinnangus peaksid liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama kasutajate ja töötajate kaitsele. Vajaduse korral tuleks kohaldada riskitõrjemeetmeid.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud lõplikus aruandes.

1

---

| 22.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/19

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2005/3/EÜ,

19. jaanuar 2005,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeained imasosulfuroon, laminariin, metoksüfenosiid ja S-metolakrool

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (1), eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt sai Saksamaa 27. juunil 1996 taotluse ettevõttelt Spiess-Urania Chemicals GmbH toimeaine imasosulfuroon kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 97/865/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt sai Saksamaa 27. juunil 1996 taotluse ettevõttelt Spiess-Urania Chemicals GmbH toimeaine imasosulfuroon kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 97/865/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (2) | Belgia sai direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt 29. märtsil 2001 taotluse ettevõttelt Goëmar SA toimeaine laminariin kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2001/861/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Belgia sai direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt 29. märtsil 2001 taotluse ettevõttelt Goëmar SA toimeaine laminariin kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2001/861/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (3) | Ühendkuningriik sai direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt 21. veebruaril 2000 taotluse ettevõttelt Rohm and Haas France SA (praegu Dow AgroSciences) toimeaine metoksüfenosiid kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2001/385/EÜ (4) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriik sai direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt 21. veebruaril 2000 taotluse ettevõttelt Rohm and Haas France SA (praegu Dow AgroSciences) toimeaine metoksüfenosiid kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2001/385/EÜ (4) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (4) | Belgia sai direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt 1. augustil 1997 taotluse ettevõttelt Novartis N.V. (praegu Syngenta) toimeaine metalahloor-S kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 1998/512/EÜ (5) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Belgia sai direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 kohaselt 1. augustil 1997 taotluse ettevõttelt Novartis N.V. (praegu Syngenta) toimeaine metalahloor-S kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 1998/512/EÜ (5) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

| (5) | Kõnealuste toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale taotleja poolt kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigete 2 ja 4 kohaselt. Määratud referentliikmesriigid esitasid komisjonile toimeainete hindamisaruannete projektid 17. juunil 1998 (imasosulfuroon), 2. juunil 2003 (laminariin), 2. augustil 2002 (metoksüfenosiid) ja 3. mail 1999 (S-metolakrool). |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale taotleja poolt kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigete 2 ja 4 kohaselt. Määratud referentliikmesriigid esitasid komisjonile toimeainete hindamisaruannete projektid 17. juunil 1998 (imasosulfuroon), 2. juunil 2003 (laminariin), 2. augustil 2002 (metoksüfenosiid) ja 3. mail 1999 (S-metolakrool).

| (6) | Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruannete projektid alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitees läbi vaadanud. Nimetatud läbivaatamine vormistati 8. oktoobril 2004 komisjoni lõplike aruannetena imasosulfurooni, laminariini, metoksüfenosiidi ja S-metolakrooli kohta. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruannete projektid alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitees läbi vaadanud. Nimetatud läbivaatamine vormistati 8. oktoobril 2004 komisjoni lõplike aruannetena imasosulfurooni, laminariini, metoksüfenosiidi ja S-metolakrooli kohta.

| (7) | Imasosulfurooni kohta esitati läbivaatamistoimik ja -teave ka taimede teaduskomiteele. Kõnealuse komitee aruanne võeti ametlikult vastu 25. aprillil 2001. (6) |
| --- | --- |

(7)

Imasosulfurooni kohta esitati läbivaatamistoimik ja -teave ka taimede teaduskomiteele. Kõnealuse komitee aruanne võeti ametlikult vastu 25. aprillil 2001. (6)

| (8) | Komiteel paluti avaldada arvamust pinnases ja vees sisalduva metaboliit IPSNi tähtsuse kohta. Komisjoni arvamuses jõutakse järeldusele, et IPSNi sisaldusest põhjavees ei tulene olulist ohtu tervisele ning et oht mulla mikroorganismidele, veeselgrootutele ja kaladele ning akuutne oht vihmaussidele on piisavalt kontrollitav. Komitee leidis samuti, et teatavate muude IPSNist tulenevate ohtude hindamiseks on vaja halvima kokkupuutejuhu prognoosile toetuvat lisateavet. Komitee otsustas lõpuks, et muudest lähteainetest ja/või metaboliitidest kui IPSN, mida mõnes uuringus leiti IPSNiga võrreldaval tasemel, tulenevat ohtu keskkonnale ja toksikoloogilist ohtu inimeste tervisele ei ole täies ulatuses kontrollitud ning seetõttu tuleks seda täiendava hindamise ajal uurida. |
| --- | --- |

(8)

Komiteel paluti avaldada arvamust pinnases ja vees sisalduva metaboliit IPSNi tähtsuse kohta. Komisjoni arvamuses jõutakse järeldusele, et IPSNi sisaldusest põhjavees ei tulene olulist ohtu tervisele ning et oht mulla mikroorganismidele, veeselgrootutele ja kaladele ning akuutne oht vihmaussidele on piisavalt kontrollitav. Komitee leidis samuti, et teatavate muude IPSNist tulenevate ohtude hindamiseks on vaja halvima kokkupuutejuhu prognoosile toetuvat lisateavet. Komitee otsustas lõpuks, et muudest lähteainetest ja/või metaboliitidest kui IPSN, mida mõnes uuringus leiti IPSNiga võrreldaval tasemel, tulenevat ohtu keskkonnale ja toksikoloogilist ohtu inimeste tervisele ei ole täies ulatuses kontrollitud ning seetõttu tuleks seda täiendava hindamise ajal uurida.

| (9) | Teaduskomitee soovitusi võeti arvesse täiendaval läbivaatamisel ning käesoleva direktiivi ja lõpliku aruande koostamisel. |
| --- | --- |

(9)

Teaduskomitee soovitusi võeti arvesse täiendaval läbivaatamisel ning käesoleva direktiivi ja lõpliku aruande koostamisel.

| (10) | IPSNiga seoses on taotleja edastanud halvima kokkupuutejuhu prognoosile toetuvad täiendavad andmed riski kohta, mis on teaduskomitee poolt kindlaks tehtud ja hinnatud. Taotleja esitatud täiendavaid andmeid arvesse võttes ning kavandatavatele kasutustingimustele tuginedes otsustati alalise komitee hinnangus, et IPSN ei kahjusta inimeste tervist. |
| --- | --- |

(10)

IPSNiga seoses on taotleja edastanud halvima kokkupuutejuhu prognoosile toetuvad täiendavad andmed riski kohta, mis on teaduskomitee poolt kindlaks tehtud ja hinnatud. Taotleja esitatud täiendavaid andmeid arvesse võttes ning kavandatavatele kasutustingimustele tuginedes otsustati alalise komitee hinnangus, et IPSN ei kahjusta inimeste tervist.

| (11) | Imasosulfurooni ja muude metaboliitide kui IPSNi suhtes tõdetakse, et ühegi muu metaboliidi sisaldust peale IPSNi ei saa lugeda direktiivi 91/414/EMÜ tähenduses oluliseks. Seetõttu järeldati alalise komitee hinnangu põhjal, et riski on võimalik hinnata olemasolevate andmete põhjal. |
| --- | --- |

(11)

Imasosulfurooni ja muude metaboliitide kui IPSNi suhtes tõdetakse, et ühegi muu metaboliidi sisaldust peale IPSNi ei saa lugeda direktiivi 91/414/EMÜ tähenduses oluliseks. Seetõttu järeldati alalise komitee hinnangu põhjal, et riski on võimalik hinnata olemasolevate andmete põhjal.

| (12) | Kõnealusele hinnangule lisaks järeldub alalise komitee hinnangust, et juhul, kui täidetakse kavandatavaid kasutustingimusi, eelkõige pidades kinni maksimaalsest doosist 0,05 kg toimeainet hektari kohta, ning kohaldatakse asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid, ei tohiks imasosulfuroon ja selle metaboliidid olla kahjulikud inimestele ega vastuvõetamatult ohtlikud keskkonnale. |
| --- | --- |

(12)

Kõnealusele hinnangule lisaks järeldub alalise komitee hinnangust, et juhul, kui täidetakse kavandatavaid kasutustingimusi, eelkõige pidades kinni maksimaalsest doosist 0,05 kg toimeainet hektari kohta, ning kohaldatakse asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid, ei tohiks imasosulfuroon ja selle metaboliidid olla kahjulikud inimestele ega vastuvõetamatult ohtlikud keskkonnale.

| (13) | Laminariini, metoksüfenosiidi ja S-metolakloori hindamisel ei jäänud lahtiseks ükski küsimus ega probleem, mille üle oleks tulnud taimede teaduskomitee või Euroopa Toiduohutusametiga nõu pidada. |
| --- | --- |

(13)

Laminariini, metoksüfenosiidi ja S-metolakloori hindamisel ei jäänud lahtiseks ükski küsimus ega probleem, mille üle oleks tulnud taimede teaduskomitee või Euroopa Toiduohutusametiga nõu pidada.

| (14) | Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et asjaomaseid toimeaineid sisaldavad taimekaitsevahendid peaksid üldiselt vastama direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eelkõige kasutamisjuhtudel, mida uuriti ja mille kohta esitati üksikasjalikud andmed komisjoni lõplikus aruandes. Seetõttu tuleb imasosulfuroon, laminariin, metoksüfenosiid ja S-metolakloor kanda I lisasse, mis tagab, et kõigis liikmesriikides antakse asjaomaseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutusload välja nimetatud direktiiviga ettenähtud korras. |
| --- | --- |

(14)

Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et asjaomaseid toimeaineid sisaldavad taimekaitsevahendid peaksid üldiselt vastama direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eelkõige kasutamisjuhtudel, mida uuriti ja mille kohta esitati üksikasjalikud andmed komisjoni lõplikus aruandes. Seetõttu tuleb imasosulfuroon, laminariin, metoksüfenosiid ja S-metolakloor kanda I lisasse, mis tagab, et kõigis liikmesriikides antakse asjaomaseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutusload välja nimetatud direktiiviga ettenähtud korras.

| (15) | Pärast imasosulfurooni, laminariini, metoksüfenosiidi ja S-metolakloori kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on liikmesriikidele vaja anda piisavalt aega kõnealuseid aineid sisaldavaid taimekaitsevahendeid käsitleva direktiivi rakendamiseks ning eelkõige olemasolevate ajutiste lubade läbivaatamiseks hiljemalt kõnealuse ajavahemiku lõpuks, et muuta asjakohased load lõplikeks, neid muuta või need tühistada direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt. |
| --- | --- |

(15)

Pärast imasosulfurooni, laminariini, metoksüfenosiidi ja S-metolakloori kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on liikmesriikidele vaja anda piisavalt aega kõnealuseid aineid sisaldavaid taimekaitsevahendeid käsitleva direktiivi rakendamiseks ning eelkõige olemasolevate ajutiste lubade läbivaatamiseks hiljemalt kõnealuse ajavahemiku lõpuks, et muuta asjakohased load lõplikeks, neid muuta või need tühistada direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt.

| (16) | Seepärast on vastavalt vaja muuta direktiivi 91/414/EMÜ. |
| --- | --- |

(16)

Seepärast on vastavalt vaja muuta direktiivi 91/414/EMÜ.

| (17) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembril 2005. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. oktoobrist 2005.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid vaatavad läbi imasosulfurooni, laminariini, metoksüfenosiidi või S-metolakloori sisaldavate taimekaitsevahendite kohta antud load tagamaks, et kõnealuste toimeainete suhtes direktiivi 91/414/EMÜ I lisas sätestatud tingimusi täidetakse. Nad muudavad või tühistavad vajaduse korral load direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt hiljemalt 30. septembriks 2005.

