# Europos Sąjungos L 56/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 56 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. kovo 2d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 56

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. kovo 2d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2005 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 354/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2005 m. vasario 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 355/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2676/90, nustatantį vynų analizės metodus Bendrijoje | 3 |
| | * | 2005 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 356/2005, nustatantis išsamias pasyviųjų žvejybos įrankių ir sijinių tralų ženklinimo ir identifikavimo taisykles | 8 |
| | * | 2005 m. vasario 28 d. Tarybos direktyva 2005/15/EB, iš dalies keičianti Direktyvos 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje IV priedą | 12 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2005 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 354/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2005 m. vasario 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 355/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2676/90, nustatantį vynų analizės metodus Bendrijoje

3

*

2005 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 356/2005, nustatantis išsamias pasyviųjų žvejybos įrankių ir sijinių tralų ženklinimo ir identifikavimo taisykles

8

*

2005 m. vasario 28 d. Tarybos direktyva 2005/15/EB, iš dalies keičianti Direktyvos 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje IV priedą

12

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Taryba |
| | * | 2005/169/EB:2005 m. vasario 24 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis 2000 m. kovo 27 d. Sprendimą dėl įgaliojimų suteikimo Europolo direktoriui pradėti derybas dėl susitarimų su trečiosiomis valstybėmis ir susijusiomis ne ES institucijomis | 14 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/170/EB:2004 m. birželio 16 d. Komisijos sprendimas, dėl pagalbos vamzdyno, kuriuo iš Roterdamo per Antverpeną į Ruro sritį būtų gabenamas propilenas, statybai, apie kurią pranešė Belgija, Vokietija ir Nyderlandai – C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)
  (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 2031)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | 2005/171/EB:2005 m. vasario 23 d. Komisijos sprendimas, dėl kontroliuojamų medžiagų, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 leidžiamų naudoti svarbiausioms reikmėms 2004 m. Bendrijoje, kiekių paskirstymo
  (pranešta dokumentu Nr. K(2005) 293)

   (
  1
  ) | 25 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

*

2005/169/EB:2005 m. vasario 24 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis 2000 m. kovo 27 d. Sprendimą dėl įgaliojimų suteikimo Europolo direktoriui pradėti derybas dėl susitarimų su trečiosiomis valstybėmis ir susijusiomis ne ES institucijomis

14

Komisija

*

2005/170/EB:2004 m. birželio 16 d. Komisijos sprendimas, dėl pagalbos vamzdyno, kuriuo iš Roterdamo per Antverpeną į Ruro sritį būtų gabenamas propilenas, statybai, apie kurią pranešė Belgija, Vokietija ir Nyderlandai – C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)
  (pranešta dokumentu Nr. K(2004) 2031)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. K(2004) 2031)

1

15

*

2005/171/EB:2005 m. vasario 23 d. Komisijos sprendimas, dėl kontroliuojamų medžiagų, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 leidžiamų naudoti svarbiausioms reikmėms 2004 m. Bendrijoje, kiekių paskirstymo
  (pranešta dokumentu Nr. K(2005) 293)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. K(2005) 293)

1

25

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisijos direktyvos 2004/104/EB, derinančios su technikos pažanga Tarybos direktyvą 72/245/EEB dėl transporto priemonių radijo trukdžių (elektromagnetinio suderinamumo) ir iš dalies keičiančios Direktyvą 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo, klaidų ištaisymas (OL L 337, 2004 11 13) | 35 |

Klaidų ištaisymas

*

Komisijos direktyvos 2004/104/EB, derinančios su technikos pažanga Tarybos direktyvą 72/245/EEB dėl transporto priemonių radijo trukdžių (elektromagnetinio suderinamumo) ir iš dalies keičiančios Direktyvą 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo, klaidų ištaisymas (OL L 337, 2004 11 13)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 2.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 354/2005

2005 m. kovo 1 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. kovo 2 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 1 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. kovo 1 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 115,1 |
| 204 | 63,9 |
| 212 | 135,3 |
| 624 | 184,6 |
| 999 | 124,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 174,3 |
| 068 | 113,5 |
| 204 | 132,4 |
| 220 | 230,6 |
| 999 | 162,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 28,9 |
| 999 | 28,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 187,2 |
| 204 | 152,6 |
| 999 | 169,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,7 |
| 204 | 49,6 |
| 212 | 51,6 |
| 220 | 39,8 |
| 421 | 41,6 |
| 624 | 56,6 |
| 999 | 48,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 57,9 |
| 999 | 57,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 98,1 |
| 400 | 111,3 |
| 404 | 96,9 |
| 512 | 102,3 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 78,1 |
| 720 | 61,4 |
| 999 | 86,4 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,2 |
| 400 | 92,1 |
| 512 | 48,7 |
| 528 | 65,1 |
| 720 | 45,1 |
| 999 | 65,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

115,1

204

63,9

212

135,3

624

184,6

999

124,7

0707 00 05

052

174,3

068

113,5

204

132,4

220

230,6

999

162,7

0709 10 00

220

28,9

999

28,9

0709 90 70

052

187,2

204

152,6

999

169,9

0805 10 20

052

50,7

204

49,6

212

51,6

220

39,8

421

41,6

624

56,6

999

48,3

0805 50 10

052

57,9

999

57,9

0808 10 80

388

98,1

400

111,3

404

96,9

512

102,3

524

56,8

528

78,1

720

61,4

999

86,4

0808 20 50

388

77,2

400

92,1

512

48,7

528

65,1

720

45,1

999

65,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 2.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 355/2005

2005 m. vasario 28 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2676/90, nustatantį vynų analizės metodus Bendrijoje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (1), ypač į jo 46 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Alkoholio stiprumo pagal tūrį vynuose matavimas elektroninės densimetrijos metodu buvo patvirtintas pagal tarptautiniu mastu pripažintus kriterijus. Tarptautinis vynuogių ir vyno biuras savo 2000 m. Generalinėje asamblėjoje patvirtino naują šio metodo aprašymą. |
| --- | --- |

(1)

Alkoholio stiprumo pagal tūrį vynuose matavimas elektroninės densimetrijos metodu buvo patvirtintas pagal tarptautiniu mastu pripažintus kriterijus. Tarptautinis vynuogių ir vyno biuras savo 2000 m. Generalinėje asamblėjoje patvirtino naują šio metodo aprašymą.

| (2) | Šio matavimo metodo taikymas gali užtikrinti paprastą ir tikslią vynų alkoholio stiprumo pagal tūrį kontrolę ir išvengti ginčų, susijusių su mažiau tikslių kontrolės metodų taikymu. |
| --- | --- |

(2)

Šio matavimo metodo taikymas gali užtikrinti paprastą ir tikslią vynų alkoholio stiprumo pagal tūrį kontrolę ir išvengti ginčų, susijusių su mažiau tikslių kontrolės metodų taikymu.

| (3) | Šio metodo pripažinimas tolygiu Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2676/90 (2) priedo 3 straipsnyje aprašytiems metodams neturi prasmės, ir dėl to turi būti panaikinta 3 straipsnio 2 dalis. Be to, į minėto reglamento priedo 3 straipsnį būtina įtraukti šio metodo atnaujintą aprašymą, kartu pateikiant jo tvirtinimo parametrų eksperimentines vertes. |
| --- | --- |

(3)

Šio metodo pripažinimas tolygiu Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2676/90 (2) priedo 3 straipsnyje aprašytiems metodams neturi prasmės, ir dėl to turi būti panaikinta 3 straipsnio 2 dalis. Be to, į minėto reglamento priedo 3 straipsnį būtina įtraukti šio metodo atnaujintą aprašymą, kartu pateikiant jo tvirtinimo parametrų eksperimentines vertes.

| (4) | Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EEB) Nr. 2676/90. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EEB) Nr. 2676/90.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Vyno vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Vyno vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EEB) Nr. 2676/90 yra iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnio 2 dalis panaikinama. |
| --- | --- |

1)

3 straipsnio 2 dalis panaikinama.

| 2) | Priedas atitinkamai iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą. |
| --- | --- |

2)

Priedas atitinkamai iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 28 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 179, 1999 7 14, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

1

(2)  OL L 272, 1990 10 3, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 128/2004 (OL L 19, 2004 1 27, p. 3).

2

---

PRIEDAS

Reglamento (EEB) Nr. 2676/90 priedo 3 skyrius „Alkoholio stiprumas pagal tūrį“ pakeičiamas taip :

| 1. | 2 dalies 2.2 punktas pakeičiamas tekstu:






  „2.2. | Etaloniniai metodai:






  — | distiliato alkoholio stiprumo nustatymas, taikant piknometrijos metodą, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

2 dalies 2.2 punktas pakeičiamas tekstu:

„2.2.

—

distiliato alkoholio stiprumo nustatymas, taikant piknometrijos metodą,

| — | vynų alkoholio stiprumo nustatymas, naudojant hidrostatines svarstykles, |
| --- | --- |

—

vynų alkoholio stiprumo nustatymas, naudojant hidrostatines svarstykles,

| — | vynų alkoholio stiprumo nustatymas elektroninės densimetrijos metodu, naudojant dažnio osciliatorių“. |
| --- | --- |

—

vynų alkoholio stiprumo nustatymas elektroninės densimetrijos metodu, naudojant dažnio osciliatorių“.

| 2. | 4 dalies antraštė pakeičiama antrašte ir paantrašte:
  „4.   ETALONINIAI METODAI






  4.A. | Distiliato alkoholio stiprumo nustatymas, taikant piknometrijos metodą“; |
| --- | --- | --- |

2.

4 dalies antraštė pakeičiama antrašte ir paantrašte:

„4.   ETALONINIAI METODAI

4.A.

| 3. | 4a dalies antraštė pakeičiama tekstu:
  „4.B.   Vynų alkoholio stiprumo nustatymas, naudojant hidrostatines svarstykles“; |
| --- | --- |

3.

4a dalies antraštė pakeičiama tekstu:

„4.B.   Vynų alkoholio stiprumo nustatymas, naudojant hidrostatines svarstykles“;

| 4. | Po 4–B dalies įterpiama 4–C dalis:
  „4.C.   Vynų alkoholio stiprumo nustatymas elektroninės densimetrijos metodu, naudojant dažnio osciliatorių
  1.   Matavimo metodas
  1.1.   Žymėjimas ir pateikimas
  Tam, kad būtų laikomasi etikečių žymėjimo taisyklių, vynų alkoholio stiprumas pagal tūrį (AST) turi būti išmatuotas prieš juos parduodant.
  Alkoholio stiprumas pagal tūrį yra apibrėžtas šio straipsnio 1 dalyje.
  1.2.   Tikslas ir taikymo sritis
  Aprašytasis matavimo metodas yra elektroninės densimetrijos metodas, naudojant dažnio osciliatorių.
  Pagal galiojančias nuostatas nustatyta 20 °C bandymų temperatūra.
  1.3.   Principas ir apibrėžimai
  Metodo principas yra distiliuoti vyną dozėmis viena po kitos. Distiliavimo metodas yra aprašytas šio straipsnio 3 dalyje. Distiliavimas leidžia pašalinti nelakias medžiagas. Alkoholio stiprumas apima etanolio homologus, kaip ir etanolį ir jo homologus, esančius esterių sudėtyje, kadangi jie aptinkami distiliate.
  Po to matuojamas gauto distiliato tankis. Esant konkrečiai temperatūrai, skysčio tankis tolygus jo masės koeficientui, padalintam iš jo apimties:
  ρ = m/V, vynui išreiškiamas g/ml.
  Tokiam alkoholio ir vandens tirpalui kaip distiliatas, žinant temperatūrą, tankiui nustatyti gali būti panaudotos lentelės, leidžiančios tankį susieti su alkoholio stiprumu. Šis alkoholio stiprumas atitinka vyno alkoholio stiprumą (distiliuojant dozę po dozės).
  Šiame metode distiliato tankis yra matuojamas taikant elektroninės densimetrijos metodą, kuriam naudojamas dažnio osciliatorius. Principas yra išmatuoti vamzdelio, kuriame yra elektromagnetiniam poveikiui skirtas bandinys, svyravimo periodą. Apskaičiuojamas tankis – jis siejamas su svyravimo periodu, taikant tokią formulę:

  (1)







  ρ | = | bandinio tankis |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | sukelto vibravimo periodas |
| M | = | tuščio vamzdelio masė |
| C | = | atgalinės eigos konstanta |
| V | = | vibruojamo bandinio tūris |

4.

Po 4–B dalies įterpiama 4–C dalis:

„4.C.   Vynų alkoholio stiprumo nustatymas elektroninės densimetrijos metodu, naudojant dažnio osciliatorių

1.   Matavimo metodas

1.1.   Žymėjimas ir pateikimas

Tam, kad būtų laikomasi etikečių žymėjimo taisyklių, vynų alkoholio stiprumas pagal tūrį (AST) turi būti išmatuotas prieš juos parduodant.

Alkoholio stiprumas pagal tūrį yra apibrėžtas šio straipsnio 1 dalyje.

1.2.   Tikslas ir taikymo sritis

Aprašytasis matavimo metodas yra elektroninės densimetrijos metodas, naudojant dažnio osciliatorių.

Pagal galiojančias nuostatas nustatyta 20 °C bandymų temperatūra.

1.3.   Principas ir apibrėžimai

Metodo principas yra distiliuoti vyną dozėmis viena po kitos. Distiliavimo metodas yra aprašytas šio straipsnio 3 dalyje. Distiliavimas leidžia pašalinti nelakias medžiagas. Alkoholio stiprumas apima etanolio homologus, kaip ir etanolį ir jo homologus, esančius esterių sudėtyje, kadangi jie aptinkami distiliate.

Po to matuojamas gauto distiliato tankis. Esant konkrečiai temperatūrai, skysčio tankis tolygus jo masės koeficientui, padalintam iš jo apimties:

ρ = m/V, vynui išreiškiamas g/ml.

Tokiam alkoholio ir vandens tirpalui kaip distiliatas, žinant temperatūrą, tankiui nustatyti gali būti panaudotos lentelės, leidžiančios tankį susieti su alkoholio stiprumu. Šis alkoholio stiprumas atitinka vyno alkoholio stiprumą (distiliuojant dozę po dozės).

Šiame metode distiliato tankis yra matuojamas taikant elektroninės densimetrijos metodą, kuriam naudojamas dažnio osciliatorius. Principas yra išmatuoti vamzdelio, kuriame yra elektromagnetiniam poveikiui skirtas bandinys, svyravimo periodą. Apskaičiuojamas tankis – jis siejamas su svyravimo periodu, taikant tokią formulę:

Formula (1)

ρ

=

bandinio tankis

T

=

sukelto vibravimo periodas

M

=

tuščio vamzdelio masė

C

=

atgalinės eigos konstanta

V

=

vibruojamo bandinio tūris

Šis ryšys įgauna formulės ρ = A T2 – B (2) pavidalą; taigi egzistuoja linijinis ryšys tarp tankio ir periodo pakelto kvadratu. Kiekvienas osciliatorius turi jam būdingas konstantas A ir B, kurios nustatomos išmatuojant žinomos tankio nestabilumo periodą.

1.4.   Reagentai ir produktai

1.4.1   Pagrindiniai skysčiai

Densimetras pritaikytas dviems pagrindiniams skysčiams. Pagrindinių skysčių tankis turi apimti matavimui skirtų distiliatų tankumus. Rekomenduojamas didesnis nei 0,01000 g/ml tankio nukrypimas tarp pagrindinių skysčių. Tankis turi būti žinomas esant mažesniam nei +/- 0,00005 g/ml tikslumui, esant 20,00 +/- 0,05 °C temperatūrai.

Vynų AST matavimui, taikant elektroninės densimetrijos metodą, pagrindiniai skysčiai yra šie:

| — | sausas oras (neužterštas), |
| --- | --- |

—

sausas oras (neužterštas),

| — | turi būti naudojamas mažiausiai 3 kokybės lygio vanduo, atitinkantis ISO normą 3696:1987, |
| --- | --- |

—

turi būti naudojamas mažiausiai 3 kokybės lygio vanduo, atitinkantis ISO normą 3696:1987,

| — | pagrindinio tankio alkoholio ir vandens tirpalai, |
| --- | --- |

—

pagrindinio tankio alkoholio ir vandens tirpalai,

| — | tirpalai prilyginti nacionaliniams etalonams žemesnio nei 2 mm2/s klampumo. |
| --- | --- |

—

tirpalai prilyginti nacionaliniams etalonams žemesnio nei 2 mm2/s klampumo.

1.4.2   Valymo ir džiovinimo priemonės

| — | dezinfekavimo priemonės, rūgštys, |
| --- | --- |

—

dezinfekavimo priemonės, rūgštys,

| — | organiniai tirpikliai: 96 % etilo alkoholis, grynas acetonas. |
| --- | --- |

—

organiniai tirpikliai: 96 % etilo alkoholis, grynas acetonas.

1.5.   Prietaisai

1.5.1   Elektroninis densimetras su dažnio osciliatoriumi

Elektroninį densimetrą sudaro šios dalys:

| — | matavimo elementas su matavimo vamzdeliu ir termostatinis apvalkalas, |
| --- | --- |

—

matavimo elementas su matavimo vamzdeliu ir termostatinis apvalkalas,

| — | vamzdelio svyravimo ir svyravimo periodiškumo matavimo paleidimo sistema, |
| --- | --- |

—

vamzdelio svyravimo ir svyravimo periodiškumo matavimo paleidimo sistema,

| — | laikrodis, |
| --- | --- |

—

laikrodis,

| — | skaitmeninis indikatorius ir, kai būtina, skaičiuotuvas. |
| --- | --- |

—

skaitmeninis indikatorius ir, kai būtina, skaičiuotuvas.

Densimetras padedamas ant nepriekaištingai stabilios atramos ir izoliuojamas nuo bet kokios vibracijos.

1.5.2   Matavimo elemento temperatūros kontrolė

Matavimo vamzdelis yra patalpintas termostatiniame apvalkale. Temperatūros stabilumas turi būti didesnis nei +/+/- 0,02 °C.

Kai densimetru galima pasinaudoti, būtina atlikti matavimo elemento temperatūros kontrolę, nes ji daro stiprų poveikį matavimo rezultatams. 10 % AST alkoholio ir vandens tirpalo tankis yra 0,98471 g/ml, esant 20 °C ir 0,98447 g/ml, esant 21 °C arba galimas 0,00024 g/ml nukrypimas.

Nustatyta bandymų temperatūra yra 20 °C. Elemento temperatūros matavimas atliekamas naudojantis termometru su žemesne nei 0,01 °C rezoliucija ir pagal nacionalinius standartus. Tai turi užtikrinti temperatūros matavimą +/- 0,07 °C tikslumu.

1.5.3   Prietaiso kalibravimas

Prieš naudojant prietaisą pirmą kartą, jis turi būti kalibruojamas, vėliau – kas šešis mėnesius arba tada, jei patikrinimas nepatenkinamas. Tikslas yra panaudoti du pagrindinius fluidus, konstantoms A ir B apskaičiuoti (žr. :2 formulė aukščiau). Kalibravimui įgyvendinti būtina vadovautis prietaiso naudojimosi instrukcijomis. Iš esmės, šis kalibravimas atliekamas su sausu oru (atsižvelgiant į atmosferos slėgį) ir su ypač grynu vandeniu (du kartus distiliuotu ir (arba) mikrofiltruotu, esant ypač aukšto atsparumo lygiui > 18 M).

1.5.4   Kalibravimo tikrinimas

Kalibravimui patikrinti matuojamas pagrindinių skysčių tankis.

Kiekvieną dieną atliekamas oro tankio patikrinimas. Teorinio ir nustatyto tankio didesnis nei 0,00008 g/ml skirtumas gali rodyti vamzdelio užterštumą. Tokiu atveju jį būtina išvalyti. Po valymo iš naujo tikrinamas oro tankis, jei šis patikrinimas nėra įtikinantis – prietaisą būtina sureguliuoti.

Vandens tankis taip pat tikrinamas. Jei nustatyto tankio nukrypimas nuo teorinio didesnis nei 0,00008 g/ml – prietaisas reguliuojamas.

Jei elemento temperatūros patikrinimas yra sudėtingas, tiesiogiai galima atlikti tiesioginį alkoholio ir vandens tirpalo tankumo AST tikrinimą, kuris palyginamas su analizuotų distiliatų tankiu.

1.5.5   Kontrolė

Jei skirtumas tarp pagrindinio tirpalo teorinio tankio (žinomas esant +/- 0,00005 g/ml tikslumui) ir išmatuotojo didesnis nei 0,00008 g/ml, būtina patikrinti elemento temperatūrą.

1.6.   Pavyzdžių atrinkimas ir paruošimas

(žr. šio straipsnio 3 punktą „Distiliato gavimo būdas“)

1.7.   Matavimas

Gavus distila, matuojamas tankis arba, taikant densimetriją, jo AST.

Vykdytojas įsitikina, kad matavimo elemento temperatūra stabili. Densimetro elemento viduje esantis distiliatas turi būti be oro purslų ir homogeniškas. Jei disponuojama skaidrinimo sistema, leidžiančia patikrinti, ar nėra purslų, ją nedelsiant, tuoj pat pat po patikrinimo, būtina išjungti, nes lempos skleidžiama šiluma daro įtaką matavimo temperatūrai.

Jei prietaisas duoda tik periodą, tankis skaičiuojamas naudojant konstantas A ir B (žr. 1.3). Jei prietaisas AST tiesiogiai neduoda, žinant tankį, AST nustatomas pasitelkiant lenteles.

1.8.   Rezultatų užrašymas

Vyno ir nustatytasis distiliatui alkoholio stiprumas pagal tūrį yra lygūs. Jis išreiškiamas „% tūr.“

Jei temperatūros sąlygų nesilaikoma, būtina atlikti koregavimą 20 °C pasiekti. Rezultatas užrašomas dviejų dešimtainių tikslumu.