2.   Liikmesriigid vaatavad direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas ettenähtud ühtsete põhimõtete kohaselt ja kõnealuse direktiivi III lisa nõuetele vastava toimiku alusel veelkord läbi kõik kasutusloaga taimekaitsevahendid, mis sisaldavad imasoslfurooni, laminariini, metoksüfenosiidi või S-metolakloori kui ainsat toimeainet või ühte paljudest toimeainetest, mis on hiljemalt 31. märtsiks 2005 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Kõnealuse läbivaatamise põhjal otsustatakse, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast kõnealust otsust liikmesriigid:

| a) | muudavad või tühistavad vajaduse korral imasosulfurooni, laminariini, metoksüfenosiidi või S-metolakloori kui ainsat toimeainet sisaldava toote puhul toote kasutusloa hiljemalt 30. septembriks 2006; või |
| --- | --- |

a)

muudavad või tühistavad vajaduse korral imasosulfurooni, laminariini, metoksüfenosiidi või S-metolakloori kui ainsat toimeainet sisaldava toote puhul toote kasutusloa hiljemalt 30. septembriks 2006; või

| b) | muudavad või tühistavad imasosulfurooni, laminariini, metoksüfenosiidi või S-metolakloori kui ühte paljudest toimeainetest sisaldava toote puhul toote kasutusloa hiljemalt 30. septembriks 2006 või kuupäevaks, mis on muudatuse tegemiseks või loa tühistamiseks ette nähtud direktiiviga või direktiividega, mille kohaselt lisati asjaomane toimeaine või toimeained direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

muudavad või tühistavad imasosulfurooni, laminariini, metoksüfenosiidi või S-metolakloori kui ühte paljudest toimeainetest sisaldava toote puhul toote kasutusloa hiljemalt 30. septembriks 2006 või kuupäevaks, mis on muudatuse tegemiseks või loa tühistamiseks ette nähtud direktiiviga või direktiividega, mille kohaselt lisati asjaomane toimeaine või toimeained direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub 1. aprillil 2005.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/99/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 351, 23.12.1997, lk 67.

2

(3)  EÜT L 321, 6.12.2001, lk 34.

3

(4)  EÜT L 137, 19.5.2001, lk 30.

4

(5)  EÜT L 228, 15.8.1998, lk 35.

5

(6)  Taimede teaduskomitee arvamus imasosulfurooni lisamise kohta taimekaitsevahendite turuletoomist käsitleva direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse – SCP/IMAZO/002 (lõplik), avaldatud 21. mail 2001.

6

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas lisatakse tabeli lõppu järgmised read:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskoodid | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “95 | Imasosulfuroon | CASi nr 122548-33-8 |

Nr

Üldnimetus, tunnuskoodid

Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Lisamise aegumine

Erisätted

“95

Imasosulfuroon

CASi nr 122548-33-8

| | CIPACi nr 590 |
| --- | --- |

CIPACi nr 590

1-(2-kloroimidasool[1,2-α]püridiin-3-ylsul-fonüül)-3-(4,6-dimetoksüpürimidiin-2-yl)uurea

≥ 980 g/kg

1. aprill 2005

31. märts 2015

Kasutusloa võib anda ainult kasutamiseks herbitsiidina.

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 8. oktoobril 2004 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees imasosulfurooni kohta koostatud lõpliku aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II liidet.

Liikmesriigid peaksid selles üldhinnangus erilist tähelepanu pöörama veeorganismide ja sihtrühma mittekuuluvate maismaataimede kaitsele. Vajaduse korral tuleks kohaldada riskide vähendamise meetmeid.

96

Laminariin

| | CASi nr 9008-22-4 |
| --- | --- |

CASi nr 9008-22-4

| | CIPACi nr 671 |
| --- | --- |

CIPACi nr 671

(1→3)-β-D-glükaan

(vastavalt IUPAC-IUB biokeemia nomenklatuuri ühiskomiteele)

≥ 860 g/kg kuivainest

1. aprill 2005

31. märts 2015

Kasutusloa võib anda ainult kasutamiseks põllukultuuride enesekaitsemehhanismide esilekutsujana.

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 8. oktoobril 2004 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees laminariini kohta koostatud lõpliku aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II liidet.

97

Metoksüfenosiid

| | CASi nr 161050-58-4 |
| --- | --- |

CASi nr 161050-58-4

| | CIPACi nr 656 |
| --- | --- |

CIPACi nr 656

N-tert-butüül-N`-(3-metoksü-o-toluoüül)-3,5-ksülohüdrasiid

≥ 970 g/kg

1. aprill 2005

31. märts 2015

Lubatakse kasutada üksnes insektitsiidina.

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 8. oktoobril 2004 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees metoksüfenosiidi kohta koostatud lõpliku aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II liidet.

Liikmesriigid peaksid selles üldhinnangus erilist tähelepanu pöörama sihtrühma mittekuuluvate maismaa ja vee lülijalgsete kaitsele.

Vajaduse korral tuleks kohaldada riskide vähendamise meetmed.

98

S-metolakloor

| | CASi nr 87392-12-9 (S-isomeer) 178961-20-1 (R-isomeer) |
| --- | --- |

CASi nr 87392-12-9 (S-isomeer) 178961-20-1 (R-isomeer)

| | CIPACi nr 607 |
| --- | --- |

CIPACi nr 607

Segu:

| | (aRS, 1 S)-2-kloro-N-(6-etüül-o-tolüül)-N-(2-metoksü-1-metüületüül)atsetamiid (80–100 %) |
| --- | --- |

(aRS, 1 S)-2-kloro-N-(6-etüül-o-tolüül)-N-(2-metoksü-1-metüületüül)atsetamiid (80–100 %)

| | ja |
| --- | --- |

ja

| | (aRS, 1 R)-2-kloro-N-(6-etüül-o-tolüül)-N-(2-metoksü-1-metüületüül)atsetamiid (20–0 %) |
| --- | --- |

(aRS, 1 R)-2-kloro-N-(6-etüül-o-tolüül)-N-(2-metoksü-1-metüületüül)atsetamiid (20–0 %)

≥ 960 g/kg

1. aprill 2005

31. märts 2015

Kasutusloa võib anda ainult kasutamiseks herbitsiidina.

VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 8. oktoobril 2004 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees S-metolakloori kohta koostatud lõpliku aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II liidet.

Selles üldhinnangus peaksid liikmesriigid:

| — | erilist tähelepanu pöörama põhjavee saastumise võimalusele eelkõige toimeaine ja selle metaboliitidega CGA 51202 ja CGA 354743, kui toimeainet kasutatakse piirkondades, mille pinnas ja/või ilmastikutingimused on ohualtid, |
| --- | --- |

—

erilist tähelepanu pöörama põhjavee saastumise võimalusele eelkõige toimeaine ja selle metaboliitidega CGA 51202 ja CGA 354743, kui toimeainet kasutatakse piirkondades, mille pinnas ja/või ilmastikutingimused on ohualtid,

| — | erilist tähelepanu pöörama veetaimede kaitsele. |
| --- | --- |

—

erilist tähelepanu pöörama veetaimede kaitsele.

Vajaduse korral tuleks kohaldada riskide vähendamise meetmeid.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja kindlaksmääramiseks on esitatud lõplikus aruandes.

1

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 22.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/24

---

KOMISJONI OTSUS,

22. detsember 2004,

millega määratakse kindlaks ühenduse seisukoht otsuse asjus, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb nimetatud lepingu C lisa II osa ehk monitori spetsifikaatide muutmist

(2005/42/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. aprilli 2003. aasta otsust 2003/269/EÜ, mis käsitleb Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu sõlmimist, (1) eriti selle artiklit 3 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Leping näeb ette, et turuolude muutudes peavad Euroopa Komisjon ja Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuur lepingu C lisas loetletud kontoriseadmete märgistuse kvalifitseerumise spetsifikaadid ümber hindama. Arvutimonitoride alal toimunud arengud on toonud kaasa spetsifikaatide muutumise. |
| --- | --- |

(1)

Leping näeb ette, et turuolude muutudes peavad Euroopa Komisjon ja Ameerika Ühendriikide keskkonnaagentuur lepingu C lisas loetletud kontoriseadmete märgistuse kvalifitseerumise spetsifikaadid ümber hindama. Arvutimonitoride alal toimunud arengud on toonud kaasa spetsifikaatide muutumise.

| (2) | Ühenduse seisukoha spetsifikaatide muutmise asjus määrab kindlaks komisjon, olles eelnevalt konsulteerinud nõukogu poolt määratud erikomiteega. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse seisukoha spetsifikaatide muutmise asjus määrab kindlaks komisjon, olles eelnevalt konsulteerinud nõukogu poolt määratud erikomiteega.

| (3) | Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed võtavad arvesse 6. novembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2422/2001 (ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta) artiklites 8 ja 11 nimetatud Euroopa Ühenduse Energy Star’i Komisjoni arvamust. (2) |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed võtavad arvesse 6. novembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2422/2001 (ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta) artiklites 8 ja 11 nimetatud Euroopa Ühenduse Energy Star’i Komisjoni arvamust. (2)

| (4) | Ühenduse seisukoha kujundamise eesmärgil on komisjon konsulteerinud nõukogu poolt määratud erikomiteega. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse seisukoha kujundamise eesmärgil on komisjon konsulteerinud nõukogu poolt määratud erikomiteega.

| (5) | C lisa II osas toodud monitori spetsifikaadid tuleb kehtetuks tunnistada ning need tuleb asendada käesolevale otsusele lisatud spetsifikaatidega, |
| --- | --- |

(5)

C lisa II osas toodud monitori spetsifikaadid tuleb kehtetuks tunnistada ning need tuleb asendada käesolevale otsusele lisatud spetsifikaatidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Ainus artikkel

Euroopa Ühenduse seisukoht otsuse asjus, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb nimetatud lepingu C lisa II osas toodud monitori spetsifikaatide muutmist, põhineb lisatud otsuse eelnõul.