1.9.   Pastabos

Siekiant išvengti galimo prieš tai buvusio bandinio sukelto užteršimo, į elementą talpinamas tūris turi būti pakankamai didelis. Todėl būtina atlikti mažiausiai du matavimus. Trečiasis matavimas yra būtinas tada, jei tuo nepasiekti į pasikartojamumo ribas įtraukti rezultatai. Apskritai dviejų paskutiniųjų matavimų rezultatai yra homogeniški ir pirmoji vertė yra eliminuojama.

1.10   Patikimumas

Bandiniams su nuo 4 iki 18 % alkoholio stiprumu pagal tūrį.

| Pasikartojamumas (r) | = | 0,067 (% tūr.), |
| --- | --- | --- |
| Atgaminamumas (R) | = | 0,0454 + 0,0105 × AST. |

Pasikartojamumas (r)

=

0,067 (% tūr.),

Atgaminamumas (R)

=

0,0454 + 0,0105 × AST.

2.   Tarplaboratoriniai bandymai. Priedų patikimumas ir tikslumas

1.10 dalyje nurodytos metodo atlikimo charakteristikos yra gautos atliekant tarplaboratorinius tyrimus pagal tarptautiniu lygiu nustatytą tvarką, 11 laboratorijų ir imant 6 bandinius.

Bandymo smulkmenos, pasikartojamumo ir atgaminamumo skaičiavimai aprašyti straipsnyje „ALKOHOLIO STIPRUMAS PAGAL TŪRĮ“ Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos 2004 m. laidos tarptautiniame analizės metodų rinkinio „Recueil International des Méthodes d’Analyse“ 4.B.2 punkte.“

---

| 2.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 356/2005

2005 m. kovo 1 d.

nustatantis išsamias pasyviųjų žvejybos įrankių ir sijinių tralų ženklinimo ir identifikavimo taisykles

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą (1), ypač į jo 5 straipsnio c punktą ir į 20a straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reikia vykdyti žvejybinės veiklos, ypač tam tikrų techninių apsaugos priemonių, kuriomis, inter alia, nustatomi tinklo akių dydžiai, žvejybos laikotarpių apribojimai ir prireikus kitos pasyviųjų žvejybos įrankių savybės, priežiūrą ir tikrinimą. Tuo tikslu žvejybos laivuose naudojami žvejybos įrankiai turėtų būti lengvai identifikuojami ir patikrinami. Siekiant užtikrinti šių reikalavimų laikymąsi, turėtų būti nustatytos išsamios tam tikrų Bendrijos vandenyse naudojamų žvejybos įrankių ženklinimo ir identifikavimo taisyklės. |
| --- | --- |

(1)

Reikia vykdyti žvejybinės veiklos, ypač tam tikrų techninių apsaugos priemonių, kuriomis, inter alia, nustatomi tinklo akių dydžiai, žvejybos laikotarpių apribojimai ir prireikus kitos pasyviųjų žvejybos įrankių savybės, priežiūrą ir tikrinimą. Tuo tikslu žvejybos laivuose naudojami žvejybos įrankiai turėtų būti lengvai identifikuojami ir patikrinami. Siekiant užtikrinti šių reikalavimų laikymąsi, turėtų būti nustatytos išsamios tam tikrų Bendrijos vandenyse naudojamų žvejybos įrankių ženklinimo ir identifikavimo taisyklės.

| (2) | Reikia, kad būtų uždraustas žvejybos įrankių, kurie neatitinka šiame reglamente nustatytų reikalavimų, naudojimas ir įrankių, kurie neatitinka tam tikrų reglamento nuostatų, gabenimas laive tam, kad šis reglamentas būtų tinkamai įgyvendintas. |
| --- | --- |

(2)

Reikia, kad būtų uždraustas žvejybos įrankių, kurie neatitinka šiame reglamente nustatytų reikalavimų, naudojimas ir įrankių, kurie neatitinka tam tikrų reglamento nuostatų, gabenimas laive tam, kad šis reglamentas būtų tinkamai įgyvendintas.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Turinys – tema

Šis reglamentas nustato išsamias pasyviųjų žvejybos įrankių ir sijinių tralų ženklinimo ir identifikavimo taisykles.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas yra taikomas laivams žvejojantiems Bendrijos vandenyse.

2.   Šis reglamentas netaikomas 12 jūrmylių atstumu nuo pakrantės valstybės narės bazinės linijos.

3 straipsnis

Sąvokų apibrėžimai

Šiame reglamente vartojami šie apibrėžiami:

| a) | „pasyvusis įrankis“ – tai:






  i) | ūdos; |
| --- | --- | --- |

a)

„pasyvusis įrankis“ – tai:

i)

ūdos;

| ii) | žiauniniai tinklai, pinklūs tinklai, sieniniai tinklai, dreifuojamieji žiauniniai tinklai, kurie gali būti sudaryti iš vieno ar daugiau atskirų tinklų sujungtų viršutiniais, apatiniais ir jungiamaisiais lynais ir gali turėti pritvirtintą plūduriuojantį ir navigacinį įrankį; |
| --- | --- |

ii)

žiauniniai tinklai, pinklūs tinklai, sieniniai tinklai, dreifuojamieji žiauniniai tinklai, kurie gali būti sudaryti iš vieno ar daugiau atskirų tinklų sujungtų viršutiniais, apatiniais ir jungiamaisiais lynais ir gali turėti pritvirtintą plūduriuojantį ir navigacinį įrankį;

| b) | „sijiniai tralai“ – tai tralai, kurie velkami autrigerio gikais. |
| --- | --- |

b)

„sijiniai tralai“ – tai tralai, kurie velkami autrigerio gikais.

4 straipsnis

Draudimas

1.   Draudžiama žvejojant pasyviaisiais žvejybos įrankiais naudoti pagal šio reglamento nuostatas nepaženklintus ir neidentifikuotus plūdurus ir sijinius tralus.

2.   Draudžiama gabenti laive:

| a) | sijinio tralo sijas, ant kurių nėra pagal 5 straipsnį nurodytų išorės registracijos raidžių ir numerių; |
| --- | --- |

a)

sijinio tralo sijas, ant kurių nėra pagal 5 straipsnį nurodytų išorės registracijos raidžių ir numerių;

| b) | pagal 7 straipsnį žyma nepaženklintą pasyvųjį įrankį; |
| --- | --- |

b)

pagal 7 straipsnį žyma nepaženklintą pasyvųjį įrankį;

| c) | pagal 10 straipsnį nepaženklintus plūdurus. |
| --- | --- |

c)

pagal 10 straipsnį nepaženklintus plūdurus.

II SKYRIUS

SIJINIAI TRALAI

5 straipsnis

Įsipareigojimai dėl sijinių tralų

Žvejybos laivo kapitonas ar jo atstovas užtikrina, kad ant kiekvienos surinktos sijinio tralo sijos (ant sijos ar ant jos svarmens), gabenamos laive ar naudojamos žvejybai aiškiai būtų nurodytos laivo, kuriam ji priklauso, išorinio ženklinimo raidės ir numeriai.

III SKYRIUS

PASYVUSIS ĮRANKIS

6 straipsnis

Įsipareigojimai dėl pasyviojo įrankio

Žvejybos laivo kapitonas ar jo atstovas užtikrina, kad kiekvienas pasyvusis įrankis, gabenamas laive ar naudojamas žvejybai būtų aiškiai paženklintas ir identifikuotas pagal šio skyriaus nuostatas.

7 straipsnis

Identifikavimo nuoroda

Laivo, kuriam priklauso žvejybai naudojamas pasyvusis įrankis, korpuso esančios išorinio ženklinimo raidės ir numeriai ant kiekvieno minėto įrankio visada nurodomi:

| a) | žymoje, pritvirtintoje iš abiejų pusių ant viršutinės pasyviojo įrankio pavaros; |
| --- | --- |

a)

žymoje, pritvirtintoje iš abiejų pusių ant viršutinės pasyviojo įrankio pavaros;

| b) | pasyviajam įrankiui esant ilgesniam kaip viena jūrmylė, ant viršutinės pasyviojo įrankio pavaros pritvirtintose žymose reguliariais atstumais, ne didesniais kaip viena jūrmylė, taip, kad jokia ilgesnio kaip viena jūrmylė pasyviojo įrankio dalis nebūtų palikta nepaženklinta. |
| --- | --- |

b)

pasyviajam įrankiui esant ilgesniam kaip viena jūrmylė, ant viršutinės pasyviojo įrankio pavaros pritvirtintose žymose reguliariais atstumais, ne didesniais kaip viena jūrmylė, taip, kad jokia ilgesnio kaip viena jūrmylė pasyviojo įrankio dalis nebūtų palikta nepaženklinta.

8 straipsnis

Žymos

1.   Kiekviena žyma yra:

| a) | pagaminta iš tvarios medžiagos; |
| --- | --- |

a)

pagaminta iš tvarios medžiagos;

| b) | saugiai pritaisyta ant įrankio; |
| --- | --- |

b)

saugiai pritaisyta ant įrankio;

| c) | ne mažiau kaip 65 mm pločio; |
| --- | --- |

c)

ne mažiau kaip 65 mm pločio;

| d) | ne mažiau kaip 75 mm ilgio. |
| --- | --- |

d)

ne mažiau kaip 75 mm ilgio.

2.   Kiekvienoje žymoje nurodytos raidės ir numeriai netrinami, nekeičiami ir yra įskaitomi.

IV SKYRIUS

PLŪDURAI

9 straipsnis

Įsipareigojimai dėl plūdurų

Žvejybos laivo kapitonas ar jo atstovas užtikrina, kad du įrankio galų nurodomieji plūdurai ir tarpiniai nurodomieji plūdurai, įtaisyti kaip parodyta priede, yra pritvirtinami prie kiekvieno pasyviojo žvejybai naudojamo įrankio ir yra išdėstyti pagal šio skyriaus nuostatas.

10 straipsnis

Identifikavimo nuoroda

1.   Laivo, kuriam priklauso galinis ir tarpinis nurodomieji plūdurai, korpuso esančios išorinio ženklinimo raidės ir numeriai ant kiekvieno minėto plūduro nurodomi taip:

| a) | raidės ir numeriai nurodomi kiek galima aukščiau virš vandens tam, kad būtų įskaitomi; |
| --- | --- |

a)

raidės ir numeriai nurodomi kiek galima aukščiau virš vandens tam, kad būtų įskaitomi;

| b) | paviršiuje, ant kurio jie yra nurodomi, išsiskiriančia spalva. |
| --- | --- |

b)

paviršiuje, ant kurio jie yra nurodomi, išsiskiriančia spalva.

2.   Ant kiekvieno nurodomojo plūduro nurodytos raidės ir numeriai netrinami, nekeičiami ir yra įskaitomi.

11 straipsnis

Virvės

1.   Virvės, jungiančios plūdurus su pasyviuoju įrankiu yra pagamintos iš skęstančios medžiagos arba prie jų yra prikabintas svoris.

2.   Virvės, jungiančios galinius nurodomuosius plūdurus su kiekvienu įrankiu yra pritvirtinamos įrankio galuose.

12 straipsnis

Galiniai nurodomieji plūdurai

1.   Galiniai nurodomieji plūdurai yra išdėstomi taip, kad bet kada galima būtų nustatyti kiekvieną įrankio galą.

2.   Galinio nurodomojo plūduro stiebo aukštis, matuojamas nuo plūdės viršaus, yra ne mažiau kaip 1,5 metro virš jūros lygio.

3.   Galiniai nurodomieji plūdurai yra spalvoti, tačiau negali būti raudoni ar žali.

4.   Kiekvieną galinį nurodomąjį plūdurą sudaro:

| a) | viena arba dvi stačiakampio formos vėliavos, kurių ilgis yra ne mažiau kaip 40 centimetrų; kai ant to pačio plūduro reikia iškelti dvi vėliavas, atstumas tarp jų turi būti ne mažiau kaip 20 centimetrų, atstumas tarp vandens ir pirmos vėliavos yra ne mažiau kaip 80 centimetrų; to pačio tinklo galus žyminčios vėliavos yra tokios pat spalvos, kuri negali būti balta, ir tokio pat dydžio; |
| --- | --- |

a)

viena arba dvi stačiakampio formos vėliavos, kurių ilgis yra ne mažiau kaip 40 centimetrų; kai ant to pačio plūduro reikia iškelti dvi vėliavas, atstumas tarp jų turi būti ne mažiau kaip 20 centimetrų, atstumas tarp vandens ir pirmos vėliavos yra ne mažiau kaip 80 centimetrų; to pačio tinklo galus žyminčios vėliavos yra tokios pat spalvos, kuri negali būti balta, ir tokio pat dydžio;

| b) | vienas arba du žiburiai, kurie yra geltoni ir blykčioja kas penkios sekundės (F1 Y5s), ir kuriuos galima matyti ne mažiau kaip dviejų jūrmylių atstumu; |
| --- | --- |

b)

vienas arba du žiburiai, kurie yra geltoni ir blykčioja kas penkios sekundės (F1 Y5s), ir kuriuos galima matyti ne mažiau kaip dviejų jūrmylių atstumu;

| c) | plūduro viršuje esantis viršutinis ženklas, kuris yra ne mažiau kaip 25 centimetrų skersmens rutulys, pritvirtintas virš vieno ar dviejų švytinčių juostų, kurios yra ne raudonos ir ne žalios, ir yra ne mažiau kaip 6 centimetrų pločio; rutulio formos radaro atšvaitas gali būti naudojamas kaip plūduro viršūnėje esantis ženklas; |
| --- | --- |

c)

plūduro viršuje esantis viršutinis ženklas, kuris yra ne mažiau kaip 25 centimetrų skersmens rutulys, pritvirtintas virš vieno ar dviejų švytinčių juostų, kurios yra ne raudonos ir ne žalios, ir yra ne mažiau kaip 6 centimetrų pločio; rutulio formos radaro atšvaitas gali būti naudojamas kaip plūduro viršūnėje esantis ženklas;

| d) | ne mažiau kaip dviejų jūrmylių atstumu atsispindintys radaro atšvaitai. |
| --- | --- |

d)

ne mažiau kaip dviejų jūrmylių atstumu atsispindintys radaro atšvaitai.

13 straipsnis

Galinio nurodomojo plūduro pritvirtinimas

Galiniai nurodomieji plūdurai prie pasyviojo įrankio pritvirtinami taip:

| a) | ant vakariniame sektoriuje (kompaso pusapskritimis nuo pietų per vakarus iki šiaurinės ašies), esančio plūduro yra iškeltos dvi vėliavos, įtaisytos dvi švytinčios juostos, du žiburiai ir žyma pagal 8 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

ant vakariniame sektoriuje (kompaso pusapskritimis nuo pietų per vakarus iki šiaurinės ašies), esančio plūduro yra iškeltos dvi vėliavos, įtaisytos dvi švytinčios juostos, du žiburiai ir žyma pagal 8 straipsnį;

| b) | ant rytiniame sektoriuje (kompaso pusapskritimis nuo šiaurės per rytus iki pietinės ašies) esančio plūduro yra iškelta viena vėliava, įtaisyta viena švytinti juosta, vienas žiburys ir žyma pagal 8 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

ant rytiniame sektoriuje (kompaso pusapskritimis nuo šiaurės per rytus iki pietinės ašies) esančio plūduro yra iškelta viena vėliava, įtaisyta viena švytinti juosta, vienas žiburys ir žyma pagal 8 straipsnį.

Žymoje nurodoma 10 straipsnyje pateikta informacija.

14 straipsnis

Tarpiniai nurodomieji plūdurai

1.   Tarpiniai nurodomieji plūdurai pritvirtinami prie ilgesnio kaip 1 jūrmylė pasyviojo įrankio.

2.   Tarpiniai nurodomieji plūdurai išdėstomi ne didesniais kaip 1 jūrmylės atstumais taip, kad jokia ilgesnio kaip viena jūrmylė įrankio dalis nebūtų palikta nepaženklinta.

3.   Tarpiniai nurodomieji plūdurai pasižymi tokiomis pat savybėmis kaip ir galinis nurodomasis plūduras rytiniame sektoriuje, išskyrus tai, kad:

| a) | vėliavos yra baltos spalvos; |
| --- | --- |

a)

vėliavos yra baltos spalvos;

| b) | prie kiekvieno penktojo tarpinio nurodomojo plūduro yra įtaisytas ne mažiau kaip dviejų jūrmylių atsispindintis radaro atšvaitas. |
| --- | --- |

b)

prie kiekvieno penktojo tarpinio nurodomojo plūduro yra įtaisytas ne mažiau kaip dviejų jūrmylių atsispindintis radaro atšvaitas.

V SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

15 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2005 m. spalio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 1 d.

Komisijos vardu

Joe BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1954/2003 (OL L 289, 2003 11 7, p. 1).

1

---

PRIEDAS

GALINIO IR TARPINIO NURODOMŲJŲ PLŪDURŲ SAVYBĖS

Image

---

| 2.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/12

---

TARYBOS DIREKTYVA 2005/15/EB

2005 m. vasario 28 d.

iš dalies keičianti Direktyvos 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje IV priedą

EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių (1), ypač į jos 14 straipsnio antros pastraipos d punktą,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Direktyva 2004/102/EB (2) iš dalies keičia Direktyvos 2000/29/EB II, III, IV ir V priedus ir turi būti įgyvendinta valstybėse narėse iki 2005 m. kovo 1 d. |
| --- | --- |

(1)

Direktyva 2004/102/EB (2) iš dalies keičia Direktyvos 2000/29/EB II, III, IV ir V priedus ir turi būti įgyvendinta valstybėse narėse iki 2005 m. kovo 1 d.

| (2) | Direktyva 2004/102/EB pateikia su medžiu ir medienos gaminiais susijusias nuostatas. Padėklams, dėžėms ir paklotams taikomos Bendrijos priemonės atitinka FAO Tarptautinį fitosanitarijos priemonių standartą (ISPM) Nr. 15 dėl „Pakavimo medžiagos iš medienos reguliavimo tarptautinėje prekyboje gairių“, kurį 2002 m. kovo mėnesį priėmė Ketvirtoji laikina fitosanitarijos priemonių komisija (ICPM). |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 2004/102/EB pateikia su medžiu ir medienos gaminiais susijusias nuostatas. Padėklams, dėžėms ir paklotams taikomos Bendrijos priemonės atitinka FAO Tarptautinį fitosanitarijos priemonių standartą (ISPM) Nr. 15 dėl „Pakavimo medžiagos iš medienos reguliavimo tarptautinėje prekyboje gairių“, kurį 2002 m. kovo mėnesį priėmė Ketvirtoji laikina fitosanitarijos priemonių komisija (ICPM).

| (3) | Standarte Nr. 15 nurodoma, kad iš spygliuočių ir nespygliuočių medienos žaliavos pagamintoms pakavimo medžiagoms (taip pat ir tarpikliams) turėtų būti taikomos patvirtintos priemonės – terminis apdorojimas (56 °C temperatūra mažiausiai 30 minučių) arba fumigacija metilbromidu. Taip pat mediena turi būti pažymėta specialiu ženklu, patvirtinančiu, kad jai apdoroti buvo taikomos patvirtintos priemonės. |
| --- | --- |

(3)

Standarte Nr. 15 nurodoma, kad iš spygliuočių ir nespygliuočių medienos žaliavos pagamintoms pakavimo medžiagoms (taip pat ir tarpikliams) turėtų būti taikomos patvirtintos priemonės – terminis apdorojimas (56 °C temperatūra mažiausiai 30 minučių) arba fumigacija metilbromidu. Taip pat mediena turi būti pažymėta specialiu ženklu, patvirtinančiu, kad jai apdoroti buvo taikomos patvirtintos priemonės.

| (4) | Standarte taip pat nurodoma, jog šalys dėl „techninių priežasčių“ gali pareikalauti, kad įvežtos patvirtintomis priemonėmis apdorotos pakavimo medžiagos būtų paruoštos iš nužievintos medienos ir atitinkamai pažymėtos. |
| --- | --- |

(4)

Standarte taip pat nurodoma, jog šalys dėl „techninių priežasčių“ gali pareikalauti, kad įvežtos patvirtintomis priemonėmis apdorotos pakavimo medžiagos būtų paruoštos iš nužievintos medienos ir atitinkamai pažymėtos.

| (5) | Trečiosios šalys paprašė Bendrijos apsvarstyti alternatyvų būdą tam pačiam tikslui pasiekti. Todėl šiuo metu yra tiriami medienos nužievinimo techniniai aspektai, ypač, kaip nužievinimas drauge su kitomis apdorojimo priemonėmis mažina kenkėjų plitimo riziką. |
| --- | --- |

(5)

Trečiosios šalys paprašė Bendrijos apsvarstyti alternatyvų būdą tam pačiam tikslui pasiekti. Todėl šiuo metu yra tiriami medienos nužievinimo techniniai aspektai, ypač, kaip nužievinimas drauge su kitomis apdorojimo priemonėmis mažina kenkėjų plitimo riziką.

| (6) | Kol laukiama šių tyrimų rezultatų, reikėtų atidėti reikalavimo nužievinti medieną taikymą. |
| --- | --- |

(6)

Kol laukiama šių tyrimų rezultatų, reikėtų atidėti reikalavimo nužievinti medieną taikymą.

| (7) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvą 2000/29/EB. |
| --- | --- |

(7)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Direktyvą 2000/29/EB.

| (8) | Augalų sveikatos nuolatinis komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką, |
| --- | --- |

(8)

Augalų sveikatos nuolatinis komitetas nepateikė nuomonės per pirmininko nustatytą laiką,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2000/29/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | IV priedo A dalies I skirsnio 2 punkte dešiniosios skilties pabaigoje pridedama ši pastraipa:
  „Pirmoji įtrauka, pagal kurią pakavimo medžiaga turi būti paruošta iš nužievintos rąsto formos medienos, yra taikoma tik nuo 2006 m. kovo 1 d.“ |
| --- | --- |

1)

IV priedo A dalies I skirsnio 2 punkte dešiniosios skilties pabaigoje pridedama ši pastraipa:

„Pirmoji įtrauka, pagal kurią pakavimo medžiaga turi būti paruošta iš nužievintos rąsto formos medienos, yra taikoma tik nuo 2006 m. kovo 1 d.“

| 2) | IV priedo A dalies I skirsnio 8 punkte dešiniosios skilties pabaigoje pridedama ši pastraipa:
  „Pirmoji punkto a eilutė, pagal kurią pakavimo medžiaga turi būti paruošta iš nužievintos rąsto formos medienos, yra taikoma tik nuo 2006 m. kovo 1 d.“ |
| --- | --- |

2)

IV priedo A dalies I skirsnio 8 punkte dešiniosios skilties pabaigoje pridedama ši pastraipa:

„Pirmoji punkto a eilutė, pagal kurią pakavimo medžiaga turi būti paruošta iš nužievintos rąsto formos medienos, yra taikoma tik nuo 2006 m. kovo 1 d.“

2 straipsnis

1.   Valstybės narės priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2005 m. vasario 28 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos koreliacijos lentelę.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2005 m. kovo 1 d.

Valstybės narės, tvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą, arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja trečią dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 28 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

F. BODEN

---

(1)  OL L 169, 2000 7 10, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2004/102/EB (OL L 309, 2004 10 6, p. 9).

1

(2)  OL L 309, 2004 10 6, p. 9.

2

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

| 2.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/14

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2005 m. vasario 24 d.

iš dalies keičiantis 2000 m. kovo 27 d. Sprendimą dėl įgaliojimų suteikimo Europolo direktoriui pradėti derybas dėl susitarimų su trečiosiomis valstybėmis ir susijusiomis ne ES institucijomis

(2005/169/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Konvencijos dėl Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvencija) (1) 42 straipsnio 2 dalį, 10 straipsnio 4 dalį ir 18 straipsnį,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos aktą, nustatantį taisykles, reglamentuojančias Europolo išorės santykius su trečiosiomis valstybėmis ir susijusiomis ne Europos Sąjungos institucijomis (2), ypač į to akto 2 straipsnį,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos aktą, nustatantį Europolo iš trečiųjų šalių gaunamą informaciją reglamentuojančias taisykles (3), ypač į to akto 2 straipsnį,

atsižvelgdama į 1999 m. kovo 12 d. Tarybos aktą, patvirtinantį taisykles, reglamentuojančias Europolo vykdomą asmens duomenų perdavimą trečiosioms valstybėms ir trečiosioms institucijoms (4), ypač į to akto 2 ir 3 straipsnius,

kadangi:

| (1) | Dėl operatyvinių reikalavimų ir būtinybės Europolo pagalba veiksmingai kovoti su organizuotomis nusikalstamumo formomis, būtina įtraukti Izraelį į trečiųjų valstybių, su kuriomis Europolo direktorius yra įgaliotas pradėti derybas, sąrašą. |
| --- | --- |

(1)

Dėl operatyvinių reikalavimų ir būtinybės Europolo pagalba veiksmingai kovoti su organizuotomis nusikalstamumo formomis, būtina įtraukti Izraelį į trečiųjų valstybių, su kuriomis Europolo direktorius yra įgaliotas pradėti derybas, sąrašą.

| (2) | Dėl to 2000 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimas (5) turėtų būti iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(2)

Dėl to 2000 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimas (5) turėtų būti iš dalies pakeistas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

2000 m. kovo 27 d. Tarybos sprendimas iš dalies keičiamas taip:

| | 2 straipsnio 1 dalies tekste su antrašte „Trečiosios valstybės“ abėcėlės tvarka pateiktas sąrašas papildomas šia valstybe:






  „— | Izraelis“. |
| --- | --- | --- |

2 straipsnio 1 dalies tekste su antrašte „Trečiosios valstybės“ abėcėlės tvarka pateiktas sąrašas papildomas šia valstybe:

„—

Izraelis“.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo priėmimo.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 24 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

N. SCHMIT

---

(1)  OL C 316, 1995 11 27, p. 2.

1

(2)  OL C 26, 1999 1 30, p. 19.

2

(3)  OL C 26, 1999 1 30, p. 17.

3

(4)  OL C 88, 1999 3 30, p. 1.

4

(5)  OL C 106, 2000 4 13, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. gruodžio 2 d. Sprendimu (OL C 317, 2004 12 22, p. 1).

5

---

Komisija

| 2.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/15

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. birželio 16 d.

dėl pagalbos vamzdyno, kuriuo iš Roterdamo per Antverpeną į Ruro sritį būtų gabenamas propilenas, statybai, apie kurią pranešė Belgija, Vokietija ir Nyderlandai

C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)

(pranešta dokumentu Nr. K(2004) 2031)

(tik tekstai vokiečių, prancūzų ir olandų kalbomis yra autentiški)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/170/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas pagal minėtus straipsnius (1) ir atsižvelgusi į šias pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Nuo 2002 m. Komisija neoficialiai konsultavosi su Vokietijos ir Nyderlandų valdžios institucijomis dėl valstybės pagalbos propileno vamzdyno statybai Vokietijoje ir Nyderlanduose. Komisija Vokietijai parašė 2002 m. vasario 13 d., o Vokietija atsakė 2003 m. kovo 27 d. Po to Komisija taip pat neoficialiai konsultavosi su Belgijos institucijomis. Europos naftos ir cheminių produktų gamintojų asociacija (APPE) 2003 m. gegužės 15 d. rašte atsiuntė pranešimą, kuriame išreiškė savo paramą šiam projektui. 2003 liepos 24 d., 2003 rugsėjo 4 d. ir 2003 spalio 16 d. raštuose Vokietijos, Nyderlandų ir Belgijos institucijos pranešė apie jų projekto daliai skiriamą pagalbą. Šie dokumentai atitinkamai buvo užregistruoti numeriais N 355/03, N 400/03 ir N 473/03. |
| --- | --- |

(1)

Nuo 2002 m. Komisija neoficialiai konsultavosi su Vokietijos ir Nyderlandų valdžios institucijomis dėl valstybės pagalbos propileno vamzdyno statybai Vokietijoje ir Nyderlanduose. Komisija Vokietijai parašė 2002 m. vasario 13 d., o Vokietija atsakė 2003 m. kovo 27 d. Po to Komisija taip pat neoficialiai konsultavosi su Belgijos institucijomis. Europos naftos ir cheminių produktų gamintojų asociacija (APPE) 2003 m. gegužės 15 d. rašte atsiuntė pranešimą, kuriame išreiškė savo paramą šiam projektui. 2003 liepos 24 d., 2003 rugsėjo 4 d. ir 2003 spalio 16 d. raštuose Vokietijos, Nyderlandų ir Belgijos institucijos pranešė apie jų projekto daliai skiriamą pagalbą. Šie dokumentai atitinkamai buvo užregistruoti numeriais N 355/03, N 400/03 ir N 473/03.

| (2) | 2003 m. rugpjūčio 27 d. rašte Komisija Vokietijos paprašė suteikti papildomos informacijos; Vokietija ją suteikė 2003 m. spalio 6, 15 ir 28 d. raštuose. |
| --- | --- |

(2)

2003 m. rugpjūčio 27 d. rašte Komisija Vokietijos paprašė suteikti papildomos informacijos; Vokietija ją suteikė 2003 m. spalio 6, 15 ir 28 d. raštuose.

| (3) | 2003 m. lapkričio 11 d. Sprendime K(2003) 4080 Komisija paskelbė, kad pradeda Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl priemonių, apie kurias buvo pranešta. Tą pačią dieną šį sprendimą ji nusiuntė Vokietijai, Nyderlandams ir Belgijai: procedūros buvo užregistruotos atitinkamai numeriais C 67/03, C 68/03 ir C 69/03. Vokietija, Nyderlandai ir Belgija savo pastabas dėl šio sprendimo pateikė 2003 m. gruodžio 12, 18 ir 22 d. raštuose. 2004 m. sausio 23 d. rašte Komisija paprašė suteikti papildomos informacijos, valstybės narės atsakė atitinkamai 2004 m. vasario 20 d. ir 27 d. bei kovo 2 d. raštuose. |
| --- | --- |

(3)

2003 m. lapkričio 11 d. Sprendime K(2003) 4080 Komisija paskelbė, kad pradeda Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą dėl priemonių, apie kurias buvo pranešta. Tą pačią dieną šį sprendimą ji nusiuntė Vokietijai, Nyderlandams ir Belgijai: procedūros buvo užregistruotos atitinkamai numeriais C 67/03, C 68/03 ir C 69/03. Vokietija, Nyderlandai ir Belgija savo pastabas dėl šio sprendimo pateikė 2003 m. gruodžio 12, 18 ir 22 d. raštuose. 2004 m. sausio 23 d. rašte Komisija paprašė suteikti papildomos informacijos, valstybės narės atsakė atitinkamai 2004 m. vasario 20 d. ir 27 d. bei kovo 2 d. raštuose.

| (4) | Komisijos sprendimas buvo paskelbtas 2003 m. gruodžio 24 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Trys suinteresuotos šalys Komisijai pateikė pastabas, kurias ji nusiuntė Vokietijai, Nyderlandams ir Belgijai. Šalys pastabas pakomentavo 2004 m. kovo 5, 29 ir 11 d. raštuose. Galiausiai 2004 m. gegužės 25 d. ir birželio 4 d. raštuose jos atsiuntė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas buvo paskelbtas 2003 m. gruodžio 24 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). Trys suinteresuotos šalys Komisijai pateikė pastabas, kurias ji nusiuntė Vokietijai, Nyderlandams ir Belgijai. Šalys pastabas pakomentavo 2004 m. kovo 5, 29 ir 11 d. raštuose. Galiausiai 2004 m. gegužės 25 d. ir birželio 4 d. raštuose jos atsiuntė papildomos informacijos.

2.   IŠSAMUS SVARSTOMŲ PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

2.1.   Bendra informacija ir pagalbos gavėjai

2.1.1.   Propilenas ir propileno gabenimas

| (5) | Antrinis naftos produktas propilenas naudojamas polimerų, kurie atitinkamai naudojami plastikinėms medžiagoms gaminti, gamybai. Vakarų Europoje 70 % viso pagaminamo propileno kiekio yra šalutiniai etileno gamybos produktai. Taigi gamybos padalinių lokalizaciją dažnai nulemia etileno realizavimo rinka. 2001 m. bendra Europos propileno rinka buvo apie 14,7 milijono tonų propileno, iš jų pusė sunaudojama regione, kurį aptarnaus vamzdynas. Prognozuojama, kad ateinančiais metais propileno rinka išaugs nuo 3,7 iki 4,0 %. Etileno rinka augs kur kas lėčiau – apie 2 %. |
| --- | --- |

(5)

Antrinis naftos produktas propilenas naudojamas polimerų, kurie atitinkamai naudojami plastikinėms medžiagoms gaminti, gamybai. Vakarų Europoje 70 % viso pagaminamo propileno kiekio yra šalutiniai etileno gamybos produktai. Taigi gamybos padalinių lokalizaciją dažnai nulemia etileno realizavimo rinka. 2001 m. bendra Europos propileno rinka buvo apie 14,7 milijono tonų propileno, iš jų pusė sunaudojama regione, kurį aptarnaus vamzdynas. Prognozuojama, kad ateinančiais metais propileno rinka išaugs nuo 3,7 iki 4,0 %. Etileno rinka augs kur kas lėčiau – apie 2 %.

| (6) | Šiuo metu į tris miestus – Roterdamą, Antverpeną ir Kiolną – kiekvienais metais atgabenama apie 550 baržų (kiekvienos iš jų talpa – 1 500 tonų) ir 4 800 skystakrūvių vagonų (kiekvieno iš jų talpa – 50 tonų) propileno. Manoma, kad 2010 m. minėtame regione trūks apie 1,7 milijono tonų propileno. Chemijos sektoriui struktūriškai vystantis, vamzdynu turėtų būti gabenama 2,5 milijono tonų propileno. |
| --- | --- |

(6)

Šiuo metu į tris miestus – Roterdamą, Antverpeną ir Kiolną – kiekvienais metais atgabenama apie 550 baržų (kiekvienos iš jų talpa – 1 500 tonų) ir 4 800 skystakrūvių vagonų (kiekvieno iš jų talpa – 50 tonų) propileno. Manoma, kad 2010 m. minėtame regione trūks apie 1,7 milijono tonų propileno. Chemijos sektoriui struktūriškai vystantis, vamzdynu turėtų būti gabenama 2,5 milijono tonų propileno.

| (7) | Kalbant tik apie gabenimą iš Roterdamo į pietinę Limburgo dalį ir Ruro sritį skaičiai beveik nesiskiria. 1997 m. nugabenta 93,4 milijono tonų/km propileno, iš jų apie 4 milijonus – geležinkeliu, o apie 89,4 milijonų – baržomis. 2010 m. į Ruro sritį iš viso turėtų būti nugabenta apie 1,5 milijono tonų per metus, taigi 750 baržų per metus. Bendras iš Roterdamo į pietinę Limburgo dalį nugabento propileno kiekis turėtų būti apie 180 000 tonų per metus, taigi 900 skystakrūvių vagonų ir 70 baržų. |
| --- | --- |

(7)

Kalbant tik apie gabenimą iš Roterdamo į pietinę Limburgo dalį ir Ruro sritį skaičiai beveik nesiskiria. 1997 m. nugabenta 93,4 milijono tonų/km propileno, iš jų apie 4 milijonus – geležinkeliu, o apie 89,4 milijonų – baržomis. 2010 m. į Ruro sritį iš viso turėtų būti nugabenta apie 1,5 milijono tonų per metus, taigi 750 baržų per metus. Bendras iš Roterdamo į pietinę Limburgo dalį nugabento propileno kiekis turėtų būti apie 180 000 tonų per metus, taigi 900 skystakrūvių vagonų ir 70 baržų.

2.1.2.   Naudos gavėjas

| (8) | Naudos gavėjas – chemijos įmonių konsorciumas European Pipeline Company BV (EPC). Jo pirmtakas yra European Pipeline Development Company (EPDC). Konsorciumo akcininkai – BASF AG, Celanese Chemical Europe GmbH, Shell Nederland Chemie BV, DSM NV, Rütgers Chemicals AG, Sasol Germany GmbH, Veba Oil Refining & Petrochemicals GmbH, Westgas GmbH ir SABIC Europe. Šis konsorciumas turi Nyderlandų kilmės aktyvų, 100 % Belgijos aktyvų valdymo bendrovės EPDC Flanders NV ir 49,9 % Vokietijos aktyvų valdymo bendrovės Propylenpipeline Ruhr GmbH (PRG) (3). Bendrovė Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen (LEG) (4) valdo likusius 50,1 %, bet neturi jokių finansinių įsipareigojimų, išskyrus dalyvavimą bendrovės kapitale. EPC ir Belgijos bei Vokietijos aktyvų valdymo bendrovės kartu įsteigė bendrą įmonę European Pipeline Administration Company (EPAC), kuri bus atsakinga už viso vamzdyno valdymą. |
| --- | --- |

(8)

Naudos gavėjas – chemijos įmonių konsorciumas European Pipeline Company BV (EPC). Jo pirmtakas yra European Pipeline Development Company (EPDC). Konsorciumo akcininkai – BASF AG, Celanese Chemical Europe GmbH, Shell Nederland Chemie BV, DSM NV, Rütgers Chemicals AG, Sasol Germany GmbH, Veba Oil Refining & Petrochemicals GmbH, Westgas GmbH ir SABIC Europe. Šis konsorciumas turi Nyderlandų kilmės aktyvų, 100 % Belgijos aktyvų valdymo bendrovės EPDC Flanders NV ir 49,9 % Vokietijos aktyvų valdymo bendrovės Propylenpipeline Ruhr GmbH (PRG) (3). Bendrovė Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen (LEG) (4) valdo likusius 50,1 %, bet neturi jokių finansinių įsipareigojimų, išskyrus dalyvavimą bendrovės kapitale. EPC ir Belgijos bei Vokietijos aktyvų valdymo bendrovės kartu įsteigė bendrą įmonę European Pipeline Administration Company (EPAC), kuri bus atsakinga už viso vamzdyno valdymą.

2.1.3.   Vamzdyno projektas

| (9) | Šalys praneša apie vamzdyno, kuriuo iš Roterdamo per Antverpeną, Tessenderloo, Geleen ir Kiolną į Oberhauzeną (Ruro sritis) būtų gabenamas propilenas, statybą. Vamzdyno tinklo ilgis bus apie 520 km. Iš devynių dalių susidedantis vamzdynas tiesiamas, kiek tai įmanoma, šalia jau veikiančių etileno vamzdynų. Vokietija praneša tik apie tą dalį, kuri tiesiama nuo Oberhauzeno per Kiolną iki Nyderlandų sienos (Pilot 2), kur ši dalis šiaurinėje Ruro srityje prisijungia prie kitos dalies (Pilot 1). Be investicijų į vamzdyną, Belgijos ir Olandijos uostuose bei Vokietijoje, Duisburge, bus įrengtas naujas sandėliavimo pajėgumas. Kaip yra numatyta 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvoje 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (5), naudos gavėjas vertins viso vamzdyno poveikį aplinkai. |
| --- | --- |

(9)

Šalys praneša apie vamzdyno, kuriuo iš Roterdamo per Antverpeną, Tessenderloo, Geleen ir Kiolną į Oberhauzeną (Ruro sritis) būtų gabenamas propilenas, statybą. Vamzdyno tinklo ilgis bus apie 520 km. Iš devynių dalių susidedantis vamzdynas tiesiamas, kiek tai įmanoma, šalia jau veikiančių etileno vamzdynų. Vokietija praneša tik apie tą dalį, kuri tiesiama nuo Oberhauzeno per Kiolną iki Nyderlandų sienos (Pilot 2), kur ši dalis šiaurinėje Ruro srityje prisijungia prie kitos dalies (Pilot 1). Be investicijų į vamzdyną, Belgijos ir Olandijos uostuose bei Vokietijoje, Duisburge, bus įrengtas naujas sandėliavimo pajėgumas. Kaip yra numatyta 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvoje 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (5), naudos gavėjas vertins viso vamzdyno poveikį aplinkai.

| (10) | Bendros investicinės sąnaudos sudaro 148 500 000 eurų, kaip nurodyta 1 lentelėje (6).
  1 lentelė
  Bendros investicinės sąnaudos






  (milijonais eurų) |
| --- | --- |
| Dalis | Investicinės sąnaudos |
| Vokietija, „Pilot 2“ | 67,134 |
| Nyderlandai | 26,0 |
| Belgija | 55,4 |
| Iš viso | 148,5 |

(10)

Bendros investicinės sąnaudos sudaro 148 500 000 eurų, kaip nurodyta 1 lentelėje (6).

1 lentelė

Bendros investicinės sąnaudos

(milijonais eurų)

Dalis

Investicinės sąnaudos

Vokietija, „Pilot 2“

67,134

Nyderlandai

26,0

Belgija

55,4

Iš viso

148,5

| (11) | Vamzdynas bus valdomas laikantis „trečiųjų asmenų prieigos prie tinklo“ („open access/common carrier“) ir „nedidelio pelno“ principų. Bet kuris suinteresuotas gamintojas ar naudotojas galės nediskriminuojami naudotis vamzdynu. Vamzdyno pajėgumas turėtų būti pakankamas, kad būtų patenkinti per ateinančius 20 metų išaugsiantys poreikiai. Gabenimo mokesčiai bus lygūs visiems naudotojams, nepriklausomai nuo to, ar jie būtų akcininkai, ar ne. Mokesčiai bus nustatyti atsižvelgiant į panaudotų vamzdyno dalių skaičių. |
| --- | --- |

(11)

Vamzdynas bus valdomas laikantis „trečiųjų asmenų prieigos prie tinklo“ („open access/common carrier“) ir „nedidelio pelno“ principų. Bet kuris suinteresuotas gamintojas ar naudotojas galės nediskriminuojami naudotis vamzdynu. Vamzdyno pajėgumas turėtų būti pakankamas, kad būtų patenkinti per ateinančius 20 metų išaugsiantys poreikiai. Gabenimo mokesčiai bus lygūs visiems naudotojams, nepriklausomai nuo to, ar jie būtų akcininkai, ar ne. Mokesčiai bus nustatyti atsižvelgiant į panaudotų vamzdyno dalių skaičių.

| (12) | Mokesčiai nustatomi skaidriai, jie atitiks šiuo metu gabenant geležinkeliu ar vandens keliu taikomus mokesčius. 2006–2008 m. [...] (7). Nebus taikoma kiekybinė nuolaida. Siekiant suderinti mokesčius su kasdien įvykstančiais pokyčiais, kas dveji metai bus atliekami gabenimo rūšių tyrimai. |
| --- | --- |

(12)

Mokesčiai nustatomi skaidriai, jie atitiks šiuo metu gabenant geležinkeliu ar vandens keliu taikomus mokesčius. 2006–2008 m. [...] (7). Nebus taikoma kiekybinė nuolaida. Siekiant suderinti mokesčius su kasdien įvykstančiais pokyčiais, kas dveji metai bus atliekami gabenimo rūšių tyrimai.

| (13) | Pirkdamos darbus ir paslaugas EPAC ir PRG turi laikytis procedūrų, nustatytų viešuosius pirkimus reglamentuojančiuose teisės aktuose Bendrijos ir nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

(13)

Pirkdamos darbus ir paslaugas EPAC ir PRG turi laikytis procedūrų, nustatytų viešuosius pirkimus reglamentuojančiuose teisės aktuose Bendrijos ir nacionaliniu lygmeniu.