Brüssel, 22. detsember 2004

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT L 99, 17.4.2003, lk 47.

1

(2)  EÜT L 332, 15.12.2001, lk 1.

2

---

LISA

OTSUS,

...,

mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb nimetatud lepingu C lisa II osa ehk monitori spetsifikaatide muutmist

JUHTORGANID,

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelist lepingut kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide koordineerimise kohta, eriti selle X artikli lõiget 2,

| | |
| --- | --- |

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Lepingu C lisa II osas toodud monitori spetsifikaadid tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse käesoleva otsuse lisas toodud spetsifikaatidega.

Käesolevale otsusele, mis on koostatud kahes eksemplaris, kirjutavad alla kaaseesistujad. Otsust kohaldatakse 1. jaanuarist 2005.

Allkirjastatud Washingtonis ...

Ameerika Ühendriikide Keskkonnaagentuuri nimel

...

Allkirjastatud Brüsselis ...

Euroopa Ühenduse nimel

...

LEPINGU C LISA II OSA

II.   ARVUTIMONITORI SPETSIFIKAADID

1.   Mõisted

A.   Arvutimonitor (või “monitor”):

kaubanduslikult kättesaadav elektroonikatoode, mille ekraan ja sellega seotud elektroonika on paigutatud ühte korpusesse ning mis suudab kuvada arvutist väljastatavat informatsiooni ühe või mitme sisendi (näiteks VGA, DVI ja/või IEEE 1394) kaudu. Monitor põhineb tavaliselt kineskoopkuvaril (CRT), vedelkristallkuvaril (LCD) või muul kuvaseadmel. Käesoleva definitsiooni eesmärgiks on hõlmata esmajoones standardmonitore, mis on ette nähtud koos arvutiga kasutamiseks. Kvalifitseerumiseks peab arvutimonitori ekraani nähtava osa diagonaal olema pikem kui 12 tolli ning monitor peab olema suuteline saama elektritoidet seinakontaktist või koos vahelduvvoolu adapteriga müüdavast akusõlmest. Tuuneri/vastuvõtjaga varustatud arvutimonitorid võivad kvalifitseeruda käesolevatele spetsifikaatidele vastavate Energy star’i monitoridena, kui neid müüakse tarbijatele arvutimonitoridena (st arvutimonitorina töötamist rõhutatakse nende primaarse funktsioonina) või kahefunktsiooniliste arvutimonitoride ja teleritena. Ent tuuneri/vastuvõtjaga varustatud tooted, mis toetavad ka arvutisignaali, kuid mida turustatakse ja müüakse televiisoritena, ei kuulu käesoleva spetsifikaadi alla.

B.   Sisselülitusrežiim/aktiivne energiatarbimine:

toode on ühendatud toiteallikaga ning näitab kujutist. Sellel režiimil on voolutarve tavaliselt suurem kui puhke- ja väljalülitusrežiimil.

C.   Puhkerežiim/vähene energiatarbimine:

vähendatud energiatarbimisega olek, millesse arvutimonitor läheb pärast vastavate juhiste saamist arvutilt või muude funktsioonide vahendusel. Seda režiimi iseloomustab tühi ekraan ja energiatarbe vähenemine. Kasutaja/arvutipoolse nõude tuvastamisel (nt kasutaja liigutab hiirt või vajutab klaviatuuril mõnd klahvi) pöördub monitor tagasi sisselülitusrežiimile, millel kõik funktsioonid taas töötavad.

D.   Väljalülitusrežiim/ootel energiatarbimine:

kõige väiksema voolutarbega režiim, mida kasutaja ei saa välja lülitada (mõjutada) ning mis võib kesta määramatult kaua, kui arvutimonitor on ühendatud vooluvõrku ning seda kasutatakse vastavalt tootja antud juhistele. Käesolevas spetsifikaadis defineeritakse väljalülitusrežiimi kui sellist energiatarbe olekut, mille korral toode on ühendatud toiteallikaga, ei näita kujutisi ning ootab sisselülitusrežiimile lülitamist kasutajalt/arvutilt tuleva otsese signaali abil (nt kasutaja vajutab toitelülitit). (1)

E.   Täielik väljalülitusrežiim:

Olukord, kus toode on endiselt ühendatud vooluvõrku, kuid selle ühendus välise toiteallikaga on katkestatud. Sellele režiimile minekuks kasutab tarbija tavaliselt täieliku väljalülituse lülitit. Sellel režiimil ei tarbi toode üldse elektrit ning mõõtmisel näidatakse selle võimsustarbeks tavaliselt 0 vatti.

F.   Lahutatus:

toote elektripistik on toitevõrgust välja tõmmatud ning seetõttu on katkestatud ühendus kõigi väliste toiteallikatega.

2.   Toodete kvalifitseerumine

Selleks et kvalifitseeruda Energy star’i tootena, peab arvutimonitori mudel vastama punktis 1.A esitatud definitsioonile ning täitma punktis 3 esitatud spetsifikaadinõudeid. Nagu selgitatud punktis 1, ei hõlma käesolev spetsifikaat tooteid, mis toetavad arvutisignaali, kuid mida turustatakse ja müüakse televiisoritena.

3.   Energiatõhususe spetsifikaadid toodete kvalifitseerumiseks:

Energy Star’i toodetena võivad kvalifitseeruda üksnes need punktis 2 loetletud tooted, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele. I ja II kihi jõustumiskuupäevad on toodud käesoleva spetsifikaadi punktis 6.

Laiekraaniga mudelid:

laiekraaniga (nt 16:9, 15:9 jne) mudelid võivad kanda Energy star’i märgistust, kui nad vastavad käesolevates spetsifikaatides toodud energiatõhususe nõuetele. Laiekraaniga mudelitele eraldi spetsifikaate ei ole ning seega peavad nad vastama alltoodud punktidele 3.A ja 3.B. II kihi puhul hinnatakse ja kaalutakse vajadust tulevaste laiekraaniga mudeleid puudutavate muudatuste või selgituste järele.

A.   Sisselülitusrežiim/aktiivne energiatarbimine

1.   I kiht

Energy star’i tootena kvalifitseerumiseks ei tohi arvuti monitori mudelid ületada järgmise võrrandi põhjal saadud maksimaalse aktiivse energiatarbimise näitajaid: Y = 38 X + 30.Y väljendatakse vattides ja ümardatakse lähima täisarvuni ning X on megapikslite arv kümnendkujul (nt 1 920 000 pikslit = 1,92 megapikslit). Näiteks arvutimonitori puhul, mille eraldusvõime on 1 800 × 1 440 ehk 2 592 000 pikslit, oleks maksimaalne energiatarbimine 38(2,592) + 30 = 128,49 ehk ümardatult 129 vatti. Selle skaala põhjal saadud maksimaalne lubatud energiatarbimine erinevatel standardse eraldusvõimega arvutimonitoridel on näidatud tabelis 1.

2.   II kiht:

Energy star’i tootena kvalifitseerumiseks ei tohi arvutimonitori mudelid ületada järgmisi maksimaalse aktiivse energiatarbimise näitajaid: kui X < 1 megapiksel, siis Y = 23; kui X ≥ 1 megapiksel, siis Y = 28X. Y väljendatakse vattides ja ümardatakse lähima täisarvuni ning X on megapikslite arv kümnendkujul (nt 1 920 000 pikslit = 1,92 megapikslit). Näiteks arvutimonitori puhul, mille eraldusvõime on 1 024 × 768 (ehk 0,78 megapikslit) oleks maksimaalne energiatarbimine Y = 23 vatti ning arvutimonitori puhul, mille eraldusvõime on 1 600 × 1 200, oleks see 28(1,92) = 53,76 ehk ümardatult 54 vatti.

TABEL 1

näide I kihi maksimaalsest energiatarbimisest sisselülitusrežiimil

| Eraldusvõime | Piksleid kokku | I kihi maksimaalne energiatarve |
| --- | --- | --- |
| 640 × 480 | 307 200 | 42 vatti |
| 800 × 600 | 480 000 | 49 vatti |
| 1 024 × 768 | 786 432 | 60 vatti |
| 1 280 × 768 | 983 040 | 68 vatti |
| 1 280 × 1 024 | 1 310 720 | 80 vatti |
| 1 600 × 1 024 | 1 638 400 | 93 vatti |
| 1 600 × 1 200 | 1 920 000 | 103 vatti |
| 1 920 × 1 200 | 2 304 000 | 118 vatti |
| 1 800 × 1 440 | 2 592 000 | 129 vatti |
| 2 048 × 1 440 | 2 949 120 | 143 vatti |
| 2 048 × 1 536 | 3 145 728 | 150 vatti |

Eraldusvõime

Piksleid kokku

I kihi maksimaalne energiatarve

640 × 480

307 200

42 vatti

800 × 600

480 000

49 vatti

1 024 × 768

786 432

60 vatti

1 280 × 768

983 040

68 vatti

1 280 × 1 024

1 310 720

80 vatti

1 600 × 1 024

1 638 400

93 vatti

1 600 × 1 200

1 920 000

103 vatti

1 920 × 1 200

2 304 000

118 vatti

1 800 × 1 440

2 592 000

129 vatti

2 048 × 1 440

2 949 120

143 vatti

2 048 × 1 536

3 145 728

150 vatti

Selleks et arvutimonitor võiks kvalifitseeruda Energy star’i tootena, tuleb seda testida vastavalt punktis 4 “Testimismeetodid” kirjeldatud protokollile.

B.   Puhke- ja väljalülitusrežiim

1.   I ja II kiht:

maksimaalsed energiatarbimise tasemed puhke- ja väljalülitusrežiimidel on toodud tabelis 2. Mitme erineva puhkerežiimi (st puhkerežiim ja sügav puhkerežiim) võimalusega arvutimonitorid peavad vastama alltoodud puhkerežiimi nõuetele kõigil puhkerežiimidel. Näiteks arvutimonitor, mille testitud näitajad puhkerežiimil on 7 vatti ja sügaval puhkerežiimil 3 vatti, ei kvalifitseeruks I kihi nõuete alusel, kuna üks puhkerežiimidest ületab 4 vatti.