2.1.4.   Pagalba

| (14) | Vokietija jos teritorijoje esančiai vamzdyno daliai (Pilot 2) ketina suteikti tiesioginę subsidiją, lygią 80 % deficito, apskaičiuoto lyginant su įprastu pajamingumu (unrentierlichen investiven Kosten), viršutinė riba nustatyta 50 % visų investicinių sąnaudų. Priimtinos sąnaudos – tai investicinės sąnaudos, apimančios projektavimą, statybą ir pirmąjį pripildymą, per pirmuosius penkiolika metų atliekant išskaičiavimą iš pridėtinės vertės, remiantis nustatytų pinigų srautų analize. Pagalbą turėtų sudaryti 18 682 000 eurų. Pagal Vokietijos institucijų perduotą apskaičiavimą 25 metus ši pagalba leis pasiekti 5,6 % vidaus našumo lygį (TRI). |
| --- | --- |

(14)

Vokietija jos teritorijoje esančiai vamzdyno daliai (Pilot 2) ketina suteikti tiesioginę subsidiją, lygią 80 % deficito, apskaičiuoto lyginant su įprastu pajamingumu (unrentierlichen investiven Kosten), viršutinė riba nustatyta 50 % visų investicinių sąnaudų. Priimtinos sąnaudos – tai investicinės sąnaudos, apimančios projektavimą, statybą ir pirmąjį pripildymą, per pirmuosius penkiolika metų atliekant išskaičiavimą iš pridėtinės vertės, remiantis nustatytų pinigų srautų analize. Pagalbą turėtų sudaryti 18 682 000 eurų. Pagal Vokietijos institucijų perduotą apskaičiavimą 25 metus ši pagalba leis pasiekti 5,6 % vidaus našumo lygį (TRI).

| (15) | Nyderlandai ketina suteikti 4 000 000 eurų subsidiją. Ši suma yra būtina norint pasiekti pramoniniams partneriams priimtiną Nyderlandų projekto dalies pajamingumo lygį. Vokietijos ir Nyderlandų pagalba – tai ad hoc priemonės, kurioms netaikoma tiksli tvarka. |
| --- | --- |

(15)

Nyderlandai ketina suteikti 4 000 000 eurų subsidiją. Ši suma yra būtina norint pasiekti pramoniniams partneriams priimtiną Nyderlandų projekto dalies pajamingumo lygį. Vokietijos ir Nyderlandų pagalba – tai ad hoc priemonės, kurioms netaikoma tiksli tvarka.

| (16) | Belgija ketina suteikti tiesioginę 2 919 480 eurų subsidiją ir penkeriems metams atleisti nuo nekilnojamojo turto mokesčio, ši nauda įvertinta 766 000 eurų. Bendros investicinės sąnaudos Belgijoje turėtų sudaryti 55,4 milijono eurų, iš kurių 40 885 000 eurų Belgijos institucijos pripažino priimtinomis. Iš šios sumos buvo išskaičiuotas 16 556 000 eurų apyvartinis pelnas (8), taigi priimtina suma lieka 24 329 000 eurų. Belgijos institucijos mano, kad ši pagalba atitinka Komisijos patvirtintą valstybės pagalbos teikimo tvarką (9). Pagal šią tvarką panašioms investicijoms numatoma suteikti 12 % pagalbą, taigi – 2 919 480 eurų. Sąnaudos, kurioms pagal šią pagalbos teikimo tvarką pagalba negali būti skiriama – tai bendrų tyrimų, žemės pirkimo ir komisinių sąnaudos. |
| --- | --- |

(16)

Belgija ketina suteikti tiesioginę 2 919 480 eurų subsidiją ir penkeriems metams atleisti nuo nekilnojamojo turto mokesčio, ši nauda įvertinta 766 000 eurų. Bendros investicinės sąnaudos Belgijoje turėtų sudaryti 55,4 milijono eurų, iš kurių 40 885 000 eurų Belgijos institucijos pripažino priimtinomis. Iš šios sumos buvo išskaičiuotas 16 556 000 eurų apyvartinis pelnas (8), taigi priimtina suma lieka 24 329 000 eurų. Belgijos institucijos mano, kad ši pagalba atitinka Komisijos patvirtintą valstybės pagalbos teikimo tvarką (9). Pagal šią tvarką panašioms investicijoms numatoma suteikti 12 % pagalbą, taigi – 2 919 480 eurų. Sąnaudos, kurioms pagal šią pagalbos teikimo tvarką pagalba negali būti skiriama – tai bendrų tyrimų, žemės pirkimo ir komisinių sąnaudos.

| (17) | Belgija pranešė apie pagalbą, norėdama užsitikrinti juridinį saugumą ir pateikti Komisijai lentelę, kurioje nurodyta bendra visam investiciniam projektui skiriama suma. |
| --- | --- |

(17)

Belgija pranešė apie pagalbą, norėdama užsitikrinti juridinį saugumą ir pateikti Komisijai lentelę, kurioje nurodyta bendra visam investiciniam projektui skiriama suma.

| (18) | Visos trys valstybės narės pagalbą teikia su sąlyga, kad 25 metus, taigi per ekonominį vamzdyno gyvavimo laiką, bus laikomasi „laisvos prieigos“ ir „nediskriminavimo“ principų. Laikytis šių principų įpareigoja EPMC įstatai, kuriuose punktas, susijęs su šiuo klausimu, iš dalies galės būti keičiamas praėjus 25 metams ir tik visiems akcininkams vieningai pritarus. |
| --- | --- |

(18)

Visos trys valstybės narės pagalbą teikia su sąlyga, kad 25 metus, taigi per ekonominį vamzdyno gyvavimo laiką, bus laikomasi „laisvos prieigos“ ir „nediskriminavimo“ principų. Laikytis šių principų įpareigoja EPMC įstatai, kuriuose punktas, susijęs su šiuo klausimu, iš dalies galės būti keičiamas praėjus 25 metams ir tik visiems akcininkams vieningai pritarus.

| (19) | Šiuo metu yra svarstomas klausimas dėl EIB paskolos, dengiančios iki 30 % bendrų projekto sąnaudų. Akcininkai įneš 8 milijonus nuosavo kapitalo, o likusią sumą finansuos bankai. Akcininkai taip pat turi padengti pirmųjų metų nuostolius – apie 38 milijonus eurų iki 2008 m., sumokėjus palūkanas ir mokesčius, ši suma iš tikrųjų turėtų sudaryti apie 18 milijonų eurų. |
| --- | --- |

(19)

Šiuo metu yra svarstomas klausimas dėl EIB paskolos, dengiančios iki 30 % bendrų projekto sąnaudų. Akcininkai įneš 8 milijonus nuosavo kapitalo, o likusią sumą finansuos bankai. Akcininkai taip pat turi padengti pirmųjų metų nuostolius – apie 38 milijonus eurų iki 2008 m., sumokėjus palūkanas ir mokesčius, ši suma iš tikrųjų turėtų sudaryti apie 18 milijonų eurų.

2.1.5.   Platesnis Europos alkenų naftotiekių tinklas

| (20) | APPE Komisijai pateikė ataskaitą apie platesnį alkenų naftotiekių tinklą, kurio dalis yra svarstomas vamzdyno projektas (10). Šiuo metu Europoje egzistuoja penkios atskiros etileno sistemos, kurios nėra sujungtos į vieną tinklą ir apima tik apie 50 % bendro pajėgumo. Šalia Beniliukso šalių yra sukurta keletas individualių propileno sistemų. Bendras alkenų tinklas įvairias sistemas turėtų sujungti ir išplėsti. Ataskaitoje pateikiami keli žemėlapiai, kuriuose pavaizduoti įvairūs šiuo metu įgyvendinami ar planuojami įgyvendinti vamzdynų statybos projektai, padėsiantys sukurti visą tinklą. |
| --- | --- |

(20)

APPE Komisijai pateikė ataskaitą apie platesnį alkenų naftotiekių tinklą, kurio dalis yra svarstomas vamzdyno projektas (10). Šiuo metu Europoje egzistuoja penkios atskiros etileno sistemos, kurios nėra sujungtos į vieną tinklą ir apima tik apie 50 % bendro pajėgumo. Šalia Beniliukso šalių yra sukurta keletas individualių propileno sistemų. Bendras alkenų tinklas įvairias sistemas turėtų sujungti ir išplėsti. Ataskaitoje pateikiami keli žemėlapiai, kuriuose pavaizduoti įvairūs šiuo metu įgyvendinami ar planuojami įgyvendinti vamzdynų statybos projektai, padėsiantys sukurti visą tinklą.

2.2.   Vokietijos, Nyderlandų ir Belgijos institucijų pagalbos pagrindimas

| (21) | Projektą pagrindžia motyvai, susiję su aplinka, saugiu gabenimu ir pramonės politika. |
| --- | --- |

(21)

Projektą pagrindžia motyvai, susiję su aplinka, saugiu gabenimu ir pramonės politika.

2.2.1.   Nauda aplinkai

| (22) | Propileno gabenimas turėtų sparčiai išaugti, dėl to didėtų spaudimas gabenimo laivu ar sunkvežimiu pajėgumui. Nutiesus vamzdyną toks spaudimas sumažėtų, būtų užkirstas kelias tiekimo nepakankamumui. Vamzdynas taip pat labai sumažintų kamščius keliuose. |
| --- | --- |

(22)

Propileno gabenimas turėtų sparčiai išaugti, dėl to didėtų spaudimas gabenimo laivu ar sunkvežimiu pajėgumui. Nutiesus vamzdyną toks spaudimas sumažėtų, būtų užkirstas kelias tiekimo nepakankamumui. Vamzdynas taip pat labai sumažintų kamščius keliuose.

| (23) | 2 lentelėje pateikiamas išmetamųjų dujų kiekio skirtumas, susidarantis gabenant tradiciniu būdu ir vamzdynu.
  2 lentelė
  Išmetamosios dujos | Vienetai | Geležinkelis | Barža | Iš viso | Vamzdynas | Delta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krovinys | Tekm | 7 100 000 | 158 200 000 | 165 300 000 | 165 300 000 | |
| CO2 | kg/tekm | 312 | 6 960 | 7 237 | 4 496 | 2 741 |
| NOx | kg/tekm | 1,99 | 124 | 126 | 5,12 | 121 |
| CO | kg/tekm | 0,14 | 6,33 | 6,47 | 0,5 | 5,97 |
| VOC | kg/tekm | 0,07 | 6,33 | 6,4 | 0,17 | 6,23 |
| SO2 | kg/tekm | 0,14 | 9,49 | 9,63 | 2,15 | 7,48 |

(23)

2 lentelėje pateikiamas išmetamųjų dujų kiekio skirtumas, susidarantis gabenant tradiciniu būdu ir vamzdynu.

2 lentelė

Išmetamosios dujos

Vienetai

Geležinkelis

Barža

Iš viso

Vamzdynas

Delta

Krovinys

Tekm

7 100 000

158 200 000

165 300 000

165 300 000

CO2

kg/tekm

312

6 960

7 237

4 496

2 741

NOx

kg/tekm

1,99

124

126

5,12

121

CO

kg/tekm

0,14

6,33

6,47

0,5

5,97

VOC

kg/tekm

0,07

6,33

6,4

0,17

6,23

SO2

kg/tekm

0,14

9,49

9,63

2,15

7,48

| (24) | Išmetamųjų dujų kiekis sumažėtų ir dėl to, kad nutiesus vamzdyną būtų atliekamos naujos investicijos į vietoves, kur reikėtų atlikti mažiau alkenų gabenimo operacijų. |
| --- | --- |

(24)

Išmetamųjų dujų kiekis sumažėtų ir dėl to, kad nutiesus vamzdyną būtų atliekamos naujos investicijos į vietoves, kur reikėtų atlikti mažiau alkenų gabenimo operacijų.

2.2.2.   Saugus gabenimas ir kamščiai

| (25) | Nutiesus vamzdyną būtų užtikrintas didesnis gabenimo saugumas. Propilenas priklauso tai klasei medžiagų, kuri kelia didžiausią pavojų. Neturint vamzdyno, dėl augančios rinkos daug daugiau propileno būtų gabenama naudojant kitas gabenimo rūšis, padidėtų ir su tuo susijusių problemų dėl saugumo ir kamščių. |
| --- | --- |

(25)

Nutiesus vamzdyną būtų užtikrintas didesnis gabenimo saugumas. Propilenas priklauso tai klasei medžiagų, kuri kelia didžiausią pavojų. Neturint vamzdyno, dėl augančios rinkos daug daugiau propileno būtų gabenama naudojant kitas gabenimo rūšis, padidėtų ir su tuo susijusių problemų dėl saugumo ir kamščių.

| (26) | Nyderlanduose ypač nerimaujama dėl gabenimo barža ir geležinkeliu. Plėtojant gabenimą geležinkeliu, kiltų daugiau problemų dėl saugumo, kurį reikėtų užtikrinti visą kelio atkarpą, taip pat problemų perkraunant propileną. Tuo tarpu nutiesus vamzdyną toks pavojus sumažėtų, pirmiausia dėl to, kad stotyse būtų atliekama mažiau būtinų operacijų, sumažėtų ir operacijų perkraunant propileną. Viena iš pavojingiausių vietų gabenant geležinkeliu iš Roterdamo į Geleen yra Venlo stotis. Siekiant išspręsti šią problemą, reikėtų planuoti keisti maršrutą, o tai apytiksliai kainuotų 134 milijonus eurų. Nutiesus vamzdyną tokios būtinybės nebeliktų. |
| --- | --- |

(26)

Nyderlanduose ypač nerimaujama dėl gabenimo barža ir geležinkeliu. Plėtojant gabenimą geležinkeliu, kiltų daugiau problemų dėl saugumo, kurį reikėtų užtikrinti visą kelio atkarpą, taip pat problemų perkraunant propileną. Tuo tarpu nutiesus vamzdyną toks pavojus sumažėtų, pirmiausia dėl to, kad stotyse būtų atliekama mažiau būtinų operacijų, sumažėtų ir operacijų perkraunant propileną. Viena iš pavojingiausių vietų gabenant geležinkeliu iš Roterdamo į Geleen yra Venlo stotis. Siekiant išspręsti šią problemą, reikėtų planuoti keisti maršrutą, o tai apytiksliai kainuotų 134 milijonus eurų. Nutiesus vamzdyną tokios būtinybės nebeliktų.

| (27) | Nyderlandai nusprendė skirti 12 % subsidiją, kad artimiausiu laiku būtų gauta socialinė nauda (saugus gabenimas, išmetamųjų dujų ir triukšmo sumažėjimas). |
| --- | --- |

(27)

Nyderlandai nusprendė skirti 12 % subsidiją, kad artimiausiu laiku būtų gauta socialinė nauda (saugus gabenimas, išmetamųjų dujų ir triukšmo sumažėjimas).

2.2.3.   Pramonės politika ir su užimtumu susiję argumentai

| (28) | Vamzdynas būtų strategiškai svarbus chemijos pramonės gyvybingumui atitinkamame regione užtikrinti. 1998 m. atlikti tyrimai parodė, kad pagrindinis konkurencingumą varžantis veiksnys yra tinkamos infrastruktūros nebuvimas. Jungtinėse Valstijose, kur tinklas yra labai išvystytas, padėtis visiškai kita. Nutiesus vamzdyną gabenimo operacijos labai palengvėtų, nes vamzdyne būtų kaupiamas propilenas ir visi naudotojai turėtų tiesioginę ir greitą prieigą. Klientai būtų labiau užtikrinti ir dėl to, kad propileno tiekimas nesutriks – nekils pavojaus gamybai sutrikti įrenginiuose, kuriuose vykdomas krekingas vandens garais. |
| --- | --- |

(28)

Vamzdynas būtų strategiškai svarbus chemijos pramonės gyvybingumui atitinkamame regione užtikrinti. 1998 m. atlikti tyrimai parodė, kad pagrindinis konkurencingumą varžantis veiksnys yra tinkamos infrastruktūros nebuvimas. Jungtinėse Valstijose, kur tinklas yra labai išvystytas, padėtis visiškai kita. Nutiesus vamzdyną gabenimo operacijos labai palengvėtų, nes vamzdyne būtų kaupiamas propilenas ir visi naudotojai turėtų tiesioginę ir greitą prieigą. Klientai būtų labiau užtikrinti ir dėl to, kad propileno tiekimas nesutriks – nekils pavojaus gamybai sutrikti įrenginiuose, kuriuose vykdomas krekingas vandens garais.

| (29) | 1999 m. cheminių žaliavų pramonėje Vokietijos Emscher-Lippe regione dirbo 5 233 žmonės. Apie 1 906 darbo vietos buvo tiesiogiai labai susijusios su produktų gamyba iš propileno: 1 506 darbo vietos žaliavų pramonėje, 400 – plastikinių medžiagų perdirbimo pramonėje. Nenutiesus propileno vamzdyno, būtų išnaudojama ne daugiau kaip 50 % regiono potencialo. Buvo atlikta ekspertizė ir įvertintas darbo vietų skaičius Emscher-Lippe regione nenutiesus vamzdyno ir jeigu toks vamzdynas būtų nutiestas. Įgyvendinus projektą, žaliavų pramonėje iki 2010 m. būtų sukurtos 658 darbo vietos, neskaitant padidėjusių galimybių atsirasti didesniam užimtumui. Integruotoje chemijos pramonėje būtų sukurtos 2 697 darbo vietos. Bendrai užimtumas bet kokiu atveju sumažėtų, bet nutiesus vamzdyną toks mažėjimas būtų lėtesnis. |
| --- | --- |

(29)

1999 m. cheminių žaliavų pramonėje Vokietijos Emscher-Lippe regione dirbo 5 233 žmonės. Apie 1 906 darbo vietos buvo tiesiogiai labai susijusios su produktų gamyba iš propileno: 1 506 darbo vietos žaliavų pramonėje, 400 – plastikinių medžiagų perdirbimo pramonėje. Nenutiesus propileno vamzdyno, būtų išnaudojama ne daugiau kaip 50 % regiono potencialo. Buvo atlikta ekspertizė ir įvertintas darbo vietų skaičius Emscher-Lippe regione nenutiesus vamzdyno ir jeigu toks vamzdynas būtų nutiestas. Įgyvendinus projektą, žaliavų pramonėje iki 2010 m. būtų sukurtos 658 darbo vietos, neskaitant padidėjusių galimybių atsirasti didesniam užimtumui. Integruotoje chemijos pramonėje būtų sukurtos 2 697 darbo vietos. Bendrai užimtumas bet kokiu atveju sumažėtų, bet nutiesus vamzdyną toks mažėjimas būtų lėtesnis.

| (30) | 2002 m. pietinėje Limburgo dalyje chemijos pramonėje dirbo 9 740 žmonių. Nuo 500 iki 550 šių darbuotojų dirba propileno gamybos ir antrinių propileno produktų gamybos bei perdirbimo pramonėje pietinėje Limburgo dalyje. |
| --- | --- |

(30)

2002 m. pietinėje Limburgo dalyje chemijos pramonėje dirbo 9 740 žmonių. Nuo 500 iki 550 šių darbuotojų dirba propileno gamybos ir antrinių propileno produktų gamybos bei perdirbimo pramonėje pietinėje Limburgo dalyje.

3.   MOTYVAI PRADĖTI SUTARTIES 88 STRAIPSNIO 2 DALYJE NUMATYTĄ PROCEDŪRĄ

| (31) | Sprendime pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą Komisija paaiškino, dėl kokių priežasčių svarstomos priemonės turėtų būti laikomos valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, ir išreiškė tam tikras abejones, kad priemonės yra suderinamos su minėta sutartimi. Iš tikrųjų pagalba nebūtų skiriama pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (11) (toliau – gairės dėl pagalbos aplinkai), pagal gaires dėl valstybės regioninės pagalbos (12) nei pagal kitas gaires ar Komisijos nustatytus pagrindus. Be to, šis projektas skiriasi nuo kitų transporto infrastruktūrinių projektų, kuriems Komisija leido teikti pagalbą. Komisija, atsižvelgdama į bendrus, vertinant valstybės pagalbą taikomus kriterijus, pažymėjo, jog kyla neaiškumų dėl to, kokia yra bendra reikalinga suma ir pagalbos proporcingumas. Kai kurie šiuo metu veikiantys vamzdynai visi buvo finansuojami iš privačių lėšų. Be to, skiriasi taip pat ir pagalbos dydis įvairioms projekto dalims – pagalba yra palyginti didelė pirmiausia Vokietijoje tiesiamai vamzdyno daliai. Komisijai kilo kai kurių faktinių klausimų, susijusių su spėjimais, padarytais remiantis pajamingumo apskaičiavimais. Galiausiai Komisija iškėlė klausimą, ar konkurencija tarp tiesiogiai projekte dalyvaujančių chemijos įmonių ir kitų chemijos sektoriaus bei susijusių pramonių įmonių ir konkurencija tarp šio regiono bei kitų Bendrijos regionų chemijos pramonės nebus netinkamai iškraipoma. |
| --- | --- |

(31)

Sprendime pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą procedūrą Komisija paaiškino, dėl kokių priežasčių svarstomos priemonės turėtų būti laikomos valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, ir išreiškė tam tikras abejones, kad priemonės yra suderinamos su minėta sutartimi. Iš tikrųjų pagalba nebūtų skiriama pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai (11) (toliau – gairės dėl pagalbos aplinkai), pagal gaires dėl valstybės regioninės pagalbos (12) nei pagal kitas gaires ar Komisijos nustatytus pagrindus. Be to, šis projektas skiriasi nuo kitų transporto infrastruktūrinių projektų, kuriems Komisija leido teikti pagalbą. Komisija, atsižvelgdama į bendrus, vertinant valstybės pagalbą taikomus kriterijus, pažymėjo, jog kyla neaiškumų dėl to, kokia yra bendra reikalinga suma ir pagalbos proporcingumas. Kai kurie šiuo metu veikiantys vamzdynai visi buvo finansuojami iš privačių lėšų. Be to, skiriasi taip pat ir pagalbos dydis įvairioms projekto dalims – pagalba yra palyginti didelė pirmiausia Vokietijoje tiesiamai vamzdyno daliai. Komisijai kilo kai kurių faktinių klausimų, susijusių su spėjimais, padarytais remiantis pajamingumo apskaičiavimais. Galiausiai Komisija iškėlė klausimą, ar konkurencija tarp tiesiogiai projekte dalyvaujančių chemijos įmonių ir kitų chemijos sektoriaus bei susijusių pramonių įmonių ir konkurencija tarp šio regiono bei kitų Bendrijos regionų chemijos pramonės nebus netinkamai iškraipoma.

4.   SUINTERESUOTŲ ŠALIŲ PASTABOS

| (32) | Komisija gavo Deutsche Bahn ir dviejų konkuruojančių chemijos pramonės įmonių pastabas. |
| --- | --- |

(32)

Komisija gavo Deutsche Bahn ir dviejų konkuruojančių chemijos pramonės įmonių pastabas.

| (33) | Deutsche Bahn patvirtino Komisijos teiginius ir mano, kad pagalba pažeidžia jos interesus, nes propileno gabenimas vamzdynu išstums gabenimą geležinkeliu, ir dėl to ji patirs apie 13 milijonų eurų apyvartinių nuostolių per metus. Naujų apyvartinių nuostolių įmonė patirtų, jei Vokietijos pietuose įsisteigę propileno gamintojai nutrauktų tiekimo sutartis su Ruro srities vartotojais. Deutsche Bahn pateikė keletą pavyzdžių, kai nutiesus vamzdyną įmonės patyrė apyvartinių nuostolių. |
| --- | --- |

(33)

Deutsche Bahn patvirtino Komisijos teiginius ir mano, kad pagalba pažeidžia jos interesus, nes propileno gabenimas vamzdynu išstums gabenimą geležinkeliu, ir dėl to ji patirs apie 13 milijonų eurų apyvartinių nuostolių per metus. Naujų apyvartinių nuostolių įmonė patirtų, jei Vokietijos pietuose įsisteigę propileno gamintojai nutrauktų tiekimo sutartis su Ruro srities vartotojais. Deutsche Bahn pateikė keletą pavyzdžių, kai nutiesus vamzdyną įmonės patyrė apyvartinių nuostolių.

| (34) | Pirmoji konkuruojanti įmonė pritaria alkenų gabenimui skirtų vamzdynų infrastruktūros plėtrai Europoje, bet nėra įsitikinusi, jog šiam projektui suteikiama pagalba yra pagrįsta. Pirmiausia, vamzdynu bus gabenami tik „polimeriniai“ produktai, o ne cheminiai ar „perdirbti“ produktai, kuriuose propileno kiekis yra mažesnis. Polimeriniai produktai sudaro tik 60 % rinkos. Kad galėtų naudotis nauju vamzdynu, cheminių produktų gamintojai turės investuoti daug lėšų, norėdami savo gaminius perorientuoti į polimerinę kokybę. Antra, mažo chemijos pramonės konkurencingumo Europoje negalima grįsti vamzdynų tinklo nebuvimu, nes naudojant vamzdyną mokesčiai bus tokie patys kaip ir naudojant kitas gabenimo rūšis. Vamzdynas sudarys konkurenciją kitoms gabenimo rūšims, o pagalba iškraipys konkurenciją su tomis įmonėmis, kurios jau dabar daug investuoja į vietas, molus ir t. t. Trečia, jau įrodyta gabenimo baržomis ar geležinkeliu nauda aplinkai. Ketvirta, nutiesus vamzdyną gali būti pradėta investuoti nebe į Beniliukso šalių pakrantes, o, pavyzdžiui, į Vokietiją. |
| --- | --- |

(34)

Pirmoji konkuruojanti įmonė pritaria alkenų gabenimui skirtų vamzdynų infrastruktūros plėtrai Europoje, bet nėra įsitikinusi, jog šiam projektui suteikiama pagalba yra pagrįsta. Pirmiausia, vamzdynu bus gabenami tik „polimeriniai“ produktai, o ne cheminiai ar „perdirbti“ produktai, kuriuose propileno kiekis yra mažesnis. Polimeriniai produktai sudaro tik 60 % rinkos. Kad galėtų naudotis nauju vamzdynu, cheminių produktų gamintojai turės investuoti daug lėšų, norėdami savo gaminius perorientuoti į polimerinę kokybę. Antra, mažo chemijos pramonės konkurencingumo Europoje negalima grįsti vamzdynų tinklo nebuvimu, nes naudojant vamzdyną mokesčiai bus tokie patys kaip ir naudojant kitas gabenimo rūšis. Vamzdynas sudarys konkurenciją kitoms gabenimo rūšims, o pagalba iškraipys konkurenciją su tomis įmonėmis, kurios jau dabar daug investuoja į vietas, molus ir t. t. Trečia, jau įrodyta gabenimo baržomis ar geležinkeliu nauda aplinkai. Ketvirta, nutiesus vamzdyną gali būti pradėta investuoti nebe į Beniliukso šalių pakrantes, o, pavyzdžiui, į Vokietiją.

| (35) | Antroji konkuruojanti įmonė pritaria tam, kad lengvos naftos gabenimas vamzdynais naudingas veiksmingumo ir saugumo požiūriu ir kad išvystyta infrastruktūra skatina investicijas bei darbo vietų kūrimą tuose regionuose, per kuriuos bus nutiestas vamzdynas. Tačiau ji pažymi, kad šiuo metu iš vakarų į rytus gabenamo propileno kiekis nėra toks didelis, kad būtų galima investuoti į šį vamzdyno statybos projektą. Kad pagalbą būtų galima pagrįsti, kiekviename labiausiai nutolusiame regione turėtų būti sunaudojamas didesnis propileno kiekis: Nyderlandų Limburgo provincijoje ir toje Vokietijos dalyje, per kurią bus nutiestas vamzdynas, turėtų padidėti propileno naudojimas, o šalia pakrančių esančiuose regionuose turėtų padidėti gamyba. Tačiau SABIC paskelbė apie krekingo įrenginių prėtrą Nyderlandų Limburgo provincijoje, dėl to propileno, gabenamo iš Antverpeno, Roterdamo ir Amsterdamo (ARA regionas) į rytuose esančią vamzdyno dalį, apimtis sumažėtų. Neinvestuojant į propileno gamybą ARA regione, vamzdynas nebūtų pakankamai panaudojamas. |
| --- | --- |

(35)

Antroji konkuruojanti įmonė pritaria tam, kad lengvos naftos gabenimas vamzdynais naudingas veiksmingumo ir saugumo požiūriu ir kad išvystyta infrastruktūra skatina investicijas bei darbo vietų kūrimą tuose regionuose, per kuriuos bus nutiestas vamzdynas. Tačiau ji pažymi, kad šiuo metu iš vakarų į rytus gabenamo propileno kiekis nėra toks didelis, kad būtų galima investuoti į šį vamzdyno statybos projektą. Kad pagalbą būtų galima pagrįsti, kiekviename labiausiai nutolusiame regione turėtų būti sunaudojamas didesnis propileno kiekis: Nyderlandų Limburgo provincijoje ir toje Vokietijos dalyje, per kurią bus nutiestas vamzdynas, turėtų padidėti propileno naudojimas, o šalia pakrančių esančiuose regionuose turėtų padidėti gamyba. Tačiau SABIC paskelbė apie krekingo įrenginių prėtrą Nyderlandų Limburgo provincijoje, dėl to propileno, gabenamo iš Antverpeno, Roterdamo ir Amsterdamo (ARA regionas) į rytuose esančią vamzdyno dalį, apimtis sumažėtų. Neinvestuojant į propileno gamybą ARA regione, vamzdynas nebūtų pakankamai panaudojamas.

5.   VOKIETIJOS, NYDERLANDŲ IR BELGIJOS PASTABOS

5.1.   Bendros trijų valstybių narių pastabos

| (36) | Visos trys valstybės narės patvirtina, jog projektą įgyvendinti yra svarbu dėl priežasčių, susijusių su aplinka, saugiu gabenimu ir pramone. Jos pabrėžia, kad vamzdynas bus eksploatuojamas laikantis „laisvos prieigos“, nediskriminavimo ir „bendro gabentojo“ principų. |
| --- | --- |

(36)

Visos trys valstybės narės patvirtina, jog projektą įgyvendinti yra svarbu dėl priežasčių, susijusių su aplinka, saugiu gabenimu ir pramone. Jos pabrėžia, kad vamzdynas bus eksploatuojamas laikantis „laisvos prieigos“, nediskriminavimo ir „bendro gabentojo“ principų.

| (37) | Konkurso, kuriame būtų atrinkti naudos gavėjai, nebuvo galima surengti, nes kai kurios naftos ir chemijos pramonės bendrovės tiesiogiai dalyvavo projekte kaip tam tikrų jau veikiančių vamzdynų dalių savininkės. Be to, tokia procedūra nebūtų buvusi ekonomiška. Šiuo atveju teiginys dėl konkurencijos iškraipymo netaikomas, nes prie konsorciumo gali prisijungti visos bendrovės. |
| --- | --- |

(37)

Konkurso, kuriame būtų atrinkti naudos gavėjai, nebuvo galima surengti, nes kai kurios naftos ir chemijos pramonės bendrovės tiesiogiai dalyvavo projekte kaip tam tikrų jau veikiančių vamzdynų dalių savininkės. Be to, tokia procedūra nebūtų buvusi ekonomiška. Šiuo atveju teiginys dėl konkurencijos iškraipymo netaikomas, nes prie konsorciumo gali prisijungti visos bendrovės.

5.2.   Vokietijos pastabos

| (38) | Vokietija teigia, kad viešoji pagalba nėra valstybės pagalba, nes ji nesuteikia atrankos būdu gaunamos naudos. Vamzdynas turi būti laikomas transporto infrastruktūra panašiai kaip kiti tokio tipo projektai – tai atitiktų ankstesnius Komisijos sprendimus (13). Projektas buvo parengtas atsižvelgiant į ekologines ir pramonines priežastis, o pagalba nėra vien tik atsakas į privačią iniciatyvą. Be to, priimant sprendimą paremti projektą buvo atsižvelgta į tai, kad valdžios institucijos finansuoja kitas transporto rūšis – gabenimą vandens keliu ir geležinkeliu. |
| --- | --- |

(38)

Vokietija teigia, kad viešoji pagalba nėra valstybės pagalba, nes ji nesuteikia atrankos būdu gaunamos naudos. Vamzdynas turi būti laikomas transporto infrastruktūra panašiai kaip kiti tokio tipo projektai – tai atitiktų ankstesnius Komisijos sprendimus (13). Projektas buvo parengtas atsižvelgiant į ekologines ir pramonines priežastis, o pagalba nėra vien tik atsakas į privačią iniciatyvą. Be to, priimant sprendimą paremti projektą buvo atsižvelgta į tai, kad valdžios institucijos finansuoja kitas transporto rūšis – gabenimą vandens keliu ir geležinkeliu.

| (39) | Vokietija taip pat mano, kad šio projekto tikslas – propileno gabenimą organizuoti įvairiais būdais. Dėl to svarstoma priemonė patektų į Sutarties 73 straipsnio taikymo sritį. |
| --- | --- |

(39)

Vokietija taip pat mano, kad šio projekto tikslas – propileno gabenimą organizuoti įvairiais būdais. Dėl to svarstoma priemonė patektų į Sutarties 73 straipsnio taikymo sritį.

| (40) | Suteikus pagalbą, Vokietijoje projekto vidaus našumas pasiektų 5,6 %. Didesnio našumo gauti nebūtų galima: jeigu per pirmuosius 15 metų pajamos viršytų prognozes, iš naudos gavėjo būtų išskaičiuojama atitinkama suma. Vokietija pabrėžia, kad projekte tiesiogiai dalyvaujančios įmonės negauna neproporcingos naudos, nes visi potencialūs naudotojai galės naudotis įrenginiu nediskriminacinėmis sąlygomis. Be to, net ir tos įmonės, kurios veikia kitose ekonomikos šakose, gali prisijungti prie konsorciumo. Praėjus 15 metų įmonė ir toliau lieka vamzdyno savininkė, bet iš to ji negauna jokios naudos. |
| --- | --- |

(40)

Suteikus pagalbą, Vokietijoje projekto vidaus našumas pasiektų 5,6 %. Didesnio našumo gauti nebūtų galima: jeigu per pirmuosius 15 metų pajamos viršytų prognozes, iš naudos gavėjo būtų išskaičiuojama atitinkama suma. Vokietija pabrėžia, kad projekte tiesiogiai dalyvaujančios įmonės negauna neproporcingos naudos, nes visi potencialūs naudotojai galės naudotis įrenginiu nediskriminacinėmis sąlygomis. Be to, net ir tos įmonės, kurios veikia kitose ekonomikos šakose, gali prisijungti prie konsorciumo. Praėjus 15 metų įmonė ir toliau lieka vamzdyno savininkė, bet iš to ji negauna jokios naudos.

| (41) | Atsižvelgiant į tai, jog vamzdynas yra Europos tinklo dalis, konkurencija kitų Bendrijos regionų chemijos pramonėje nebus iškraipoma. |
| --- | --- |

(41)

Atsižvelgiant į tai, jog vamzdynas yra Europos tinklo dalis, konkurencija kitų Bendrijos regionų chemijos pramonėje nebus iškraipoma.

5.3.   Nyderlandų pastabos

| (42) | Nyderlandai pažymi, kad 1990 m. šiaurės vakarų Europoje etileno ir propileno gamybos pramonė, iki tol daugiau eksportavusi nei importavusi, dėl stiprios konkurencijos, ypač iš Azijos šalių, pradėjo daugiau importuoti nei eksportuoti. Šiuo metu šiaurės vakarų Europos etileno ir propileno rinka yra uždara, nes nėra pakankamai nepriklausomų gabenimo, sandėliavimo ir perkrovimo įmonių. Įgyvendinus projektą, kuriam suteikiama pagalba, sektoriaus rinka privalėtų tapti atvira. Nyderlandai pateikė žemėlapį, kuriame kaip pavyzdžiai sužymėtos visos Europos pakrančių vietos, iš kurių į vamzdyną pastoviai ar laikinai galima tiekti propileną. |
| --- | --- |

(42)

Nyderlandai pažymi, kad 1990 m. šiaurės vakarų Europoje etileno ir propileno gamybos pramonė, iki tol daugiau eksportavusi nei importavusi, dėl stiprios konkurencijos, ypač iš Azijos šalių, pradėjo daugiau importuoti nei eksportuoti. Šiuo metu šiaurės vakarų Europos etileno ir propileno rinka yra uždara, nes nėra pakankamai nepriklausomų gabenimo, sandėliavimo ir perkrovimo įmonių. Įgyvendinus projektą, kuriam suteikiama pagalba, sektoriaus rinka privalėtų tapti atvira. Nyderlandai pateikė žemėlapį, kuriame kaip pavyzdžiai sužymėtos visos Europos pakrančių vietos, iš kurių į vamzdyną pastoviai ar laikinai galima tiekti propileną.

| (43) | Nyderlandai primena, kad šalis apskaičiuoja 12 % bendrovei skiriamų subsidijų vidaus našumo lygį. Be to, ji apskaičiuoja projekto vidaus našumo lygį (6,19 %) ir pažymi, kad konkuruojančių gabenimo rūšių našumo lygis taip pat yra nedidelis: priklausomai nuo gabenimo rūšies, jį sudaro 1–8 %. Nyderlandai taip pat mano, jog pagalba galėtų būti laikoma suderinama remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktu, nes šis projektas yra svarbus bendriems Europos interesams. |
| --- | --- |

(43)

Nyderlandai primena, kad šalis apskaičiuoja 12 % bendrovei skiriamų subsidijų vidaus našumo lygį. Be to, ji apskaičiuoja projekto vidaus našumo lygį (6,19 %) ir pažymi, kad konkuruojančių gabenimo rūšių našumo lygis taip pat yra nedidelis: priklausomai nuo gabenimo rūšies, jį sudaro 1–8 %. Nyderlandai taip pat mano, jog pagalba galėtų būti laikoma suderinama remiantis Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punktu, nes šis projektas yra svarbus bendriems Europos interesams.

5.4.   Belgijos pastabos

| (44) | Prie bendrų pastabų Belgija priduria, jog pagalbai, apie kurią ji pranešė, taikoma Komisijos patvirtinta tvarka; Komisijos požiūris, kad gairės dėl pagalbos aplinkai šiai pagalbai netaikomos, neatitinka ankstesnio jos vertinimo, pateikto dėl Belgijos pagalbos teikimo tvarkos taikymo. |
| --- | --- |

(44)

Prie bendrų pastabų Belgija priduria, jog pagalbai, apie kurią ji pranešė, taikoma Komisijos patvirtinta tvarka; Komisijos požiūris, kad gairės dėl pagalbos aplinkai šiai pagalbai netaikomos, neatitinka ankstesnio jos vertinimo, pateikto dėl Belgijos pagalbos teikimo tvarkos taikymo.

5.5.   Suinteresuotų šalių pastabų komentarai

| (45) | Komentuodamos Deutsche Bahn pastabas trys valstybės narės pabrėžia, kad subsidijos bus naudojamos tik vamzdynų infrastruktūrai, o ne gabenimui, o mokesčiai bus nustatyti atsižvelgiant į konkuruojančių gabenimo rūšių taikomus mokesčius. Mokesčiai bus skaidrūs ir nediskriminuojantys. Propileno naudotojų, kurie jau investavo į gabenimo vandens keliu ar geležinkeliu infrastruktūrą, padėtis nepabloginama, nes už prisijungimą prie vamzdyno atsako patys naudotojai. Be to, dauguma reikalingų investicijų į gabenimą vandens keliu ar geležinkeliu yra susijusios ne tik su propileno gabenimu, bet ir su kitų suskystintų dujų gabenimu. Galiausiai Deutsche Bahn turi galimybę dalyvauti EPDC. Deutsche Bahn gali būti naudingas sėkmingas vamzdyno projekto įgyvendinimas, nes projektas suteikia galimybę propileną gabenti į šalies gilumą. |
| --- | --- |

(45)

Komentuodamos Deutsche Bahn pastabas trys valstybės narės pabrėžia, kad subsidijos bus naudojamos tik vamzdynų infrastruktūrai, o ne gabenimui, o mokesčiai bus nustatyti atsižvelgiant į konkuruojančių gabenimo rūšių taikomus mokesčius. Mokesčiai bus skaidrūs ir nediskriminuojantys. Propileno naudotojų, kurie jau investavo į gabenimo vandens keliu ar geležinkeliu infrastruktūrą, padėtis nepabloginama, nes už prisijungimą prie vamzdyno atsako patys naudotojai. Be to, dauguma reikalingų investicijų į gabenimą vandens keliu ar geležinkeliu yra susijusios ne tik su propileno gabenimu, bet ir su kitų suskystintų dujų gabenimu. Galiausiai Deutsche Bahn turi galimybę dalyvauti EPDC. Deutsche Bahn gali būti naudingas sėkmingas vamzdyno projekto įgyvendinimas, nes projektas suteikia galimybę propileną gabenti į šalies gilumą.

| (46) | Dėl pirmosios konkuruojančios įmonės pastabų trys valstybės narės pažymi, kad polimerinis propilenas yra vienintelis, kuris naudojamas įvairiose srityse. Perdirbtas propilenas chemijoje naudojamas labai retai, nes proceso metu išsiskiria didelis propano kiekis, kurį reikia apdoroti; beje, yra labai nedaug gamintojų, užsiimančių cheminiais ir perdirbtais produktais. Naudojant naujus chemijos gamybos būdus pastebima tendencija polimerinio propileno naudoti daugiau. Klausimas dėl sudėties buvo išsamiai apsvarstytas Šiaurės Reino–Vestfalijos žemės ekonomikos reikalų ministerijos įsteigtoje darbo grupėje. Galiausiai vamzdynas atveria bendrą Europos propileno rinką. |
| --- | --- |

(46)

Dėl pirmosios konkuruojančios įmonės pastabų trys valstybės narės pažymi, kad polimerinis propilenas yra vienintelis, kuris naudojamas įvairiose srityse. Perdirbtas propilenas chemijoje naudojamas labai retai, nes proceso metu išsiskiria didelis propano kiekis, kurį reikia apdoroti; beje, yra labai nedaug gamintojų, užsiimančių cheminiais ir perdirbtais produktais. Naudojant naujus chemijos gamybos būdus pastebima tendencija polimerinio propileno naudoti daugiau. Klausimas dėl sudėties buvo išsamiai apsvarstytas Šiaurės Reino–Vestfalijos žemės ekonomikos reikalų ministerijos įsteigtoje darbo grupėje. Galiausiai vamzdynas atveria bendrą Europos propileno rinką.

| (47) | Dėl antrosios konkuruojančios įmonės pastabų trys valstybės narės pažymi, kad iš visų dalyvių ir nepriklausomų ekspertų pateiktų prognozių matyti, jog propileno paklausa ateinančiais dešimtmečiais neproporcingai augs. Taigi problema labiau susijusi su poreikiu išvengti tiekimo nepakankamumo esant dabartiniam gabenimo rūšių pajėgumui. Propilenas, gaminamas krekingo įrenginiuose, į kuriuos planuoja investuoti SABIC, buvo įtrauktas apskaičiuojant vamzdyno pajamingumą. Tokios investicijos šiuo metu yra planuojamos, bet vamzdyno ekonomiškumui poveikio jos neturės. Galiausiai, jei SABIC įgyvendins savo projektą, Geleen vietovėje vamzdynas bus dar reikalingesnis, kad operacijos būtų įgyvendinamos lanksčiai atsiradus nenumatytų gamybos ar vartojimo sutrikimų. Be to, krekingo įrenginiai šiuo metu išplečiami Terneuzen; jie pradėjo veikti 2002 m. ir vartotojams iš Antverpeno į Roterdamą tiekiama 300 kte. Vamzdynas atveria visiškai naujas investicijų perspektyvas propileno naudotojams, nepriklausomai nuo to, kur būtų įsisteigę tiekėjai. Be to, šiuo metu veikiantys vamzdynai priklauso tik nedideliam skaičiui stambių įmonių. |
| --- | --- |

(47)

Dėl antrosios konkuruojančios įmonės pastabų trys valstybės narės pažymi, kad iš visų dalyvių ir nepriklausomų ekspertų pateiktų prognozių matyti, jog propileno paklausa ateinančiais dešimtmečiais neproporcingai augs. Taigi problema labiau susijusi su poreikiu išvengti tiekimo nepakankamumo esant dabartiniam gabenimo rūšių pajėgumui. Propilenas, gaminamas krekingo įrenginiuose, į kuriuos planuoja investuoti SABIC, buvo įtrauktas apskaičiuojant vamzdyno pajamingumą. Tokios investicijos šiuo metu yra planuojamos, bet vamzdyno ekonomiškumui poveikio jos neturės. Galiausiai, jei SABIC įgyvendins savo projektą, Geleen vietovėje vamzdynas bus dar reikalingesnis, kad operacijos būtų įgyvendinamos lanksčiai atsiradus nenumatytų gamybos ar vartojimo sutrikimų. Be to, krekingo įrenginiai šiuo metu išplečiami Terneuzen; jie pradėjo veikti 2002 m. ir vartotojams iš Antverpeno į Roterdamą tiekiama 300 kte. Vamzdynas atveria visiškai naujas investicijų perspektyvas propileno naudotojams, nepriklausomai nuo to, kur būtų įsisteigę tiekėjai. Be to, šiuo metu veikiantys vamzdynai priklauso tik nedideliam skaičiui stambių įmonių.