2.   Puhkerežiimi erand:

arvutimonitorid, mis suudavad automaatselt üle minna sisselülitusrežiimilt/aktiivselt energiatarbimiselt väljalülitusrežiimile/ootel energiatarbimisele 2 vatti või vähem I kihi puhul või 1 vatt või vähem II kihi puhul, vastavad käesolevatele energiatarbimisnõuetele. Arvutimonitori väljalülitusrežiim/ootel voolutarbimine tuleb aktiveerida, kui kasutajapoolne tegevus puudub 30 minuti jooksul või vastavalt arvutilepingu tulevaste versioonide (mis antakse välja pärast praegust versiooni 3.0) muudele määratlusele. Kasutajapoolse tegevuse taastumisel (nt kasutaja liigutab hiirt või vajutab mõnd klaviatuuri klahvi) peavad taastuma kõik arvutimonitori funktsioonid. Teiste sõnadega, puhkerežiim ei ole vajalik juhul, kui arvutimonitor suudab automaatselt minna sisselülitusrežiimilt/aktiivselt energiatarbimiselt väljalülitusrežiimile/ootel energiatarbimisele ning väljalülitusrežiimi/ootel energiatarbimise näitajad vastavad Energy star’i nõuetele.

TABEL 2

energiatõhususe kriteeriumid puhke- ja väljalülitusrežiimidel (I ja II kiht)

| | I kiht | II kiht |
| --- | --- | --- |
| Puhkerežiim | ≤ 4 vatti | ≤ 2 vatti |
| Väljalülitusrežiim | ≤ 2 vatti | ≤ 1 vatt |

I kiht

II kiht

Puhkerežiim

≤ 4 vatti

≤ 2 vatti

Väljalülitusrežiim

≤ 2 vatti

≤ 1 vatt

3.   Puhkerežiimi lubamine:

arvutimonitori puhkerežiim annab energiasäästu ainult juhul, kui see säästurežiim on arvutis lubatud. Lubamine ja selle režiimi sisselülitumiseni kuluv ajavahemik on määratud arvutis; võimaluse korral (nt kui monitoritootja on ärilistes suhetes kindlate arvutitootjatega või kui monitoritootja müüb ka oma arvuteid või komplekteeritud tooteid) peaks monitoritootja tagama, et Energy star’i tootena kvalifitseeritud arvutimonitoride kliendile tarnimisel oleks nende puhkerežiim lubatud. Samuti peab arvuti monitori puhkerežiimi aktiveerima juhul, kui kasutajapoolne tegevus puudub 30 minuti jooksul, või vastavalt muudele määratlustele. Kui arvutimonitor suudab sisselülitusrežiimilt/aktiivselt energiatarbimiselt automaatselt üle minna väljalülitusrežiimile/ootel voolutarbimisele, siis vastavalt ooterežiimi nõuetele tuleb väljalülitusrežiim/ootel voolutarbimine aktiveerida, kui kasutajapoolne tegevus puudub 30 minuti jooksul või vastavalt muudele sellekohastele määratlusele.

4.   Testimismeetodid

Toote testimise seadistus, metoodika ja dokumentatsioon:

allnimetatud testimis- ja mõõtmismeetodid lähtuvad Video- ja Elektroonikastandardite Assotsiatsiooni (VESA) kuvametroloogia komisjoni ja Rahvusvahelise Elektrotehnika Komisjoni (IEC) avaldatud spetsifikaatidest ning täiendavad vajaduse korral neid juhendeid meetoditega, mis on välja töötatud koostöös arvutimonitoride tootjatega.

Tootjailt nõutakse, et nad testiksid tooteid, mis peavad vastama Energy star’i suunistele, ning annaksid neile oma sertifikaadi. Selliseid arvutimonitoride mudelite perekondi, mis on ehitatud samale struktuurile ning on üksteisega identsed kõiges muus peale korpuse ja värvi, võib kvalifitseerida ühe tüüpmudeli testiandmete esitamise teel. Samuti võib ilma uute testiandmete esitamiseta kehtima jääda selliste mudelite kvalifikatsioon, mis võrreldes eelmisel aastatel müüdutega ei ole muutunud või millel on muudetud üksnes välisviimistlust, eeldades, et spetsifikaati ei muudeta.

Energiatarvet mõõdetakse toiteallika väljundi ja testitava toote vahel. Arvutimonitori keskmist tegelikku energiatarvet mõõdetakse sisselülitusrežiimil/aktiivse energiatarbimise ajal, puhkerežiimil/vähese energiatarbimise ajal ning väljalülitusrežiimil/ootel energiatarbimise ajal. Kui tootemudelil teostatakse mõõdistusi tootja sertifikaadi andmiseks, peab toode olema algselt samas seisundis (nt konfiguratsioon ja seadistused), nagu see oleks kliendile tarnimisel, kui ei ole vaja teha muudatusi vastavalt alltoodud juhistele.

Selleks et tagada elektroonikatoodete energiatarbe mõõtmise ühetaolisus, tuleb järgida järgmist kolmeosalist protokolli.

Toote testimise seadistamine ja tingimused: alljärgnevates punktides A–H on esitatud testimiskeskkonna tingimused ja mõõtmisprotokollid, mida tuleb energiatarbimise mõõtmisel järgida.

Toote testimise metoodika: tegelikud testimisetapid energiatarbimise mõõtmiseks sisselülitusrežiimil/aktiivse energiatarbimise ajal, puhkerežiimil/vähese energiatarbimise ajal ning väljalülitusrežiimil/ootel energiatarbimise ajal on esitatud punktis I.

Toote testimise dokumentatsioon: nõuded kvalifitseerunud toodete kohta esitatavale dokumentatsioonile on esitatud punktis J.

See protokoll tagab, et välised tegurid ei mõjuta testi tulemusi negatiivselt ning et testi on võimalik samades tingimustes korrata. Tootjal on võimalik valida, kas testid tehakse ettevõttesiseselt või tellitakse sõltumatult laborilt. Näidis testimisrajatiste ja soovitusliku testimisseadmestiku kohta pannakse lähitulevikus välja Energy star’i veebilehele aadressil www.energystar.gov.

Toote testimise seadistamine ja tingimused

A.   Testimistingimused:

Üldised kriteeriumid

| Toitepinge (2) | Euroopa: | 230 (± 1 %) V vahelduvv., 50 Hz (± 1 %) |
| --- | --- | --- |
| Põhja-Ameerika: | 115 (± 1 %) V vahelduvv., 60 Hz (± 1 %) |
| Austraalia/Uus-Meremaa: | 230 (± 1 %) V vahelduvv., 50 Hz (± 1 %) |
| Jaapan: | 100 (± 1 %) V vahelduvv., 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %) |
| Harmooniliste summaarne moonutustegur (pinge): | < 2 % THD |
| Keskkonnatemperatuur: | 20 °C ± 5 °C |
| Suhteline õhuniiskus: | 30–80 % |
| Liini takistus: | < 0,25 oomi |

Toitepinge (2)

Euroopa:

230 (± 1 %) V vahelduvv., 50 Hz (± 1 %)

Põhja-Ameerika:

115 (± 1 %) V vahelduvv., 60 Hz (± 1 %)

Austraalia/Uus-Meremaa:

230 (± 1 %) V vahelduvv., 50 Hz (± 1 %)

Jaapan:

100 (± 1 %) V vahelduvv., 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

Harmooniliste summaarne moonutustegur (pinge):

< 2 % THD

Keskkonnatemperatuur:

20 °C ± 5 °C

Suhteline õhuniiskus:

30–80 %

Liini takistus:

< 0,25 oomi

(vt IEC 62301: elektrilised majapidamisseadmed – ooterežiimi energiatarbe mõõtmine, punktid 3.2, 3.3, ning VESA lamekuvarite mõõtmise (FPDM) standardi 2.0 punkt 301-2)

B.   Pimikutingimused:

valgustugevuse mõõtmisel peab arvutimonitor asuma pimikutingimustes. Arvutimonitori ekraani valgustatuse näit (E) väljalülitusrežiimil/ootel energiatarbimise ajal peab olema 1,0 luksi või vähem. Mõõtmine tuleb teostada ekraani keskkohaga ristuvas punktis, kui arvutimonitor on väljalülitusrežiimil/ootel energiatarbimisel, kasutades valgustugevuse mõõtmisseadet (vt VESA FPDM standardi 2.0 punkt 301-2F).

C.   Värviseaded ja lisaseadmed:

kõik värviseaded (toon, küllastus, gamma jne) peavad olema tehase poolt vaikimisi määratud seadistuses. Olemasolevatesse USB jaoturitesse või portidesse ei tohi olla ühendatud väliseid seadmeid. Sisseehitatud kõlarid, TV-tuunerid jne tuleb viia sellisesse kasutaja poolt reguleeritavasse konfiguratsiooni, kus nad tarbivad minimaalselt energiat, et piirata energiatarvet, mis ei ole seotud pildi kuvamisega. Testimisel ei tohi energiatarbimise vähendamiseks sooritada tegevusi, mida kasutaja ei saa kodus korrata, nt vooluahelate väljavõtmine vms.

D.   Energiatarbimise testi tingimused:

kineskoobi piksliformaat peab olema seadistatud eelistatud piksliformaadile kõrgeimal eraldusvõimel, mida kasutatakse värskendussagedusel 75 Hz. Testis tuleb kasutada VESA Discrete Monitor Timing (DTM) standardile vastavat või uuemat standardset piksliformaadi ajastust. Testitavas formaadis peab kineskoopmonitor vastama kõigile tootja poolt deklareeritud kvaliteedispetsifikaatidele. LCD ja muude fikseeritud pikslisuurusega tehnoloogiate puhul peab piksliformaat olema omatasemel. LCD värskendussageduseks tuleb määrata 60 Hz, kui tootja ei soovita kasutada teistsugust värskendussagedust – sel juhul tuleb kasutada tootja soovitatud värskendussagedust.