6.   ĮVERTINIMAS

6.1.   Pagalbos buvimas pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį

| (48) | Valstybės skiriamas finansavimas transporto infrastruktūrų statybai ar valdymui ne visada turi būti laikomas pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Tačiau, jei infrastruktūrą valdanti įstaiga vykdo ekonominę veiklą, gaunančiajam pagalbą galėtų būti suteikta konkurencinė nauda. Ir EPC, ir jos akcininkai vykdo ekonominę veiklą. Šiuo atžvilgiu ši byla yra labai susijusi su byla dėl naftotiekio Atėnuose lėktuvų degalams (14). Suteikus valstybės subsidijas, konsorciumas galės pastatyti ir 25 metus eksploatuoti įrenginį, nepatirdamas visų sąnaudų. Reikėtų pažymėti, kad:






  a) | suinteresuotos valstybės neskelbė atviro konkurso dėl vamzdyno statybos ir eksploatavimo. Atitinkamos institucijos atsakė vien tik į privačią iniciatyvą; |
| --- | --- | --- |

(48)

Valstybės skiriamas finansavimas transporto infrastruktūrų statybai ar valdymui ne visada turi būti laikomas pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Tačiau, jei infrastruktūrą valdanti įstaiga vykdo ekonominę veiklą, gaunančiajam pagalbą galėtų būti suteikta konkurencinė nauda. Ir EPC, ir jos akcininkai vykdo ekonominę veiklą. Šiuo atžvilgiu ši byla yra labai susijusi su byla dėl naftotiekio Atėnuose lėktuvų degalams (14). Suteikus valstybės subsidijas, konsorciumas galės pastatyti ir 25 metus eksploatuoti įrenginį, nepatirdamas visų sąnaudų. Reikėtų pažymėti, kad:

a)

suinteresuotos valstybės neskelbė atviro konkurso dėl vamzdyno statybos ir eksploatavimo. Atitinkamos institucijos atsakė vien tik į privačią iniciatyvą;

| b) | vamzdyno skola apmokama 25 metus, o nustatytos pagalbos teikimo sąlygos taikomos 15 arba 25 metus, bet galiausiai vamzdynas liks aktyvų valdymo bendrovių nuosavybė; |
| --- | --- |

b)

vamzdyno skola apmokama 25 metus, o nustatytos pagalbos teikimo sąlygos taikomos 15 arba 25 metus, bet galiausiai vamzdynas liks aktyvų valdymo bendrovių nuosavybė;

| c) | iš esmės bet kuri bendrovė gali dalyvauti vamzdyno bendrovėje, bet praktiškai tik propileno ir etileno gamintojai joje dalyvauja tiesiogiai; |
| --- | --- |

c)

iš esmės bet kuri bendrovė gali dalyvauti vamzdyno bendrovėje, bet praktiškai tik propileno ir etileno gamintojai joje dalyvauja tiesiogiai;

| d) | bendrovė turi veikti laikydamasi „nedidelio pelno principo“. Suteikus pagalbą, Vokietijoje nutiestos vamzdyno dalies vidaus našumo lygis pasieks 5,6 %. Tačiau nustatant mokesčius turi būti atsižvelgiama į mokesčių, kuriuos taiko konkuruojančių gabenimo rūšių įmonės, pasikeitimus. Taigi negali būti atmesta galimybė, kad našumo lygis bus didesnis. |
| --- | --- |

d)

bendrovė turi veikti laikydamasi „nedidelio pelno principo“. Suteikus pagalbą, Vokietijoje nutiestos vamzdyno dalies vidaus našumo lygis pasieks 5,6 %. Tačiau nustatant mokesčius turi būti atsižvelgiama į mokesčių, kuriuos taiko konkuruojančių gabenimo rūšių įmonės, pasikeitimus. Taigi negali būti atmesta galimybė, kad našumo lygis bus didesnis.

| (49) | Dėl šių priežasčių EPC gauna atrankinę naudą kitų įmonių, kurios būtų galėjusios dalyvauti šiame projekte, atžvilgiu ir konkuruojančių įmonių, teikiančių alternatyvias transporto paslaugas, atžvilgiu. Taigi šiuo atveju valstybė skiria subsidijas privačiai iniciatyvai. Pagalba, be abejo, darys poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Iš jos naudą gaunančios įmonės yra stambios chemijos įmonės, kurios visos aktyviai veikia pasaulinėje rinkoje. Be to, projektas susijęs su gabenimu tarp trijų suinteresuotų valstybių narių. |
| --- | --- |

(49)

Dėl šių priežasčių EPC gauna atrankinę naudą kitų įmonių, kurios būtų galėjusios dalyvauti šiame projekte, atžvilgiu ir konkuruojančių įmonių, teikiančių alternatyvias transporto paslaugas, atžvilgiu. Taigi šiuo atveju valstybė skiria subsidijas privačiai iniciatyvai. Pagalba, be abejo, darys poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. Iš jos naudą gaunančios įmonės yra stambios chemijos įmonės, kurios visos aktyviai veikia pasaulinėje rinkoje. Be to, projektas susijęs su gabenimu tarp trijų suinteresuotų valstybių narių.

| (50) | Vokietija, Nyderlandai ir Belgija įgyvendino Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje numatytą įpareigojimą pranešti apie pagalbą. Komisija pažymi, kad bendros investicinės sąnaudos yra didesnės už 25 milijonus eurų ir kad visa pagalbos suma viršija bendrą 5 milijonų eurų subsidijų ekvivalentą. Dėl to, net jei Belgijos suteikiamai pagalbai būtų taikoma patvirtinta pagalbos teikimo tvarka, galioja įpareigojimas pranešti apie pagalbą, kaip yra numatyta gairių dėl pagalbos aplinkai 76 punkte. |
| --- | --- |

(50)

Vokietija, Nyderlandai ir Belgija įgyvendino Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje numatytą įpareigojimą pranešti apie pagalbą. Komisija pažymi, kad bendros investicinės sąnaudos yra didesnės už 25 milijonus eurų ir kad visa pagalbos suma viršija bendrą 5 milijonų eurų subsidijų ekvivalentą. Dėl to, net jei Belgijos suteikiamai pagalbai būtų taikoma patvirtinta pagalbos teikimo tvarka, galioja įpareigojimas pranešti apie pagalbą, kaip yra numatyta gairių dėl pagalbos aplinkai 76 punkte.

6.2.   Svarstomos pagalbos suderinamumas

| (51) | Pagalba suteikiama transporto veiklai skatinti. Propileno gabenimas vamzdynu negali būti laikomas šio produkto gamybos proceso pritaikymu; tai yra atskira paslauga. Iš tikrųjų yra nustatyta, kad vamzdyną statys naujos juridinės įstaigos, įkurtos turint vieną tikslą – teikti propileno gabenimo paslaugas. Nors EPC akcininkai gamina ir perdirba propileną, nauja veikla pirmiausia sudaro konkurenciją transporto rinkoje. |
| --- | --- |

(51)

Pagalba suteikiama transporto veiklai skatinti. Propileno gabenimas vamzdynu negali būti laikomas šio produkto gamybos proceso pritaikymu; tai yra atskira paslauga. Iš tikrųjų yra nustatyta, kad vamzdyną statys naujos juridinės įstaigos, įkurtos turint vieną tikslą – teikti propileno gabenimo paslaugas. Nors EPC akcininkai gamina ir perdirba propileną, nauja veikla pirmiausia sudaro konkurenciją transporto rinkoje.

| (52) | Taisyklės, reglamentuojančios transportui skirtoje Sutarties antraštinėje dalyje nurodytos valstybės pagalbos suderinamumą, netaikomos. Kaip yra numatyta Sutarties 73 straipsnyje, pagalba yra suderinama su Sutartimi, jei ji skirta transporto koordinavimo reikmėms. Tačiau 80 Sutarties straipsnyje minėtos antraštinės dalies nuostatos apribojamos, nurodant, kad „šios antraštinės dalies nuostatos taikomos geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių transportui“. Taigi 73 straipsnis šioms investicijoms netaikomas. |
| --- | --- |

(52)

Taisyklės, reglamentuojančios transportui skirtoje Sutarties antraštinėje dalyje nurodytos valstybės pagalbos suderinamumą, netaikomos. Kaip yra numatyta Sutarties 73 straipsnyje, pagalba yra suderinama su Sutartimi, jei ji skirta transporto koordinavimo reikmėms. Tačiau 80 Sutarties straipsnyje minėtos antraštinės dalies nuostatos apribojamos, nurodant, kad „šios antraštinės dalies nuostatos taikomos geležinkelių, kelių ir vidaus vandens kelių transportui“. Taigi 73 straipsnis šioms investicijoms netaikomas.

| (53) | Nepaisant to, kad pagalba padarys įvairiapusį palankų poveikį, nė viena suderinamumą su bendrąja rinka reglamentuojanti taisyklė, kurią Komisija nagrinėjo remdamasi 87 straipsnio 2 ir 3 dalimis, netaikoma. Tik nedidelė investicijų dalis tenka regionams, kuriems pagalba gali būti teikiama, o atitinkamoms institucijoms pagal gaires dėl valstybės regioninės pagalbos leidimas nebuvo duotas. Šiuo atveju netaikomos ir gairės dėl pagalbos aplinkai. Gabenant vamzdynu aplinka teršiama mažiau nei naudojant kitus konkuruojančių įmonių siūlomus gabenimo būdus, net ir gabenant geležinkeliu ar vandens keliu. Taigi aplinka teršiama daug mažiau. Tačiau Komisija paprastai neleidžia suteikti investicinės pagalbos, kai tarša sumažinama pagalbos gavėjų konkurentų sąskaita. Komisija valstybės pagalbą laiko suderinamą labiau tais atvejais, jeigu naudos gavėjas sumažina jo keliamą taršą. |
| --- | --- |

(53)

Nepaisant to, kad pagalba padarys įvairiapusį palankų poveikį, nė viena suderinamumą su bendrąja rinka reglamentuojanti taisyklė, kurią Komisija nagrinėjo remdamasi 87 straipsnio 2 ir 3 dalimis, netaikoma. Tik nedidelė investicijų dalis tenka regionams, kuriems pagalba gali būti teikiama, o atitinkamoms institucijoms pagal gaires dėl valstybės regioninės pagalbos leidimas nebuvo duotas. Šiuo atveju netaikomos ir gairės dėl pagalbos aplinkai. Gabenant vamzdynu aplinka teršiama mažiau nei naudojant kitus konkuruojančių įmonių siūlomus gabenimo būdus, net ir gabenant geležinkeliu ar vandens keliu. Taigi aplinka teršiama daug mažiau. Tačiau Komisija paprastai neleidžia suteikti investicinės pagalbos, kai tarša sumažinama pagalbos gavėjų konkurentų sąskaita. Komisija valstybės pagalbą laiko suderinamą labiau tais atvejais, jeigu naudos gavėjas sumažina jo keliamą taršą.

| (54) | Todėl Komisija priemonę vertino remdamasi tiesiogiai Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu. Kaip numatyta šiame punkte, suderinama su bendrąja rinka gali būti laikoma pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Vamzdyno naudojimas, dalį propileno gabenant ne geležinkeliu, keliu ar vandens keliu, o vamzdynu, yra ekonominės veiklos rūšis. |
| --- | --- |

(54)

Todėl Komisija priemonę vertino remdamasi tiesiogiai Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktu. Kaip numatyta šiame punkte, suderinama su bendrąja rinka gali būti laikoma pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Vamzdyno naudojimas, dalį propileno gabenant ne geležinkeliu, keliu ar vandens keliu, o vamzdynu, yra ekonominės veiklos rūšis.

| (55) | Transporto infrastruktūros srityje Komisija jau yra davusi sutikimą teikti pagalbą, jeigu dėl rinkos bendrovė negalėtų naudotis viešojo transporto infrastruktūra, kurios reikia darniam mobilumui užtikrinti (15). Komisija pritarė, kad pagalba, dengianti iki 50 % bendrų projekto sąnaudų, gali būti suteikta įrenginiams, kuriais nediskriminacinėmis sąlygomis naudotųsi visi esami ar galimi eksploatuotojai. Gabenimas vamzdynu, kaip ir kitų transporto infrastruktūros projektų, nurodytų 38 punkte, atveju, sumažina išmetamųjų dujų kiekį ir yra saugesnis nei kiti gabenimo būdai. Naudojant šį būdą taip pat sumažėja kamščiai. Be to, Komisija sutinka su Nyderlandų, Belgijos ir Vokietijos institucijomis, kad be naudos aplinkai ir pramonei šis projektas taip pat yra strategiškai svarbus suinteresuotų regionų chemijos pramonei. Projektas bus pelningas ir kitų Bendrijos regionų, kuriuose propileno pasiūla viršija paklausą, propileno gamintojams, nes jie galės lengviau parduoti savo gaminius. Procedūros metu nė viena kituose bendrosios rinkos regionuose veikianti konkuruojanti įmonė nepaneigė, kad toks teigiamas poveikis bus. |
| --- | --- |

(55)

Transporto infrastruktūros srityje Komisija jau yra davusi sutikimą teikti pagalbą, jeigu dėl rinkos bendrovė negalėtų naudotis viešojo transporto infrastruktūra, kurios reikia darniam mobilumui užtikrinti (15). Komisija pritarė, kad pagalba, dengianti iki 50 % bendrų projekto sąnaudų, gali būti suteikta įrenginiams, kuriais nediskriminacinėmis sąlygomis naudotųsi visi esami ar galimi eksploatuotojai. Gabenimas vamzdynu, kaip ir kitų transporto infrastruktūros projektų, nurodytų 38 punkte, atveju, sumažina išmetamųjų dujų kiekį ir yra saugesnis nei kiti gabenimo būdai. Naudojant šį būdą taip pat sumažėja kamščiai. Be to, Komisija sutinka su Nyderlandų, Belgijos ir Vokietijos institucijomis, kad be naudos aplinkai ir pramonei šis projektas taip pat yra strategiškai svarbus suinteresuotų regionų chemijos pramonei. Projektas bus pelningas ir kitų Bendrijos regionų, kuriuose propileno pasiūla viršija paklausą, propileno gamintojams, nes jie galės lengviau parduoti savo gaminius. Procedūros metu nė viena kituose bendrosios rinkos regionuose veikianti konkuruojanti įmonė nepaneigė, kad toks teigiamas poveikis bus.

| (56) | Konkurencijos iškraipymas propileno rinkoje apribojamas, nes vamzdynu galės naudotis visos konkuruojančios įmonės. Tokių nuostatų bus laikomasi 25 metus – kol bus dengiamos vamzdyno skolos; vamzdyno pajėgumas turėtų būti pakankamas, kad būtų išvengta tiekimo nepakankamumo per ateinančius 20 metų. |
| --- | --- |

(56)

Konkurencijos iškraipymas propileno rinkoje apribojamas, nes vamzdynu galės naudotis visos konkuruojančios įmonės. Tokių nuostatų bus laikomasi 25 metus – kol bus dengiamos vamzdyno skolos; vamzdyno pajėgumas turėtų būti pakankamas, kad būtų išvengta tiekimo nepakankamumo per ateinančius 20 metų.

| (57) | Pagalba, apie kurią pranešta, gali būti laikoma proporcinga tikslams ir reikalinga. Nesuteikus jos, pelnas iš investicijų būtų per mažas, o projektas nebūtų įgyvendintas. Pažymėtina, kad subsidijos nėra didesnės už tas, kurių reikia įprastiniam šioms įmonėms vidaus našumo lygiui (TRI) pasiekti. Šiuo atveju turėtų būti skaičiuojamas viso projekto TRI (įskaitant „Pilot 1“), o ne skirtingų dalių TRI, nes šios dalys neatsiejamai susijusios viena su kita. Investuoti į vieną dalį neinvestuojant į kitą būtų nelogiška. Jeigu būtų nutiesta tik vamzdyno dalis, būtų gabenama mažiau propileno nei numatyta, o pasiektas TRI mažesnis, sumažėtų ir nauda aplinkai, gabenimo saugumui bei pramonei. Apskaičiuotas viso projekto TRI 25 metams sudaro 6,19 %, bet 15 metų TRI siekia tik 2,75 %. Neskyrus subsidijų, TRI būtų 3,80 % ir – 0,24 %. Šie pagal apskaičiavimus padaryti spėjimai yra realistiški ir pagrįsti, net ir remiantis susijusiomis suinteresuotų šalių pastabomis. Žemesniu už įprastą tokios rūšies projektui našumo lygį ar prilygstančiu jam gali būti laikomas net 6,19 % TRI. Kitų Europos naftos ir chemijos vamzdynų vidaus našumo lygis sumokėjus mokesčius yra 9–13 % per 25 m. Jungtinėse Valstijose veikiančių panašių sistemų TRI yra šiek tiek didesnis – 11–15 %. Elektros jėgainės ir kiti panašaus tipo įrenginiai per trumpesnį laiką, pavyzdžiui, 15 metų, pasiekia 10–13 % vidaus našumo lygį. Prognozuojama, kad chemijos pramonėje naujų cheminių įrenginių našumo lygis bus didesnis nei 15 %, nors pastebima mažėjimo tendencija (9–15 %) priklausomai nuo įrenginių tipo ir mokesčių tvarkos. Be to, apskaičiuotas TRI yra didesnis nei vidutinis gabenant geležinkeliu gaunamas našumas (1–3 %), ir našumas, gaunamas naudojant įvairias gabenimo keliu rūšis (3–4 %), bet prilygsta našumui, gaunamam cheminius produktus gabenant vandens keliu (7–8 %). |
| --- | --- |

(57)

Pagalba, apie kurią pranešta, gali būti laikoma proporcinga tikslams ir reikalinga. Nesuteikus jos, pelnas iš investicijų būtų per mažas, o projektas nebūtų įgyvendintas. Pažymėtina, kad subsidijos nėra didesnės už tas, kurių reikia įprastiniam šioms įmonėms vidaus našumo lygiui (TRI) pasiekti. Šiuo atveju turėtų būti skaičiuojamas viso projekto TRI (įskaitant „Pilot 1“), o ne skirtingų dalių TRI, nes šios dalys neatsiejamai susijusios viena su kita. Investuoti į vieną dalį neinvestuojant į kitą būtų nelogiška. Jeigu būtų nutiesta tik vamzdyno dalis, būtų gabenama mažiau propileno nei numatyta, o pasiektas TRI mažesnis, sumažėtų ir nauda aplinkai, gabenimo saugumui bei pramonei. Apskaičiuotas viso projekto TRI 25 metams sudaro 6,19 %, bet 15 metų TRI siekia tik 2,75 %. Neskyrus subsidijų, TRI būtų 3,80 % ir – 0,24 %. Šie pagal apskaičiavimus padaryti spėjimai yra realistiški ir pagrįsti, net ir remiantis susijusiomis suinteresuotų šalių pastabomis. Žemesniu už įprastą tokios rūšies projektui našumo lygį ar prilygstančiu jam gali būti laikomas net 6,19 % TRI. Kitų Europos naftos ir chemijos vamzdynų vidaus našumo lygis sumokėjus mokesčius yra 9–13 % per 25 m. Jungtinėse Valstijose veikiančių panašių sistemų TRI yra šiek tiek didesnis – 11–15 %. Elektros jėgainės ir kiti panašaus tipo įrenginiai per trumpesnį laiką, pavyzdžiui, 15 metų, pasiekia 10–13 % vidaus našumo lygį. Prognozuojama, kad chemijos pramonėje naujų cheminių įrenginių našumo lygis bus didesnis nei 15 %, nors pastebima mažėjimo tendencija (9–15 %) priklausomai nuo įrenginių tipo ir mokesčių tvarkos. Be to, apskaičiuotas TRI yra didesnis nei vidutinis gabenant geležinkeliu gaunamas našumas (1–3 %), ir našumas, gaunamas naudojant įvairias gabenimo keliu rūšis (3–4 %), bet prilygsta našumui, gaunamam cheminius produktus gabenant vandens keliu (7–8 %).