E.   Energiatarbimise mõõtmisprotokollid:

arvutimonitori energiatarvet mõõdetakse vattides ning etteantud testišablooni alusel. Soojenemisajaks peab olema vähemalt 20 minutit (vt VESA FPDM standardi 2.0 punkt 301-2D või 305-3 soojenemistesti puhul). Iga juhuslikult valitud seadme energiakasutuse mõõtmiseks tuleb kasutada täpset efektiivväärtust mõõtvat vattmeetrit, mille amplituuditegur on vähemalt viis, ning mõõtmine toimub ühe või vajadusel mitme pinge/sageduse kombinatsiooniga vastavalt punktile 4.A (vt VESA standard: kuvaspetsifikaadid ja mõõtmisprotseduurid, versioon 1.0, muudetud versioon 1.0, punkt 8.1.3). Mõõturi näit tuleb registreerida pärast seda, kui võimsusnäit on püsinud stabiilne kolme minuti jooksul. Mõõtmisnäit loetakse stabiilseks, kui energiatarve ei kõigu kolme minuti jooksul rohkem kui 1 % (vt IEC 4.3.1). (Kui mudeli näitajaid mõõdetakse puhkerežiimil/vähese energiatarbimise ajal ning väljalülitusrežiimil/ootel energiatarbimise ajal, peab tootja sisendsignaali kontrolltsüklit ignoreerima.) Tootja peab kasutama kalibreeritud mõõtevahendeid, mis suudavad mõõtmisi teostada ühe kümnendiku vati täpsusega või täpsemini.

Võttes aluseks Euroopa standardi 50301 (vt BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Audio- ja videoseadmete ning nendega seotud seadmete energiatarbe mõõtmise meetodid, lisa A), on EPA kehtestanud testimisprotseduuri, kus testimisele kuuluvate seadmete arv sõltub esimese seadme testitulemustest. Energy star’i määratluse kohaselt loetakse, et kui testitud arvutimonitor kasutab kõigil kolmel töörežiimil (sisselülitusrežiim/aktiivne energiatarbimine, puhkerežiim/vähene energiatarbimine ja väljalülitusrežiim/ootel energiatarbimine) vähemalt 15 % võrra vähem energiat (st suurem kui 15 % või sellega võrdne), kui Energy star’i spetsifikaat ette näeb, siis piisab ühe seadme testimisest. Ent kui testitud arvutimonitori näitajad jäävad mistahes töörežiimil 15 % sisse Energy star’i spetsifikaadi näitajatest (st vähem kui 15 %), tuleb lisaks testida veel kahte monitori. Selleks et mudel kvalifitseeruks Energy star’i tootena, ei tohi ükski testitud näitaja ületada Energy star’i spetsifikaati. Kõik testitulemused ja keskmised väärtused (mis põhinevad kolmel või enamal andmepunktil) tuleb märkida Energy star’i QPI vormile.

Seda lähenemist näitlikustab järgmine näide:Näide: lihtsuse huvides eeldagem, et spetsifikaat on 100 vatti või vähem ning see kehtib ainult ühe töörežiimi suhtes. 15 % künnis oleks sel juhul 85 vatti.





  —

| — | Kui esimese monitori mõõdetud näit on 80 vatti, ei ole täiendavaid teste enam vaja ning see mudel kvalifitseerub (80 vatti on vähemalt 15 % võrra tõhusam, kui spetsifikaat lubab, ning see näit jääb väljapoole 15 % künnist). |
| --- | --- |

Kui esimese monitori mõõdetud näit on 80 vatti, ei ole täiendavaid teste enam vaja ning see mudel kvalifitseerub (80 vatti on vähemalt 15 % võrra tõhusam, kui spetsifikaat lubab, ning see näit jääb väljapoole 15 % künnist).

| — | Kui esimese monitori mõõdetud näit on 85 vatti, ei ole täiendavaid teste enam vaja ning see mudel kvalifitseerub (85 vatti on täpselt 15 % võrra tõhusam, kui spetsifikaat lubab). |
| --- | --- |

—

Kui esimese monitori mõõdetud näit on 85 vatti, ei ole täiendavaid teste enam vaja ning see mudel kvalifitseerub (85 vatti on täpselt 15 % võrra tõhusam, kui spetsifikaat lubab).

| — | Kui esimese monitori mõõdetud näit on 90 vatti, on kvalifitseerumise kindlakstegemiseks vaja testida veel kahte monitori (90 vatti on vaid 10 % võrra tõhusam, kui spetsifikaat lubab, ning see näit jääb 15 % künnise sisse). |
| --- | --- |

—

Kui esimese monitori mõõdetud näit on 90 vatti, on kvalifitseerumise kindlakstegemiseks vaja testida veel kahte monitori (90 vatti on vaid 10 % võrra tõhusam, kui spetsifikaat lubab, ning see näit jääb 15 % künnise sisse).

| — | Kui kolme monitori testinäitajad on 90, 98 ja 105 vatti, ei kvalifitseeru see mudel Energy star’i tootena – olgugi et keskmine näit on 98 vatti –, sest üks mõõdetud väärtus (105) ületab Energy star’i spetsifikaati. |
| --- | --- |

—

Kui kolme monitori testinäitajad on 90, 98 ja 105 vatti, ei kvalifitseeru see mudel Energy star’i tootena – olgugi et keskmine näit on 98 vatti –, sest üks mõõdetud väärtus (105) ületab Energy star’i spetsifikaati.

F.   Heleduse testi šabloonid ja protseduurid:

kineskoopmonitoride puhul käivitab tehnik šablooni AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) (VESA FPDM standard 2.0, A11-2F, AT01P) ekraanisuuruse jaoks ning kasutab seda arvutimonitori seadistamiseks tootja poolt soovitatud pildisuurusele, mis on tavaliselt veidi väiksem kui maksimaalne nähtav ekraanisuurus. Seejärel kuvatakse testišabloon (VESA FPDM standard 2.0, A112-2F, SET01K), millel on kaheksa halltoonide varjundit alates täismustast (0 volti) kuni täisvalgeni (0,7 volti). (3) Sisendsignaali tugevus peab vastama VESA videosignaali standardile (VSIS), versioon 1.0, m. v. 2.0, detsember 2002. Tehnik reguleerib (võimaluse korral) arvutimonitori heledust maksimumist allapoole, kuni madalaima musta riba heledustase on veel vaevu nähtav (VESA FPDM standard 2.0, punkt 301-3K). Seejärel kuvab tehnik testišablooni (VESA FPDM standard 2.0, A112-2H, L80), millel on täisvalge (0,7 volti) ruut, mis katab 80 % pinnast. Siis reguleerib tehnik kontrasti, kuni ekraani valge osa heledus on vähemalt 100 kandelat ruutmeetri kohta, mõõdetud vastavalt VESA FPDM standardi 2.0 punktile 302-1.

Kõigi fikseeritud pikslitega kuvarite puhul (nt LCD-kuvarid ja muud) kuvatakse testišabloon (VESA FPDM standard 2.0, A112-2F, SET01K), millel on kaheksa halltoonide varjundit alates täismustast (0 volti) kuni täisvalgeni (0,7 volti). Sisendsignaali tugevus peab vastama VESA videosignaali standardile (VSIS), versioon 1.0, m.v. 2.0, detsember 2002. Heledus ja kontrast seadistatakse maksimumile ning tehnik peab kontrollima, et valge ja esimene helehall toon oleksid eristatavad. Kui valget ja esimest helehalli ei ole võimalik eristada, reguleeritakse kontrasti, kuni eristamine on võimalik. Seejärel kuvab tehnik testišablooni (VESA FPDM standard 2.0, A112-2H, L80), millel on täisvalge (0,7 volti) ruut, mis katab 80 % pinnast. Seejärel reguleerib tehnik heledust, kuni ekraani valge osa heledus on vähemalt 175 kandelat ruutmeetri kohta, mõõdetuna vastavalt VESA FPDM standardi 2.0 punktile 302-1. [Kui arvutimonitori maksimaalne heledus on väiksem kui 175 kandelat ruutmeetri kohta (nt 150), kasutab tehnik maksimaalset heledust (nt 150) ning teatab selle väärtuse testidokumentatsioonis EPA’le. Samuti kui arvutimonitori minimaalne heledus on suurem kui 175 kandelat ruutmeetri kohta (nt 200), siis kasutab tehnik minimaalset heledust (nt 200) ning toob selle väärtuse ära Energy star’i QPI vormil.

G.   Valguse mõõtmisprotokollid:

kui on vaja mõõta valguse näitajaid, nagu valgustatust ja heledust, tuleb kasutada valgustugevuse mõõtmisseadet ning arvutimonitor peab paiknema pimikutingimustes. Valgustugevuse mõõtmisseadmega mõõdetakse näitu ekraani keskkohaga ristuvas punktis (vt VESA FPDM standard 2.0, lisa A115). Mõõdetav ekraanipind peab katma vähemalt 500 pikslit, välja arvatud juhul, kui see oleks suurem kui nelinurkne ala, mille külgede pikkus on 10 % nähtava ekraani kõrgusest ja laiusest (sellisel juhul kehtib viimasena nimetatud piirmäär). Kuid mingil juhul ei tohi valgustatud ala olla väiksem kui ala, mida valgustugevuse mõõtmisseade mõõdab (vt VESA FPDM standard 2.0, punkt 301-2H).

H.   Kuvari seadistamine ja tunnuste kirjeldus:

testis kasutatava arvutimonitori tunnused märgitakse üles enne testimist. Üles tuleb märkida vähemalt järgmised andmed:

| | Tootekirjeldus/kategooria (nt 17-tolline valges korpuses arvutimonitor) |
| --- | --- |

Tootekirjeldus/kategooria (nt 17-tolline valges korpuses arvutimonitor)

| | Kuvatehnoloogia (nt CRT, LCD, plasma) |
| --- | --- |

Kuvatehnoloogia (nt CRT, LCD, plasma)

| | Margi nimi/tootja |
| --- | --- |

Margi nimi/tootja

| | Mudeli number |
| --- | --- |

Mudeli number

| | Seerianumber |
| --- | --- |

Seerianumber

| | Toitevoolu nimipinge (V) ja sagedus (Hz) |
| --- | --- |

Toitevoolu nimipinge (V) ja sagedus (Hz)

| | Nähtava ala diagonaal (tollides) |
| --- | --- |

Nähtava ala diagonaal (tollides)

| | Kuvasuhe (nt 4:3) |
| --- | --- |

Kuvasuhe (nt 4:3)

| | Soovituslik pildisuurus (tegelik testimissuurus), laius × kõrgus |
| --- | --- |

Soovituslik pildisuurus (tegelik testimissuurus), laius × kõrgus

| | Vaatenurk (horisontaalsed ja vertikaalsed kraadid) |
| --- | --- |

Vaatenurk (horisontaalsed ja vertikaalsed kraadid)

| | Ekraani värskendussagedus (testi ajal) (Hz) |
| --- | --- |

Ekraani värskendussagedus (testi ajal) (Hz)

| | Testitud pikslite arv (horisontaalis) |
| --- | --- |

Testitud pikslite arv (horisontaalis)

| | Testitud pikslite arv (vertikaalis) |
| --- | --- |

Testitud pikslite arv (vertikaalis)

| | Väidetav maksimaalne eraldusvõime (horisontaalis) |
| --- | --- |

Väidetav maksimaalne eraldusvõime (horisontaalis)

| | Väidetav maksimaalne eraldusvõime (vertikaalis) |
| --- | --- |

Väidetav maksimaalne eraldusvõime (vertikaalis)

| | Analoog- või digitaalliides või mõlemad |
| --- | --- |

Analoog- või digitaalliides või mõlemad

| | Info instrumentide kohta (nt signaalitekitaja tüüp) |
| --- | --- |

Info instrumentide kohta (nt signaalitekitaja tüüp)

Toote testimise metoodika

I.   Testimismeetod:

alljärgnevalt kirjeldatakse testimisetappe tegeliku energiatarbimise mõõtmiseks sisselülitusrežiimil/aktiivse energiatarbimise ajal, puhkerežiimil/vähese energiatarbimise ajal ning väljalülitusrežiimil/ootel energiatarbimise ajal. Tootjad peavad testima oma arvutimonitore, kasutades analoogliidest, välja arvatud juhtudel, kus seda pole (st digitaalliidesega monitorid, mille puhul antud testimismeetodis loetakse, et neil on ainult digitaalliides). Digitaalliidesega monitoride kohta vt joonealust märkust nr 2, kus on ära toodud info pinge kohta, ning seejärel järgige allkirjeldatud testimismeetodit, kasutades digitaalset signaalitekitajat.

Sisselülitatud režiim/aktiivne energiatarbimine

| 1. | Ühendage testitav monitor elektrivõrgu või toiteallika ning testimisseadmetega. Arvutimonitoridel, mida tarnitakse koos välise toiteadapteriga (erinevalt sisseehitatud toiteadapterist), tuleb testimisel kasutada välist toiteadapterit. |
| --- | --- |

1.

Ühendage testitav monitor elektrivõrgu või toiteallika ning testimisseadmetega. Arvutimonitoridel, mida tarnitakse koos välise toiteadapteriga (erinevalt sisseehitatud toiteadapterist), tuleb testimisel kasutada välist toiteadapterit.

| 2. | Lülitage kõik testimisseadmed sisse ning reguleerige korrektselt toiteallika pinget ja sagedust. |
| --- | --- |

2.

Lülitage kõik testimisseadmed sisse ning reguleerige korrektselt toiteallika pinget ja sagedust.

| 3. | Kontrollige, kas testitav monitor töötab normaalselt, ning jätke kõik kliendi poolt seadistatavad parameetrid tehase poolt vaikimisi määratud väärtustele. |
| --- | --- |

3.

Kontrollige, kas testitav monitor töötab normaalselt, ning jätke kõik kliendi poolt seadistatavad parameetrid tehase poolt vaikimisi määratud väärtustele.

| 4. | Viige testitav monitor sisselülitusrežiimile/aktiivsele energiatarbimisele, kasutades kaugjuhtimisseadet või ON/OFF lülitit testitava monitori korpusel. Laske testitaval monitoril soojeneda töötemperatuurini (umbes 20 minutit). |
| --- | --- |

4.

Viige testitav monitor sisselülitusrežiimile/aktiivsele energiatarbimisele, kasutades kaugjuhtimisseadet või ON/OFF lülitit testitava monitori korpusel. Laske testitaval monitoril soojeneda töötemperatuurini (umbes 20 minutit).

| 5. | Valige korrektne kuvarežiim. Vt punkti D “Energiatarbimise testi tingimused”. |
| --- | --- |

5.

Valige korrektne kuvarežiim. Vt punkti D “Energiatarbimise testi tingimused”.

| 6. | Tagage pimikutingimused. Vt punkte G “Valguse mõõtmisprotokollid” ja B “Pimikutingimused”. |
| --- | --- |

6.

Tagage pimikutingimused. Vt punkte G “Valguse mõõtmisprotokollid” ja B “Pimikutingimused”.

| 7. | Valige suurus ja heledus. Vt punkti F “Heleduse testi šabloonid ja protseduurid kineskoopmonitoride ja fikseeritud pikslisuurusega kuvarite puhul”. Kui heledus on seadistatud, ei ole pimikutingimused enam vajalikud. |
| --- | --- |

7.

Valige suurus ja heledus. Vt punkti F “Heleduse testi šabloonid ja protseduurid kineskoopmonitoride ja fikseeritud pikslisuurusega kuvarite puhul”. Kui heledus on seadistatud, ei ole pimikutingimused enam vajalikud.

| 8. | Kontrollige, et seinakontaktist tulev pinge vastaks spetsifikaatidele, või reguleerige vahelduvvoolu allika väljundit, nagu kirjeldatud punktis A (nt 115 V ± 1 %, 60 Hz ± 1 %). |
| --- | --- |

8.

Kontrollige, et seinakontaktist tulev pinge vastaks spetsifikaatidele, või reguleerige vahelduvvoolu allika väljundit, nagu kirjeldatud punktis A (nt 115 V ± 1 %, 60 Hz ± 1 %).

| 9. | Seadistage vattmeetri mõõtevahemik. Valitud täisskaala väärtus, mis on korrutatud meetri amplituuditeguriga (Ipeak/Irms), peab olema suurem kui ostsillograafi kõrgeim voolunäitaja. |
| --- | --- |

9.

Seadistage vattmeetri mõõtevahemik. Valitud täisskaala väärtus, mis on korrutatud meetri amplituuditeguriga (Ipeak/Irms), peab olema suurem kui ostsillograafi kõrgeim voolunäitaja.

| 10. | Oodake, kuni vattmeetri näidud stabiliseeruvad, ning seejärel lugege vattmeetrilt tegeliku energiatarbimise näit. Nt loetakse stabiilseks, kui see ei ole kolme minuti jooksul kõikunud rohkem kui 1 %. Vt punkt E “Energiatarbimise mõõtmisprotokollid”. |
| --- | --- |

10.

Oodake, kuni vattmeetri näidud stabiliseeruvad, ning seejärel lugege vattmeetrilt tegeliku energiatarbimise näit. Nt loetakse stabiilseks, kui see ei ole kolme minuti jooksul kõikunud rohkem kui 1 %. Vt punkt E “Energiatarbimise mõõtmisprotokollid”.

| 11. | Üles tuleb märkida nii energiatarbimine kui ka kogupikslite formaat (kuvatud horisontaalsed pikslid × vertikaalsed pikslid), et arvutada pikslite/vattide suhe. |
| --- | --- |

11.

Üles tuleb märkida nii energiatarbimine kui ka kogupikslite formaat (kuvatud horisontaalsed pikslid × vertikaalsed pikslid), et arvutada pikslite/vattide suhe.

| 12. | Märkige üles testitingimused ja testiandmed. |
| --- | --- |

12.

Märkige üles testitingimused ja testiandmed.

Puhkerežiim/vähene energiatarbimine (toitelüliti sees, videosignaal puudub)

| 1. | Pärast sisselülitusrežiimi/aktiivse energiatarbimise testi lõppu viige monitor puhkerežiimile/vähesele energiatarbimisele. Üles tuleb märkida nii üleviimismeetod kui ka puhkerežiimile/vähesele energiatarbimisele üleminekuks vajalike toimingute järjestus. Lülitage kõik testimisseadmed sisse ning reguleerige nende töövahemik korrektseks. |
| --- | --- |

1.

Pärast sisselülitusrežiimi/aktiivse energiatarbimise testi lõppu viige monitor puhkerežiimile/vähesele energiatarbimisele. Üles tuleb märkida nii üleviimismeetod kui ka puhkerežiimile/vähesele energiatarbimisele üleminekuks vajalike toimingute järjestus. Lülitage kõik testimisseadmed sisse ning reguleerige nende töövahemik korrektseks.

| 2. | Jätke arvutimonitor puhkerežiimile/vähesele energiatarbimisele, kuni võimsuse näidud stabiliseeruvad. Näite loetakse stabiilseks, kui need ei ole kolme minuti jooksul kõikunud rohkem kui 1 %. Kui mudeli näitajaid mõõdetakse puhkerežiimil/vähese energiatarbimise ajal, peab tootja sisendsignaali kontrolltsüklit ignoreerima. |
| --- | --- |

2.

Jätke arvutimonitor puhkerežiimile/vähesele energiatarbimisele, kuni võimsuse näidud stabiliseeruvad. Näite loetakse stabiilseks, kui need ei ole kolme minuti jooksul kõikunud rohkem kui 1 %. Kui mudeli näitajaid mõõdetakse puhkerežiimil/vähese energiatarbimise ajal, peab tootja sisendsignaali kontrolltsüklit ignoreerima.

| 3. | Märkige üles testitingimused ja testiandmed. Mõõtmise aeg peab olema piisavalt pikk, et mõõta korrektset keskmist väärtust (st mitte tippvõimsust ega hetkevõimsust). Kui seadmel on mitu erinevat puhkerežiimi, mida on võimalik käsitsi valida, tuleb mõõtmine teostada nendest režiimidest sellisel, mis tarbib kõige rohkem energiat. Kui režiimide vahetus toimub automaatselt, peab mõõtmise aeg olema piisavalt pikk, et saadud keskmine näit hõlmaks kõik vastavad režiimid. |
| --- | --- |

3.

Märkige üles testitingimused ja testiandmed. Mõõtmise aeg peab olema piisavalt pikk, et mõõta korrektset keskmist väärtust (st mitte tippvõimsust ega hetkevõimsust). Kui seadmel on mitu erinevat puhkerežiimi, mida on võimalik käsitsi valida, tuleb mõõtmine teostada nendest režiimidest sellisel, mis tarbib kõige rohkem energiat. Kui režiimide vahetus toimub automaatselt, peab mõõtmise aeg olema piisavalt pikk, et saadud keskmine näit hõlmaks kõik vastavad režiimid.

Väljalülitusrežiim/ootel energiatarbimine (toitelüliti väljas)

| 1. | Pärast puhkerežiimi/vähese energiatarbimise testi lõppu viige monitor väljalülitusrežiimile/ootel energiatarbimisele. Kui monitoril on ainult üks toitelüliti (st osaline või täielik väljalülitamine), vajutage seda lülitit; kui seadmel on kaks toitelülitit (st osaline JA täielik väljalülitamine), vajutage osalise väljalülitamise lülitit. Üles tuleb märkida nii reguleerimise meetod kui ka väljalülitusrežiimile/ootel energiatarbimisele üleminekuks vajalike toimingute järjestus. Lülitage kõik testimisseadmed sisse ning reguleerige nende töövahemik korrektseks. |
| --- | --- |

1.