| (58) | Konkurencijos tarp įmonių, kurios tiesiogiai dalyvauja projekte, ir kitų chemijos įmonių bei kitų susijusių sektorių iškraipymas ribojamas. Pirmiausia, vamzdynu naudosis daugelis įmonių, ne vien tik tos, kurios dalyvauja konsorciume. Daug propileno bus panaudojama integruotose chemijos pramonės vietovėse, kur antrinius produktus į kitus gamybos procesus čia pat integruoja kitos įmonės, įskaitant MVĮ. Antra, bet kuri bendrovė nediskriminacinėmis sąlygomis gali prisijungti prie konsorciumo. Dalyvaujančioms įmonėms taikomos tokios pačios sąlygos, taigi viena ar kelios sektoriaus įmonės didžiausios naudos negauna. Kadangi bus laikomasi „nedidelio pelno“ principo ir principo dėl mokesčių – mokesčiai nustatomi taip, kad būtų galima tik konkuruoti su kitomis gabenimo rūšimis, pramonei nauda daugiau suteikiama ne dėl piniginės naudos, o dėl to, kad atsiranda galimybė propileną naudoti lanksčiai ir greitai. |
| --- | --- |

(58)

Konkurencijos tarp įmonių, kurios tiesiogiai dalyvauja projekte, ir kitų chemijos įmonių bei kitų susijusių sektorių iškraipymas ribojamas. Pirmiausia, vamzdynu naudosis daugelis įmonių, ne vien tik tos, kurios dalyvauja konsorciume. Daug propileno bus panaudojama integruotose chemijos pramonės vietovėse, kur antrinius produktus į kitus gamybos procesus čia pat integruoja kitos įmonės, įskaitant MVĮ. Antra, bet kuri bendrovė nediskriminacinėmis sąlygomis gali prisijungti prie konsorciumo. Dalyvaujančioms įmonėms taikomos tokios pačios sąlygos, taigi viena ar kelios sektoriaus įmonės didžiausios naudos negauna. Kadangi bus laikomasi „nedidelio pelno“ principo ir principo dėl mokesčių – mokesčiai nustatomi taip, kad būtų galima tik konkuruoti su kitomis gabenimo rūšimis, pramonei nauda daugiau suteikiama ne dėl piniginės naudos, o dėl to, kad atsiranda galimybė propileną naudoti lanksčiai ir greitai.

| (59) | Iš tikrųjų gamintojams, užsiimantiems ne tokio švaraus propileno kaip polimerinis propilenas gamyba, vamzdynas gali neduoti daug naudos. Tačiau vamzdyno naudojimą tam tikru mastu riboja bet kurios normos, o tos normos, kurios buvo pasirinktos, užtikrina, kad vamzdynas būtų naudojamas kuo plačiau. Nutiesus vamzdyną, konkurencija tarp gamintojų propileno kokybės požiūriu tam tikru mastu gali sumažėti, bet šis reiškinys turėtų būti ribotas, nes dėl techninių priežasčių dauguma chemijos įmonių turės naudoti polimerinį, o ne žemesnės kokybės, propileną. Bet kokiu atveju, nutiesus vamzdyną kitos kokybės propileno gabenimas geležinkeliu ir vandens keliu nebus varžomas. Teigiamą poveikį konkurencijai, kurį galima laikyti pačiu svarbiausiu, padarys tai, kad propilenas bus tiekiamas lanksčiau, taip pat bus nustatyti polimerinio propileno standartai, o dėl to norintiems pakeisti tiekėjus naudotojams bus lengviau tą padaryti. |
| --- | --- |

(59)

Iš tikrųjų gamintojams, užsiimantiems ne tokio švaraus propileno kaip polimerinis propilenas gamyba, vamzdynas gali neduoti daug naudos. Tačiau vamzdyno naudojimą tam tikru mastu riboja bet kurios normos, o tos normos, kurios buvo pasirinktos, užtikrina, kad vamzdynas būtų naudojamas kuo plačiau. Nutiesus vamzdyną, konkurencija tarp gamintojų propileno kokybės požiūriu tam tikru mastu gali sumažėti, bet šis reiškinys turėtų būti ribotas, nes dėl techninių priežasčių dauguma chemijos įmonių turės naudoti polimerinį, o ne žemesnės kokybės, propileną. Bet kokiu atveju, nutiesus vamzdyną kitos kokybės propileno gabenimas geležinkeliu ir vandens keliu nebus varžomas. Teigiamą poveikį konkurencijai, kurį galima laikyti pačiu svarbiausiu, padarys tai, kad propilenas bus tiekiamas lanksčiau, taip pat bus nustatyti polimerinio propileno standartai, o dėl to norintiems pakeisti tiekėjus naudotojams bus lengviau tą padaryti.

| (60) | Remdamasi Bendrijos gairių dėl pagalbos aplinkai 29 punktu, Komisija gali duoti leidimą, kad investicinė pagalba, leidžianti įmonėms viršyti konkurencijai taikomus Bendrijos standartus ne daugiau kaip 30 % bendrų leistinų investicinių sąnaudų, būtų suteikta. Nors minėtos gairės svarstomoms investicijoms netaikomos, Komisija pažymi, jog tokių Bendrijos standartų, kurie įpareigotų dalyvaujančias įmones šias investicijas įgyvendinti, nėra. Bendras pagalbos dydis, įskaitant ir „Pilot 1“ suteiktą pagalbą, yra mažesnis nei 30 %. Tačiau, atsižvelgiant į kai kuriuos veiksnius, šis projektas išsiskiria iš 38 punkte nurodytų transporto infrastruktūros projektų ir dėl to šiuo atveju didesnė pagalba nebūtų priimtina. Ankstesni sprendimai buvo priimti projektų, susijusių su gabenimo geležinkeliu ir vandens keliu infrastruktūromis, pakeičiant gabenimą sunkiasvorėmis mašinomis, atveju, o ne gabenimo vamzdynu, pakeičiančio gabenimą geležinkeliu ir vandens keliu, atveju. Be to, vamzdynas yra gabenimo ilgu nuotoliu infrastruktūra, jis nėra vien tik įrenginys konkrečioje vietoje ar tam tikroje apibrėžtoje trasos atkarpoje. Pažymėtina dar ir tai, kad infrastruktūra gali būti naudojama tik propilenui, o ne kitiems produktams, gabenti. Be to, vamzdyno eksploatuotojai tuo pačiu metu juo ir naudosis. Nors nauda pirmiausia bus gaunama ne dėl to, kad sumažės gabenimo sąnaudos, o dėl to, kad propilenas bus tiekiamas lanksčiau, bet kokiu atveju jiems tai bus labai naudinga. Dėl visų šių priežasčių bendras pagalbos dydis laikytinas tinkamu. |
| --- | --- |

(60)

Remdamasi Bendrijos gairių dėl pagalbos aplinkai 29 punktu, Komisija gali duoti leidimą, kad investicinė pagalba, leidžianti įmonėms viršyti konkurencijai taikomus Bendrijos standartus ne daugiau kaip 30 % bendrų leistinų investicinių sąnaudų, būtų suteikta. Nors minėtos gairės svarstomoms investicijoms netaikomos, Komisija pažymi, jog tokių Bendrijos standartų, kurie įpareigotų dalyvaujančias įmones šias investicijas įgyvendinti, nėra. Bendras pagalbos dydis, įskaitant ir „Pilot 1“ suteiktą pagalbą, yra mažesnis nei 30 %. Tačiau, atsižvelgiant į kai kuriuos veiksnius, šis projektas išsiskiria iš 38 punkte nurodytų transporto infrastruktūros projektų ir dėl to šiuo atveju didesnė pagalba nebūtų priimtina. Ankstesni sprendimai buvo priimti projektų, susijusių su gabenimo geležinkeliu ir vandens keliu infrastruktūromis, pakeičiant gabenimą sunkiasvorėmis mašinomis, atveju, o ne gabenimo vamzdynu, pakeičiančio gabenimą geležinkeliu ir vandens keliu, atveju. Be to, vamzdynas yra gabenimo ilgu nuotoliu infrastruktūra, jis nėra vien tik įrenginys konkrečioje vietoje ar tam tikroje apibrėžtoje trasos atkarpoje. Pažymėtina dar ir tai, kad infrastruktūra gali būti naudojama tik propilenui, o ne kitiems produktams, gabenti. Be to, vamzdyno eksploatuotojai tuo pačiu metu juo ir naudosis. Nors nauda pirmiausia bus gaunama ne dėl to, kad sumažės gabenimo sąnaudos, o dėl to, kad propilenas bus tiekiamas lanksčiau, bet kokiu atveju jiems tai bus labai naudinga. Dėl visų šių priežasčių bendras pagalbos dydis laikytinas tinkamu.

| (61) | Kaip teigia Deutsche Bahn, nutiesus vamzdyną bus iškraipyta konkurencija gabenimo vandens keliu ir geležinkeliu atžvilgiu. Komisija mano, kad įgyvendinant panašaus pobūdžio projektus konkurencija paprastai būna iškraipoma, bet kitose transporto infrastruktūrų bylose panašius iškraipymus ji leido, nes manė, kad projektų nauda didesnė už konkurencijos iškraipymo žalą. Atsižvelgdama į visus išdėstytus argumentus, Komisija nusprendė, kad konkurencijos iškraipymas yra priimtinas palyginti su nauda, kurią suteikia projektas, ir atitinkamai daro išvadą, jog konkurencijos iškraipymas dėl suteiktos pagalbos, apie kurią pranešta, nėra neteisėtas. |
| --- | --- |

(61)

Kaip teigia Deutsche Bahn, nutiesus vamzdyną bus iškraipyta konkurencija gabenimo vandens keliu ir geležinkeliu atžvilgiu. Komisija mano, kad įgyvendinant panašaus pobūdžio projektus konkurencija paprastai būna iškraipoma, bet kitose transporto infrastruktūrų bylose panašius iškraipymus ji leido, nes manė, kad projektų nauda didesnė už konkurencijos iškraipymo žalą. Atsižvelgdama į visus išdėstytus argumentus, Komisija nusprendė, kad konkurencijos iškraipymas yra priimtinas palyginti su nauda, kurią suteikia projektas, ir atitinkamai daro išvadą, jog konkurencijos iškraipymas dėl suteiktos pagalbos, apie kurią pranešta, nėra neteisėtas.

7.   IŠVADOS

| (62) | 3 685 480 eurų, 18 682 000 eurų ir 4 000 000 eurų ir pagalba vamzdyno, kuriuo iš Roterdamo per Antverpeną į Ruro sritį būtų gabenamas propilenas, statybai, apie kurią pranešė Vokietija, Nyderlandai ir Belgija, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(62)

3 685 480 eurų, 18 682 000 eurų ir 4 000 000 eurų ir pagalba vamzdyno, kuriuo iš Roterdamo per Antverpeną į Ruro sritį būtų gabenamas propilenas, statybai, apie kurią pranešė Vokietija, Nyderlandai ir Belgija, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį.

| (63) | Ši pagalba yra suderinama su bendrąja rinka, atsižvelgiant į šiuos elementus: sumažėja išmetamųjų dujų kiekis ir kamščiai, projektas padidina saugumą; projektas svarbus suinteresuotų regionų chemijos pramonei; konkurencijos iškraipymas ribojamas laikantis „nedidelio pelno“, nediskriminavimo ir „trečiųjų asmenų prieigos prie tinklo“ („open access/common carrier“) principų, taip pat ribojamas dėl to, kad pagalbos dydis neleidžia pasiekti didesnio nei įprastas našumo lygio, |
| --- | --- |

(63)

Ši pagalba yra suderinama su bendrąja rinka, atsižvelgiant į šiuos elementus: sumažėja išmetamųjų dujų kiekis ir kamščiai, projektas padidina saugumą; projektas svarbus suinteresuotų regionų chemijos pramonei; konkurencijos iškraipymas ribojamas laikantis „nedidelio pelno“, nediskriminavimo ir „trečiųjų asmenų prieigos prie tinklo“ („open access/common carrier“) principų, taip pat ribojamas dėl to, kad pagalbos dydis neleidžia pasiekti didesnio nei įprastas našumo lygio,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

3 685 480 eurų, 18 682 000 eurų ir 4 000 000 eurų pagalba vamzdyno, kuriuo iš Roterdamo per Antverpeną į Ruro sritį būtų gabenamas propilenas, statybai, apie kurią pranešė Belgija, Vokietija ir Nyderlandai, yra suderinama su bendrąja rinka.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei, Vokietijos Federacinei Respublikai ir Nyderlandų Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2004 m. birželio 16 d.

Komisijos vardu

Mario MONTI

Komisijos narys

---

(1)  OL C 315, 2003 12 24, p. 7.

1

(2)  Žr. 1 išnašą.

2

(3)  Aktyvai priklauso ribotos atsakomybės bendrovėms EPDC NL CV, EPDC BE CV ir PRG GmbH & CoKG, kurių akcininkės atitinkamai yra EPDC NL BV, EPDC BE BV ir PRG GmbH.

3

(4)  Šiaurės Reino–Vestfalijos žemė turi 68,15 % LEG akcijų, WestLB – 22,25 % šios įmonės akcijų, o likusias dalijasi privatūs akcininkai.

4

(5)  OL L 175, 1985 7 5, p. 40. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2003/35/EB (OL L 156, 2003 6 25, p. 17).

5

(6)  Pilot 1 investicinės sąnaudos sudarys 50,5 milijono eurų, pagal projektą šioms sąnaudoms bus suteikta apie 25 milijonų eurų pagalba.

6

(7)  Konfidenciali informacija.

7

(8)  Pažymėtina, kad apyvartinį pelną sudaro grynosios pajamos, atskaičiavus skolos mažinimą ir investicijų palūkanas.

8

(9)  Dekretas dėl ekonominės ekspansijos Flamandijos regione, N 40/99 (OL C 284, 2000 10 7) ir N 223/93 (OL C 282, 1993 10 20).

9

(10)  The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits (Europos alkenų naftotiekių tinklo plėtra ir jo nauda), 2003 m. gegužės mėn. http://www.petrochemistry.net/templates/ shwPressroom.asp?TID=4&SNID=16

10

The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits

(11)  OL C 37, 2001 2 3, p. 3.

11

(12)  OL C 74, 1998 3 10, p. 9.

12

(13)  Ypač N 517/98 JK, subsidijos Europos geležinkelių krovinių terminalui pietiniame Velse, Jungtinėje Karalystėje (OL C 81, 1999 3 24, p. 8), N 121/99 AT, pagalba mišriajam transportui (OL C 245, 1999 8 28, p. 2), N 208/00 NL, pagalbos teikimo viešiesiems sausumos terminalams tvarka (OL C 315, 2000 11 4, p. 22) ir N 649/01 JK, subsidijos krovinių įrenginiams, Rosyth uosto projektas (OL C 45, 2002 2 19, p. 2).

13

(14)  Byla N 527/2002. Kalbama apie 35 % investicinę pagalbą naftotiekiui, kuriuo iš jūros į tarptautinį Atėnų oro uostą gabenamas kerozenas. Šis naftotiekis priklauso viešajam sektoriui, bet jį eksploatuoja konsorciumas, į kurį įeina oro uostas, Olympic Airways ir trys naftos bendrovės. Komisija nusprendė, kad ši pagalba yra suderinama su gairėmis dėl regioninės pagalbos (OL C 148, 2003 6 25).

14

(15)  N 649/01 JK, Freight Facilities Grant scheme, žr. 12 išnašą.

15

---

| 2.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/25

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. vasario 23 d.

dėl kontroliuojamų medžiagų, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 leidžiamų naudoti svarbiausioms reikmėms 2004 m. Bendrijoje, kiekių paskirstymo

(pranešta dokumentu Nr. K(2005) 293)

(tik tekstai čekų, danų, olandų, anglų, estų, suomių, prancūzų, vokiečių, italų, portugalų, slovėnų ir ispanų kalba yra autentiški)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/171/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (1), ypač į jo 3 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisija jau nutraukė chlorfluorangliavandenilių, kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, halonų, anglies tetrachlormetano, 1,1,1-trichloretano, hidrobromfluorangliavandenilių ir bromchlormetano gamybą ir vartojimą. |
| --- | --- |

(1)

Komisija jau nutraukė chlorfluorangliavandenilių, kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, halonų, anglies tetrachlormetano, 1,1,1-trichloretano, hidrobromfluorangliavandenilių ir bromchlormetano gamybą ir vartojimą.

| (2) | Kiekvienais metais Komisija turi nustatyti svarbiausias reikmes šioms kontroliuojamoms medžiagoms, leistinus naudoti kiekius ir bendroves, kurios gali jas naudoti. |
| --- | --- |

(2)

Kiekvienais metais Komisija turi nustatyti svarbiausias reikmes šioms kontroliuojamoms medžiagoms, leistinus naudoti kiekius ir bendroves, kurios gali jas naudoti.

| (3) | Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (toliau – Monrealio protokolas) Šalių priimtame Sprendime IV/25 išdėstyti kriterijai, pagal kuriuos Komisija galėtų nustatyti visas svarbiausias reikmes, ir kiekvienai Šaliai leidžiama svarbiausių reikmių tenkinimui gaminti ir vartoti kontroliuojamas medžiagas. |
| --- | --- |

(3)

Monrealio protokolo dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (toliau – Monrealio protokolas) Šalių priimtame Sprendime IV/25 išdėstyti kriterijai, pagal kuriuos Komisija galėtų nustatyti visas svarbiausias reikmes, ir kiekvienai Šaliai leidžiama svarbiausių reikmių tenkinimui gaminti ir vartoti kontroliuojamas medžiagas.

| (4) | Monrealio protokolo Šalių priimtame Sprendime XV/8 leidžiama svarbiausių reikmių tenkinimui gaminti ir vartoti kontroliuojamas medžiagas, išvardytas Monrealio protokolo A, B ir C prieduose (II ir III grupės medžiagos), laboratorinėms arba analizių reikmėms, pagal šalių septintojo susitikimo ataskaitos IV priedą, laikantis šalių šeštojo susitikimo ataskaitos II priede numatytų sąlygų, pagal Monrealio protokolo Šalių Sprendimus VII/11 ir XI/15. |
| --- | --- |

(4)

Monrealio protokolo Šalių priimtame Sprendime XV/8 leidžiama svarbiausių reikmių tenkinimui gaminti ir vartoti kontroliuojamas medžiagas, išvardytas Monrealio protokolo A, B ir C prieduose (II ir III grupės medžiagos), laboratorinėms arba analizių reikmėms, pagal šalių septintojo susitikimo ataskaitos IV priedą, laikantis šalių šeštojo susitikimo ataskaitos II priede numatytų sąlygų, pagal Monrealio protokolo Šalių Sprendimus VII/11 ir XI/15.

| (5) | Vadovaujantis Monrealio protokolo Šalių dvyliktojo susitikimo dėl priemonių, skirtų palengvinti perėjimą prie fiksuotų dozių inhaliatorių be chlorfluorangliavandenilių (MDI) Sprendimo XII/12 3 dalimi Austrija, Belgija, Čekijos Respublika, Danija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Graikija, Airija, Liuksemburgas, Norvegija, Portugalija, Nyderlandai, Švedija ir Jungtinė Karalystė pranešė Jungtinių Tautų aplinkos programai (2), kad chlorfluorangliavandeniliai (CFC) nebėra svarbūs gaminant specialius trumpalaikio poveikio beta agonisto CFC–MDI. Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 4 dalies i punkto b papunktyje draudžiama naudoti ir pateikti į rinką CFC, išskyrus tuos atvejus, kai jie laikomi svarbiais pagal to reglamento 3 straipsnio 1 dalyje aprašytas sąlygas. Šis svarbos nustatymas sumažino CFC poreikį Bendrijoje. Be to, 4 straipsnio 6 dalyje draudžiama importuoti ir pateikti į rinką CFC–MDI produktus, išskyrus tuos atvejus, kai tie produktai laikomi svarbiais pagal 3 straipsnio 1 dalyje aprašytas sąlygas. |
| --- | --- |

(5)

Vadovaujantis Monrealio protokolo Šalių dvyliktojo susitikimo dėl priemonių, skirtų palengvinti perėjimą prie fiksuotų dozių inhaliatorių be chlorfluorangliavandenilių (MDI) Sprendimo XII/12 3 dalimi Austrija, Belgija, Čekijos Respublika, Danija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Graikija, Airija, Liuksemburgas, Norvegija, Portugalija, Nyderlandai, Švedija ir Jungtinė Karalystė pranešė Jungtinių Tautų aplinkos programai (2), kad chlorfluorangliavandeniliai (CFC) nebėra svarbūs gaminant specialius trumpalaikio poveikio beta agonisto CFC–MDI. Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 4 straipsnio 4 dalies i punkto b papunktyje draudžiama naudoti ir pateikti į rinką CFC, išskyrus tuos atvejus, kai jie laikomi svarbiais pagal to reglamento 3 straipsnio 1 dalyje aprašytas sąlygas. Šis svarbos nustatymas sumažino CFC poreikį Bendrijoje. Be to, 4 straipsnio 6 dalyje draudžiama importuoti ir pateikti į rinką CFC–MDI produktus, išskyrus tuos atvejus, kai tie produktai laikomi svarbiais pagal 3 straipsnio 1 dalyje aprašytas sąlygas.

| (6) | 2003 m. liepos 11 d. Komisija paskelbė pranešimą (3) toms Bendrijos (15) bendrovėms, kurios paprašė Komisijos pateikti nuomonę apie kontroliuojamų medžiagų naudojimą svarbiausioms reikmėms 2004 m. Bendrijoje, o 2004 m. gegužės 11 d. ji paskelbė dar vieną pranešimą (4) bendrovėms naujosiose valstybėse narėse ir gavo deklaracijas dėl kontroliuojamų medžiagų, ketinamų naudoti svarbiausioms reikmėms. |
| --- | --- |

(6)

2003 m. liepos 11 d. Komisija paskelbė pranešimą (3) toms Bendrijos (15) bendrovėms, kurios paprašė Komisijos pateikti nuomonę apie kontroliuojamų medžiagų naudojimą svarbiausioms reikmėms 2004 m. Bendrijoje, o 2004 m. gegužės 11 d. ji paskelbė dar vieną pranešimą (4) bendrovėms naujosiose valstybėse narėse ir gavo deklaracijas dėl kontroliuojamų medžiagų, ketinamų naudoti svarbiausioms reikmėms.

| (7) | Reikėtų iš dalies pakeisti 2004 m. sausio 28 d. Komisijos sprendimą 2004/209/EB dėl kontroliuojamų medžiagų, leidžiamų naudoti 2004 m. Bendrijoje svarbiausioms reikmėms, kiekių paskirstymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 (5), kad būtų atsižvelgta į specialių ozono sluoksnį ardančių medžiagų, reikalingų dešimties naujųjų valstybių narių svarbiausioms reikmėms, įtraukimą nuo 2004 m. gegužės 1 d. |
| --- | --- |

(7)

Reikėtų iš dalies pakeisti 2004 m. sausio 28 d. Komisijos sprendimą 2004/209/EB dėl kontroliuojamų medžiagų, leidžiamų naudoti 2004 m. Bendrijoje svarbiausioms reikmėms, kiekių paskirstymo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2037/2000 (5), kad būtų atsižvelgta į specialių ozono sluoksnį ardančių medžiagų, reikalingų dešimties naujųjų valstybių narių svarbiausioms reikmėms, įtraukimą nuo 2004 m. gegužės 1 d.

| (8) | Todėl, siekiant teisinio aiškumo ir skaidrumo, reikėtų pakeisti Sprendimą 2004/209/EB. |
| --- | --- |

(8)

Todėl, siekiant teisinio aiškumo ir skaidrumo, reikėtų pakeisti Sprendimą 2004/209/EB.

| (9) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 18 straipsnio 1 dalies nuostatas įsteigto Vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 18 straipsnio 1 dalies nuostatas įsteigto Vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 išvardytos I grupės (chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris gali būti naudojamas svarbiausioms medicinos reikmėms 2004 m. Bendrijoje, yra 1 428 533 000 kilogramų ODP (ozoną ardančio potencialo).