Pärast puhkerežiimi/vähese energiatarbimise testi lõppu viige monitor väljalülitusrežiimile/ootel energiatarbimisele. Kui monitoril on ainult üks toitelüliti (st osaline või täielik väljalülitamine), vajutage seda lülitit; kui seadmel on kaks toitelülitit (st osaline JA täielik väljalülitamine), vajutage osalise väljalülitamise lülitit. Üles tuleb märkida nii reguleerimise meetod kui ka väljalülitusrežiimile/ootel energiatarbimisele üleminekuks vajalike toimingute järjestus. Lülitage kõik testimisseadmed sisse ning reguleerige nende töövahemik korrektseks.

| 2. | Jätke arvutimonitor väljalülitusrežiimile/ootel energiatarbimisele, kuni võimsuse näidud stabiliseeruvad. Näite loetakse stabiilseks, kui need ei ole kolme minuti jooksul kõikunud rohkem kui 1 %. Kui mudeli näitajaid mõõdetakse väljalülitusrežiimil/ootel energiatarbimise ajal, peab tootja sisendsignaali kontrolltsüklit ignoreerima. |
| --- | --- |

2.

Jätke arvutimonitor väljalülitusrežiimile/ootel energiatarbimisele, kuni võimsuse näidud stabiliseeruvad. Näite loetakse stabiilseks, kui need ei ole kolme minuti jooksul kõikunud rohkem kui 1 %. Kui mudeli näitajaid mõõdetakse väljalülitusrežiimil/ootel energiatarbimise ajal, peab tootja sisendsignaali kontrolltsüklit ignoreerima.

| 3. | Märkige üles testitingimused ja testiandmed. Mõõtmise aeg peab olema piisavalt pikk, et mõõta korrektset keskmist väärtust (st mitte tippvõimsust ega hetkevõimsust). |
| --- | --- |

3.

Märkige üles testitingimused ja testiandmed. Mõõtmise aeg peab olema piisavalt pikk, et mõõta korrektset keskmist väärtust (st mitte tippvõimsust ega hetkevõimsust).

Toote testimise dokumentatsioon

J.   Kvalifitseerunud toote andmete esitamine:

tootjalt nõutakse, et ta sertifitseeriks ise tooteid, mis peavad vastama Energy star’i suunistele, ning edastaks sellekohase info QPI vormil. Energy star’i tootena kvalifitseerunud toodete loendid, kaasa arvatud info uute ja tootmisest kõrvaldatud mudelite kohta, tuleb esitada kord aastas või tootja soovil sagedamini.

5.   Kasutajaliides:

tootjatel soovitatakse tungivalt töötada tooted välja kooskõlas energiatarbe reguleerimise projekti poolt arendatavate kasutajaliidese standarditega, et energiatarbimist reguleerivad seadmed oleksid kõigil elektroonikaseadmetel võimalikult sarnased ja intuitiivselt kasutatavad. Lähemat infot selle projekti kohta võib leida aadressil http://eetd.LBL.gov/Controls

6.   Jõustumiskuupäev

Käesolevate spetsifikaatide jõustumiskuupäev on järgmine:

| A. | Toodete kvalifitseerumine käesoleva spetsifikaadi I kihi raames:

  käesoleva spetsifikaadi I kiht jõustub 1. jaanuaril 2005. Kõik tooted, mille valmistamiskuupäev on 1. jaanuar 2005 või hilisem, kaasa arvatud mudelid, mis algselt kvalifitseerusid eelmiste spetsifikaatide alusel, peavad vastama uutele nõuetele, et kvalifitseeruda Energy star’i tootena (kaasa arvatud algselt eelmise versiooni alusel kvalifitseerunud mudelite lisapartiid). |
| --- | --- |

A.

Toodete kvalifitseerumine käesoleva spetsifikaadi I kihi raames:

käesoleva spetsifikaadi I kiht jõustub 1. jaanuaril 2005. Kõik tooted, mille valmistamiskuupäev on 1. jaanuar 2005 või hilisem, kaasa arvatud mudelid, mis algselt kvalifitseerusid eelmiste spetsifikaatide alusel, peavad vastama uutele nõuetele, et kvalifitseeruda Energy star’i tootena (kaasa arvatud algselt eelmise versiooni alusel kvalifitseerunud mudelite lisapartiid).

| B. | Toodete kvalifitseerumine ja märgistamine käesoleva spetsifikaadi II kihi raames:

  käesoleva spetsifikaadi teine etapp, II kiht, jõustub 1. jaanuaril 2006. II kihi spetsifikaadid kehtivad toodete suhtes, mille valmistamiskuupäev on 1. jaanuar 2006 või hilisem. |
| --- | --- |

B.

Toodete kvalifitseerumine ja märgistamine käesoleva spetsifikaadi II kihi raames:

käesoleva spetsifikaadi teine etapp, II kiht, jõustub 1. jaanuaril 2006. II kihi spetsifikaadid kehtivad toodete suhtes, mille valmistamiskuupäev on 1. jaanuar 2006 või hilisem.

| C. | Valmistamiskuupäev on kuupäev (nt kuu ja aasta), mil konkreetne seade on lõplikult kokku pandud. |
| --- | --- |

C.

Valmistamiskuupäev on kuupäev (nt kuu ja aasta), mil konkreetne seade on lõplikult kokku pandud.

---

(1)  See definitsioon on kooskõlas standardiga IEC 62301: elektrilised majapidamisseadmed – ooterežiimi energiatarbe mõõtmine, 2004. aasta märtsi seisuga.

1

(2)  Toitepinge: tootjad peavad testima oma arvutimonitore lähtuvalt sellest turust, kus need mudelid müügile tulevad. Tootjad peavad tagama, et kvalifitseerunud tooted, mida turustatakse ja müüakse piirkonnas kui Energy star’i tooteid, ei ületaks kvalifitseerunud toote info (QPI) vormil deklareeritud (ja Energy star’i andmebaasis salvestatud) energiatarbimise tasemeid antud piirkonna standardse vooluvõrgu pinge ja sageduse juures. Seadmete puhul, mida müüakse mitmetel rahvusvahelistel turgudel ning millel seetõttu on mitu erinevat sisendpinget, peab tootja testima ja aruandes ära märkima kõik võimalikud pinged ja energiatarbimise tasemed, kui ta tahab registreerida toodet vastavatel turgudel Energy star’i tootena. Näiteks tootja, kes tarnib sama arvutimonitori mudelit nii Ameerika Ühendriikidesse kui Euroopasse, peab mõõtma ja aruandes ära märkima energiatarbe sisselülitatult, puhkerežiimil ja väljalülitusrežiimil nii 115V/60Hz kui ka 230V/50Hz kohta.

2

Toitepinge:

Energy star

Energy star

Energy star

(3)  Vastavad pingeväärtused ainult digitaalliidesega monitoridel, mis vastavad pildi heledusele (0–0,7 volti) on:

3

| | 0 volti (must) = seadistus on 0 |
| --- | --- |

0 volti (must) = seadistus on 0

| | 0,1 volti (analoogsignaali tumedaim halltoon) = digitaalne halltoon 36 |
| --- | --- |

0,1 volti (analoogsignaali tumedaim halltoon) = digitaalne halltoon 36

| | 0,7 volti (analoogsignaali täisvalge) = digitaalne halltoon 255 |
| --- | --- |

0,7 volti (analoogsignaali täisvalge) = digitaalne halltoon 255

Pange tähele, et tulevased digitaalliidese spetsifikaadid võivad seda vahemikku suurendada, kuid igal juhul vastab 0 volti mustale ning maksimaalne väärtus vastab valgele, nii et 0,1 volti vastab ühele seitsmendikule maksimaalväärtusest.

---

| 22.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/34

---

KOMISJONI OTSUS,

30. detsember 2004,

millega muudetakse komisjoni otsust 95/388/EÜ seoses ühendusesisesel lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidiste ajakohastamisega

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 5544 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/43/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivi 92/65/EMÜ, (1) milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A I lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse, eriti selle artikli 11 lõiget 2 ja artikli 11 lõike 3 kolmandat taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 92/65/EMÜ sätestatakse lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemist reguleerivad loomatervishoiu nõuded. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 92/65/EMÜ sätestatakse lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemist reguleerivad loomatervishoiu nõuded.

| (2) | Komisjoni otsuses 95/388/EÜ (2) sätestatakse sellisel kauplemisel kehtivad näidissertifikaadid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsuses 95/388/EÜ (2) sätestatakse sellisel kauplemisel kehtivad näidissertifikaadid.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 999/2001, millega kehtestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (3) sätestatakse õiguslik alus kõikidele transmissiivse spongioosse entsefalopaatiaga (TSEga) seotud meetmetele. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1492/2004 muudeti määrust (EÜ) nr 999/2001, et selgitada lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemise konkreetseid TSEga seotud nõudeid ning näha ette erandid teatava genotüübiga loomade sperma ja embrüote jaoks. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 999/2001, millega kehtestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (3) sätestatakse õiguslik alus kõikidele transmissiivse spongioosse entsefalopaatiaga (TSEga) seotud meetmetele. Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1492/2004 muudeti määrust (EÜ) nr 999/2001, et selgitada lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemise konkreetseid TSEga seotud nõudeid ning näha ette erandid teatava genotüübiga loomade sperma ja embrüote jaoks.

| (4) | Seepärast on vaja ühtlustada otsuse 95/388/EÜ I ja II lisas esitatud näidisveterinaarsertifikaadid ajakohastatud eeskirjadega. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja ühtlustada otsuse 95/388/EÜ I ja II lisas esitatud näidisveterinaarsertifikaadid ajakohastatud eeskirjadega.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Otsuse 95/388/EÜ I lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisaga.

2.   Otsuse 95/388/EÜ II lisa asendatakse käesoleva otsuse II lisaga.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/68/EÜ (ELT L 139, 30.4.2004, lk 321).

1

(2)  EÜT L 234, 3.10.1995, lk 30.

2

(3)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1492/2004 (ELT L 274, 24.8.2004, lk 3).

3

---

I LISA

Näidisveterinaarsertifikaat ühendusesisese lammaste ja kitsede spermaga kauplemise jaoks

Image

Image

Image

---

II LISA

Näidisveterinaarsertifikaat ühendusesisese lammaste ja kitsede munarakkude/embrüotega kauplemise jaoks

Image

Image

Image

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 22.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 20/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 20/41

---

NÕUKOGU OTSUS 2005/44/ÜVJP,

20. detsember 2004,

milles käsitletakse lepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises kriisiohje operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas (operatsioon ALTHEA)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 12. juulil 2004 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2004/570/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Bosnias ja Hertsegoviinas. (1) |
| --- | --- |

(1)

12. juulil 2004 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2004/570/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Bosnias ja Hertsegoviinas. (1)

| (2) | Kõnealuse ühismeetme artikli 11 lõikes 3 sätestatakse, et kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse kokkuleppega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 24. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse ühismeetme artikli 11 lõikes 3 sätestatakse, et kolmandate riikide osalemist käsitlev üksikasjalik kord kehtestatakse kokkuleppega vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 24.

| (3) | Pärast volituste saamist nõukogult 13. septembril 2004 pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitava lepingu üle, milles käsitletakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Euroopa Liidu sõjalises kriisiohje operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas. |
| --- | --- |

(3)

Pärast volituste saamist nõukogult 13. septembril 2004 pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitava lepingu üle, milles käsitletakse Šveitsi Konföderatsiooni osalemist Euroopa Liidu sõjalises kriisiohje operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas.

| (4) | Kõnealune kokkulepe tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune kokkulepe tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises kriisiohje operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas (operatsioon ALTHEA).

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujat volitatakse käesolevaga määrama isikut, kellel on õigus Euroopa Liidu suhtes siduvale lepingule alla kirjutada.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. detsember 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

P. VAN GEEL

---

(1)  ELT L 252, 28.7.2004, lk 10.

1

---

LEPING

Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta Euroopa Liidu sõjalises kriisiohje operatsioonis Bosnias ja Hertsegoviinas (operatsioon ALTHEA)

EUROOPA LIIT (EL)

ühelt poolt ja

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON

teiselt poolt,

edaspidi “lepinguosalised”

VÕTTES ARVESSE, ET:

| | |
| --- | --- |

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Operatsioonis osalemine

1.   Kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ja kõigi nõutavate rakenduseeskirjadega ühineb Šveitsi Konföderatsioon 12. juulil 2004. aastal vastu võetud ühismeetmega 2004/570/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Bosnias ja Hertsegoviinas ning iga ühismeetme või otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab ELi sõjalist kriisiohje operatsiooni pikendada.

2.   Šveitsi Konföderatsiooni osalemine ELi sõjalises kriisiohje operatsioonis ei piira Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel.

3.   Šveitsi Konföderatsioon tagab, et tema ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalevad väed ja personal täidavad oma ülesandeid kooskõlas:

| — | ühismeetmega 2004/570/ÜVJP ja selle võimalike hilisemate muudatustega; |
| --- | --- |

—

ühismeetmega 2004/570/ÜVJP ja selle võimalike hilisemate muudatustega;

| — | operatsiooni kavaga; |
| --- | --- |

—

operatsiooni kavaga;

| — | rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

—

rakendusmeetmetega.

4.   Šveitsi Konföderatsiooni poolt operatsioonile lähetatud väed ja personal täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ainult ELi sõjalise kriisiohje operatsiooni huve silmas pidades.

5.   Šveitsi Konföderatsioon informeerib ELi operatsiooni ülemat õigeaegselt kõigist muutustest seoses oma operatsioonis osalemisega, sealhulgas ka oma osaluse lõpetamisest.

Artikkel 2

Vägede staatus

1.   Šveitsi Konföderatsiooni poolt ELi sõjalisele kriisiohje operatsioonile lähetatud vägede ja personali staatust reguleeritakse Euroopa Liidu ja vastuvõtjariigi vahel kokku lepitud sätetega vägede staatuse kohta, kui need on olemas.

2.   Bosniast ja Hertsegoviinast väljaspool paiknevatesse peakorteritesse või juhtimisüksustesse lähetatud vägede ja personali staatust reguleeritakse kõnealuste peakorterite ja juhtimisüksuste ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheliste kokkulepetega.

3.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vägede staatuse sätete kohaldamist, teostab Šveitsi Konföderatsioon jurisdiktsiooni ELi sõjalises kriisiohje operatsioonis osalevate oma riigi vägede ja personali üle.

4.   Šveitsi Konföderatsioon vastutab kõikide oma riigi vägede ja personali poolt esitatud või neid puudutavate, ELi sõjalises kriisiohje operatsioonis osalemisega seotud nõuete lahendamise eest. Šveitsi Konföderatsioon vastutab menetluse, eelkõige õigusliku ja distsiplinaarmenetluse algatamise eest oma vägede ja personali suhtes kooskõlas oma riigi õigusnormidega.

5.   Šveitsi Konföderatsioon kohustub käesolevat lepingut allkirjastades esitama ELi sõjalises kriisiohje operatsioonis osalevate riikide vastastest nõuetest loobumise deklaratsiooni.

6.   Euroopa Liit kohustub tagama, et liikmesriigid esitavad käesolevat lepingut allkirjastades nõuetest loobumise deklaratsiooni Šveitsi Konföderatsiooni osalemise suhtes ELi sõjalises kriisiohje operatsioonis.

Artikkel 3

Salastatud teave

1.   Šveitsi Konföderatsioon võtab asjakohaseid meetmeid, et tagada ELi salastatud teabe kaitsmine vastavalt nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsuses 2001/264/EÜ (5) esitatud nõukogu julgeolekueeskirjadele ning vastavalt pädevate asutuste, sealhulgas ELi operatsiooni ülema poolt antavatele edasistele juhistele.

2.   Kui EL ja Šveitsi Konföderatsioon on sõlminud lepingu salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra kohta, kohaldatakse sellise lepingu sätteid ELi sõjalise kriisiohje operatsiooni raames.

Artikkel 4

Alluvusahel

1.   Kõik ELi sõjalises kriisiohje operatsioonis osalevad väed ja personal jäävad oma siseriiklike ametiasutuste täielikku alluvusse.

2.   Siseriiklikud ametiasutused annavad ELi operatsiooni ülemale üle operatiivse ja taktikalise juhtimise ja/või kontrolli oma vägede ja personali üle. ELi operatsiooni ülemal on õigus oma volitusi delegeerida.

3.   Šveitsi Konföderatsioonil on operatsiooni igapäevase haldamise osas samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

4.   ELi operatsiooni ülem võib igal ajal pärast Šveitsi Konföderatsiooniga konsulteerimist nõuda Šveitsi Konföderatsiooni osalemise lõpetamist.

5.   Šveitsi Konföderatsioon määrab kõrge sõjalise esindaja, kes esindab tema riiklikku väekontingenti ELi sõjalises kriisiohje operatsioonis. Kõrge sõjaline esindaja konsulteerib kõikides operatsiooniga seotud küsimustes ELi vägede ülemaga ja vastutab kontingendi igapäevase distsipliini eest.

Artikkel 5

Finantsaspektid

1.   Šveitsi Konföderatsioon kannab kõik oma operatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud juhul, kui kulud kuuluvad ühiste kulude hulka vastavalt käesoleva lepingu artikli 1 lõikes 1 sätestatud õigusnormidele ning samuti vastavalt nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsusele 2004/197/ÜVJP, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks. (6)

2.   Operatsiooni toimumise riigist/riikidest pärit füüsilise või juriidilise isiku surma, vigastuse, vara hävimise või rikkumise korral maksab Šveitsi Konföderatsioon, kui ta on tunnistatud vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud sätetes vägede staatuse kohta, kui need on olemas.

Artikkel 6

Lepingu rakendamise kord

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja Šveitsi Konföderatsiooni vastava ametiasutuse vahel sõlmitakse kõik käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased kokkulepped.

Artikkel 7

Kohustuste täitmata jätmine

Kui üks lepinguosaline peaks jätma eelnevates artiklites sätestatud kohustused täitmata, on teisel lepinguosalisel õigus leping ühekuulise etteteatamisega lõpetada.

Artikkel 8

Vaidluste lahendamine

Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 9

Jõustumine

1.   Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2.   Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

3.   Käesolev leping kehtib Šveitsi Konföderatsiooni operatsioonis osalemise vältel.

Sõlmitud Brüsselis, 20. detsembril 2004 inglise keeles neljas eksemplaris.

Euroopa Liidu nimel

Image

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Image

---

(1)  ELT L 353, 27.11.2004, lk 21.

1

(2)  ELT L 252, 28.7.2004, lk 10.

2

(3)  ELT L 324, 27.10.2004, lk 20.

3

(4)  ELT L 325, 28.10.2004, lk 64.

4

(5)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

5

(6)  ELT L 63, 28.2.2004, lk 68.

6

DEKLARATSIOONID,

millele on osutatud lepingu artikli 2 lõigetes 5 ja 6

ELi liikmesriikide deklaratsioon:

ELi liikmesriigid, kes kohaldavad ELi 12. juuli 2004. aasta ühismeedet 2004/570/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Bosnias ja Hertsegoviinas, loobuvad, niivõrd kui seda lubavad nende siseriiklikud õigussüsteemid, võimaluse korral nõuetest Šveitsi Konföderatsiooni vastu oma personali vigastuste ja surma korral või neile kuuluvale ja ELi kriisiohje operatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, kui selline vigastus, surm, vara hävimine või rikkumine:

| — | oli põhjustatud Šveitsi Konföderatsiooni personali poolt ELi kriisiohje operatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud Šveitsi Konföderatsiooni personali poolt ELi kriisiohje operatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega või

| — | tulenes Šveitsi Konföderatsioonile kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui see tekkis nimetatud varustust kasutava Šveitsi Konföderatsiooni ELi kriisiohje operatsioonile lähetatud personali raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu. |
| --- | --- |

—

tulenes Šveitsi Konföderatsioonile kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud kui see tekkis nimetatud varustust kasutava Šveitsi Konföderatsiooni ELi kriisiohje operatsioonile lähetatud personali raske hooletuse või tahtliku üleastumise tõttu.

Šveitsi Konföderatsiooni deklaratsioon:

Šveitsi Konföderatsioon, kohaldades ELi 12. juuli 2004. aasta ühismeedet 2004/570/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Bosnias ja Hertsegoviinas, loobub, niivõrd kui seda lubab tema siseriiklik õigussüsteem, võimaluse korral nõuetest ELi kriisiohje operatsioonis osaleva mis tahes riigi vastu oma personali vigastuste ja surma korral või talle kuuluvale ja ELi kriisiohje operatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, kui selline vigastus, surm, vara hävimine või rikkumine:

| — | oli põhjustatud personali poolt ELi kriisiohje operatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega või |
| --- | --- |

—

oli põhjustatud personali poolt ELi kriisiohje operatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega või

| — | tulenes ELi kriisiohje operatsioonis osalevatele riikidele kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava ELi kriisiohje operatsiooni personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega. |
| --- | --- |

—

tulenes ELi kriisiohje operatsioonis osalevatele riikidele kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava ELi kriisiohje operatsiooni personali raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.

---