2.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 išvardytos I grupės (chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115) ir II grupės (kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris gali būti naudojamas svarbiausioms laboratorinėms reikmėms 2004 m. Bendrijoje, yra 73 336 765 kilogramai ODP.

3.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 išvardytos III grupės (halonų) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris gali būti naudojamas svarbiausioms laboratorinėms reikmėms 2004 m. Bendrijoje, yra 19 268 700 kilogramų ODP.

4.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 išvardytos IV grupės (tetrachlormetano) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris gali būti naudojamas svarbiausioms laboratorinėms reikmėms 2004 m. Bendrijoje, yra 141 834 000 kilogramų ODP.

5.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 išvardytos V grupės (1,1,1-trichloretano) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris gali būti naudojamas svarbiausioms laboratorinėms reikmėms 2004 m. Europos Sąjungoje, yra 529 300 kilogramų ODP.

6.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 išvardytos VII grupės (hidrobromfluorangliavandenilių) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris gali būti naudojamas svarbiausioms laboratorinėms reikmėms 2004 m. Bendrijoje, yra 3 070 kilogramų ODP.

7.   Reglamente (EB) Nr. 2037/2000 išvardytos IX grupės (bromchlormetano) kontroliuojamų medžiagų kiekis, kuris gali būti naudojamas svarbiausioms laboratorinėms reikmėms 2004 m. Bendrijoje, yra 13 248 kilogramų ODP.

2 straipsnis

I priede išvardyti chlorfluoroangliavandenilių turintys fiksuoti dozių inhaliatoriai (CFC–MDI) nepateikiami į tas rinkas, kurios nusprendė, kad šiems produktams CFC nėra svarbūs.

3 straipsnis

Nuo 2004 m. sausio 1 d. iki 2004 m. gruodžio 31 d. taikomos šios taisyklės:

| 1) | Chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115, naudojamų svarbiausioms medicinos reikmėms, kvotos skiriamos II priede nurodytoms bendrovėms. |
| --- | --- |

1)

Chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115, naudojamų svarbiausioms medicinos reikmėms, kvotos skiriamos II priede nurodytoms bendrovėms.

| 2) | Chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115 bei kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, naudojamų svarbiausioms laboratorinėms reikmėms, kvotos skiriamos III priede nurodytoms bendrovėms. |
| --- | --- |

2)

Chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115 bei kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, naudojamų svarbiausioms laboratorinėms reikmėms, kvotos skiriamos III priede nurodytoms bendrovėms.

| 3) | Halonų, naudojamų svarbiausioms laboratorinėms reikmėms, kvotos skiriamos IV priede nurodytoms bendrovėms. |
| --- | --- |

3)

Halonų, naudojamų svarbiausioms laboratorinėms reikmėms, kvotos skiriamos IV priede nurodytoms bendrovėms.

| 4) | Tetrachlormetano, naudojamo svarbiausioms laboratorijų reikmėms, kvotos skiriamos V priede nurodytoms bendrovėms. |
| --- | --- |

4)

Tetrachlormetano, naudojamo svarbiausioms laboratorijų reikmėms, kvotos skiriamos V priede nurodytoms bendrovėms.

| 5) | 1,1,1-trichloretano, naudojamo svarbiausioms laboratorinėms reikmėms, kvotos skiriamos VI priede nurodytoms bendrovėms. |
| --- | --- |

5)

1,1,1-trichloretano, naudojamo svarbiausioms laboratorinėms reikmėms, kvotos skiriamos VI priede nurodytoms bendrovėms.

| 6) | Hidrobromfluorangliavandenilių, naudojamų svarbiausioms laboratorinėms reikmėms, kvotos skiriamos VII priede nurodytoms bendrovėms. |
| --- | --- |

6)

Hidrobromfluorangliavandenilių, naudojamų svarbiausioms laboratorinėms reikmėms, kvotos skiriamos VII priede nurodytoms bendrovėms.

| 7) | Bromchlormetano, naudojamo svarbiausioms laboratorinėms reikmėms, kvotos skiriamos VIII priede nurodytoms bendrovėms. |
| --- | --- |

7)

Bromchlormetano, naudojamo svarbiausioms laboratorinėms reikmėms, kvotos skiriamos VIII priede nurodytoms bendrovėms.

| 8) | Chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115, kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, halonų, tetrachlormetano, 1,1,1-trichloretano, hidrobromfluorangliavandenilių ir bromchlormetano, naudojamų svarbiausioms reikmėms, kvotos yra tokios, kaip nustatyta IX priede. |
| --- | --- |

8)

Chlorfluorangliavandenilių 11, 12, 113, 114 ir 115, kitų visiškai halogenintų chlorfluorangliavandenilių, halonų, tetrachlormetano, 1,1,1-trichloretano, hidrobromfluorangliavandenilių ir bromchlormetano, naudojamų svarbiausioms reikmėms, kvotos yra tokios, kaip nustatyta IX priede.

4 straipsnis

Sprendimas 2004/209/EB panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą sprendimą aiškinamos kaip nuorodos į šį sprendimą.

5 straipsnis

Šis sprendimas skiriamas šioms įmonėms:

| | 3M Health Care Ltd |
| --- | --- |
| 3M House Morley Street |
| Loughborough |
| Leicestershire LE11 1EP |
| United Kingdom |

3M Health Care Ltd

3M House Morley Street

Loughborough

Leicestershire LE11 1EP

United Kingdom

| | Aventis |
| --- | --- |
| London Road, Holmes Chapel |
| Cheshire CW4 8BE |
| United Kingdom |

Aventis

London Road, Holmes Chapel

Cheshire CW4 8BE

United Kingdom

| | Bespak PLC |
| --- | --- |
| North Lynn Industrial Estate |
| King's Lynn |
| Norfolk PE30 2JJ |
| United Kingdom |

Bespak PLC

North Lynn Industrial Estate

King's Lynn

Norfolk PE30 2JJ

United Kingdom

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Strasse 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Strasse 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Chiesi Farmaceutici S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici S.p.A.

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | GlaxoSmithKline |
| --- | --- |
| Speke Boulevard |
| Speke |
| Liverpool L24 9JD |
| United Kingdom |

GlaxoSmithKline

Speke Boulevard

Speke

Liverpool L24 9JD

United Kingdom

| | IG Sprühtechnik GmbH |
| --- | --- |
| Im Hemmet 1 |
| D-79664 Wehr |

IG Sprühtechnik GmbH

Im Hemmet 1

D-79664 Wehr

| | Inyx Pharmaceuticals Ltd |
| --- | --- |
| Astmoor Industrial Estate |
| 9 Arkwright Road Runcorn |
| Cheshire WA7 1NU |
| United Kingdom |

Inyx Pharmaceuticals Ltd

Astmoor Industrial Estate

9 Arkwright Road Runcorn

Cheshire WA7 1NU

United Kingdom

| | IVAX Ltd |
| --- | --- |
| Unit 301 Industrial Park |
| Waterford |
| Ireland |

IVAX Ltd

Unit 301 Industrial Park

Waterford

Ireland

| | Jaba Farmaceutica S.A. |
| --- | --- |
| Rua da Tapada Grande, 2 |
| P-2710-089, Abrunheira Sintra |

Jaba Farmaceutica S.A.

Rua da Tapada Grande, 2

P-2710-089, Abrunheira Sintra

| | Laboratorio Aldo Union S.A. |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo Union S.A.

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | Otsuka Pharmaceuticals(E) |
| --- | --- |
| Provenca, 388 |
| E-08025 Barcelona |

Otsuka Pharmaceuticals(E)

Provenca, 388

E-08025 Barcelona

| | SICOR S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 RHO Milano |

SICOR S.p.A.

Via Terrazzano 77

I-20017 RHO Milano

| | Schering-Plough Labo NV |
| --- | --- |
| Industriepark 30 |
| B-2220 Heist Op Den Berg |

Schering-Plough Labo NV

Industriepark 30

B-2220 Heist Op Den Berg

| | Valvole Aerosol Research Italiana |
| --- | --- |
| (VARI) Spa – LINDAL Group Italia |
| Via del Pino, 10 |
| Olginate (LC) |
| I-23854 Italia |

Valvole Aerosol Research Italiana

(VARI) Spa – LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

Olginate (LC)

I-23854 Italia

| | Valeas S.p.A. Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas S.p.A. Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valois SA |
| --- | --- |
| 50 avenue de l’Europe |
| F-78160 Marly-Le-Roi |

Valois SA

50 avenue de l’Europe

F-78160 Marly-Le-Roi

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3a |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3a

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| 316 route de Bayonne |
| F-31300 Toulouse |

Airbus France

316 route de Bayonne

F-31300 Toulouse

| | Agfa-Gevaert NV |
| --- | --- |
| Septestraat 27 |
| B-2640 Mortsel |

Agfa-Gevaert NV

Septestraat 27

B-2640 Mortsel

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbaekvej 7 |
| DK-2610 Roedovre |

Bie & Berntsen

Sandbaekvej 7

DK-2610 Roedovre

| | Biosolove B.V. |
| --- | --- |
| Waalreseweg 17 |
| 5554 HA Valkenswaard |
| Netherland |

Biosolove B.V.

Waalreseweg 17

5554 HA Valkenswaard

Netherland

| | Butterworth Laboratories Ltd |
| --- | --- |
| 54 Waldegrave Road, Teddington |
| Middlesex TW11 8NY |
| United Kingdom |

Butterworth Laboratories Ltd

54 Waldegrave Road, Teddington

Middlesex TW11 8NY

United Kingdom

| | Carl Roth GmbH |
| --- | --- |
| Schoemperlenstr. 1-5 |
| D-76185 Karlsruhe |

Carl Roth GmbH

Schoemperlenstr. 1-5

D-76185 Karlsruhe

| | Elcom Group |
| --- | --- |
| Okružní 988 |
| CZ-735 14 Orlová – Lutyně |

Elcom Group

Okružní 988

CZ-735 14 Orlová – Lutyně

| | Environnement S.A. |
| --- | --- |
| 111 Bld Robespierre |
| BP 4513 |
| F-78304 Poissy |

Environnement S.A.

111 Bld Robespierre

BP 4513

F-78304 Poissy

| | Fisher Scientific |
| --- | --- |
| Bishop Meadow Road |
| Loughborough LE11 5RG |
| United Kingdom |

Fisher Scientific

Bishop Meadow Road

Loughborough LE11 5RG

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals |
| --- | --- |
| Wunstorfer Strasse 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals

Wunstorfer Strasse 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Institut Scientifique de Service Public (ISSeP) |
| --- | --- |
| Rue du Chéra 200 |
| B-4000 Liège |

Institut Scientifique de Service Public (ISSeP)

Rue du Chéra 200

B-4000 Liège

| | Institut E. Malvoz (B) |
| --- | --- |
| Quai du Barbou, 4 |
| B-4000 Liège |

Institut E. Malvoz (B)

Quai du Barbou, 4

B-4000 Liège

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Katholieke Universiteit Leuven |
| --- | --- |
| Krakenstraat 3 |
| B-3000 Leuven |

Katholieke Universiteit Leuven

Krakenstraat 3

B-3000 Leuven

| | Laboratoires Sérobiologiques |
| --- | --- |
| 3 rue de Seichamps |
| F-54425 Pulnoy |

Laboratoires Sérobiologiques

3 rue de Seichamps

F-54425 Pulnoy

| | LGC Promochem GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstr. 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Promochem GmbH

Mercatorstr. 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker BV |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Netherland |

Mallinckrodt Baker BV

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Netherland

| | Merck KgaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Strasse 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KgaA

Frankfurter Strasse 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Lackova 78 |
| SLO-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Lackova 78

SLO-2000 Maribor

| | Panreac Quimica S.A. |
| --- | --- |
| Riera de Sant Cugat 1 |
| E-08110 Montcada I Reixac (Barcelona) |

Panreac Quimica S.A.

Riera de Sant Cugat 1

E-08110 Montcada I Reixac (Barcelona)

| | Rohs Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Berliner Str. 54 |
| D-53819 Neunkirchen-Seelsheid |

Rohs Chemie GmbH

Berliner Str. 54

D-53819 Neunkirchen-Seelsheid

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| SLO-Ljubljana |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

SLO-Ljubljana

| | SDS Solvants, Documentation, Synthèses SA |
| --- | --- |
| Z.I. de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

SDS Solvants, Documentation, Synthèses SA

Z.I. de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Sigma Aldrich Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Riedstrasse 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Chemie GmbH

Riedstrasse 2

D-89555 Steinheim

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80 rue de Luzais |
| L'isle-d'abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80 rue de Luzais

L'isle-d'abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien |
| --- | --- |
| Wunstorfer Strasse 40, Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien

Wunstorfer Strasse 40, Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | VWR I.S.A.S. |
| --- | --- |
| 201 rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-bois |

VWR I.S.A.S.

201 rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-bois

| | University Of Technology Vienna |
| --- | --- |
| Institut of Industrial Electronics and Material Science |
| Gusshausstrasse 27-29 |
| A-1040 Wien |

University Of Technology Vienna

Institut of Industrial Electronics and Material Science

Gusshausstrasse 27-29

A-1040 Wien

| | YA-Kemia Oy – Sigma-Aldrich Finland |
| --- | --- |
| Teerisuonkuja 4 |
| FI-00700 Helsinki |

YA-Kemia Oy – Sigma-Aldrich Finland

Teerisuonkuja 4

FI-00700 Helsinki

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 23 d.

Komisijos vardu

Stavros DIMAS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 244, 2000 9 29, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2077/2044 (OL L 359, 2004 12 4, p. 28).

1

(2)  www.unep.org/ozone/dec12-2-3.shtml

2

(3)  OL C 162, 2003 7 11, p. 19.

3

(4)  OL C 133, 2004 5 11, p. 12.

4

(5)  OL L 66, 2004 3 4, p. 36.

5

---

I PRIEDAS

Vadovaujantis Monrealio protokolo šalių dvyliktojo susitikimo dėl priemonių, skirtų palengvinti perėjimą prie fiksuotų dozių inhaliatorių be chlorfluorangliavandenilių (MDI) Sprendimo XII/12 3 dalimi, šios šalys nusprendė, kad atsiradus tinkamiems MDI be CFC, CFC pagal Protokolą nebelaikomi „svarbiais“, jeigu yra derinami su šiais produktais:

| Produktas
  Šalis | Salbutamolis | Terbutalinas | Fenoterolis | Orciprenalinas | Reproterolis | Karbuterolis | Heksoprenalinas | Pirbuterolis | Klenbuterolis | Bitolterolis | Prokaterolis | Beklometazonas | Deksametazonas | Flunisolidas | Flutikazonas | Budezonidas | Triamkinolonas | Ipratropiumo bromidas | Oksitropiumo bromidas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Belgija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Čekija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Danija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Suomija | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Prancūzija | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vokietija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Graikija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Airija | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Liuksemburgas | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Portugalija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Nyderlandai | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Norvegija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Švedija | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Jungtinė Karalystė | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Šaltinis: www.unep.org/ozone/dec12-2-3.pdf |

Produktas

Šalis

Salbutamolis

Terbutalinas

Fenoterolis

Orciprenalinas

Reproterolis

Karbuterolis

Heksoprenalinas

Pirbuterolis

Klenbuterolis

Bitolterolis

Prokaterolis

Beklometazonas

Deksametazonas

Flunisolidas

Flutikazonas

Budezonidas

Triamkinolonas

Ipratropiumo bromidas

Oksitropiumo bromidas

Austrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Čekija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Suomija

X

Prancūzija

X

Vokietija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Graikija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Airija

X

Liuksemburgas

X

Portugalija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nyderlandai

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Norvegija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Švedija

X

Jungtinė Karalystė

X

Šaltinis: www.unep.org/ozone/dec12-2-3.pdf

---

II PRIEDAS

SVARBIAUSIOS MEDICINOS REIKMĖS

I grupės kontroliuojamų medžiagų, kurias galima naudoti astmos arba kitų obstrukcinių plaučių lygų (COPD) gydymui skirtų MDI gamybai kvotos skiriamos:

| | 3M (UK) |
| --- | --- |

3M (UK)

| | Aventis (UK) |
| --- | --- |

Aventis (UK)

| | Bespak (UK) |
| --- | --- |

Bespak (UK)

| | Boehringer Ingelheim (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim (DE)

| | Chiesi (IT) |
| --- | --- |

Chiesi (IT)

| | Glaxo Smith Kline (UK) |
| --- | --- |

Glaxo Smith Kline (UK)

| | IG Sprühtechnik (DE) |
| --- | --- |

IG Sprühtechnik (DE)

| | Inyx Pharmaceuticals (UK) |
| --- | --- |

Inyx Pharmaceuticals (UK)

| | IVAX (IE) |
| --- | --- |

IVAX (IE)

| | Jaba Farmaceutica (PT) |
| --- | --- |

Jaba Farmaceutica (PT)

| | Lab. Aldo-Union (ES) |
| --- | --- |

Lab. Aldo-Union (ES)

| | Otsuka Pharmaceuticals (ES) |
| --- | --- |

Otsuka Pharmaceuticals (ES)

| | Sicor (IT) |
| --- | --- |

Sicor (IT)

| | Schering-Plough (BE) |
| --- | --- |

Schering-Plough (BE)

| | V.A.R.I. (IT) |
| --- | --- |

V.A.R.I. (IT)

| | Valeas (IT) |
| --- | --- |

Valeas (IT)

| | Valois (FR) |
| --- | --- |

Valois (FR)

---

III PRIEDAS

SVARBIAUSIOS LABORATORINĖS REIKMĖS

I ir II grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorinėms ir analizių reikmėms, kvotos skiriamos:

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Biosolve (NL) |
| --- | --- |

Biosolve (NL)

| | Carl Roth (DE) |
| --- | --- |

Carl Roth (DE)

| | Elcom Group (CZ) |
| --- | --- |

Elcom Group (CZ)

| | Environnement SA (FR) |
| --- | --- |

Environnement SA (FR)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | LGC Promochem (DE) |
| --- | --- |

LGC Promochem (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | SDS Solvants (FR) |
| --- | --- |

SDS Solvants (FR)

| | Sanolabor (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | University Of Technology Vienna (AT) |
| --- | --- |

University Of Technology Vienna (AT)

| | Ya Kemia Oy – Sigma Aldrich (FI) |
| --- | --- |

Ya Kemia Oy – Sigma Aldrich (FI)

---

IV PRIEDAS

SVARBIAUSIOS LABORATORINĖS REIKMĖS

III grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorinėms ir analizių reikmėms, kvotos skiriamos:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

V PRIEDAS

SVARBIAUSIOS LABORATORINĖS REIKMĖS

IV grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorinėms ir analizių reikmėms, kvotos skiriamos:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Biosolve (NL) |
| --- | --- |

Biosolve (NL)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Fisher Scientific (UK) |
| --- | --- |

Fisher Scientific (UK)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Institut E. Malvoz (BE) |
| --- | --- |

Institut E. Malvoz (BE)

| | Institut Scientifique de Service Public (ISSeP) (BE) |
| --- | --- |

Institut Scientifique de Service Public (ISSeP) (BE)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | Laboratoires Sérologiques (FR) |
| --- | --- |

Laboratoires Sérologiques (FR)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | Rohs Chemie (DE) |
| --- | --- |

Rohs Chemie (DE)

| | SDS Solvants (FR) |
| --- | --- |

SDS Solvants (FR)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | VWR I.S.A.S. (FR) |
| --- | --- |

VWR I.S.A.S. (FR)

| | YA-Kemia Oy (FI) |
| --- | --- |

YA-Kemia Oy (FI)

---

VI PRIEDAS

SVARBIAUSIOS LABORATORINĖS REIKMĖS

V grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorinėms ir analizių reikmėms, kvotos skiriamos:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

VII PRIEDAS

SVARBIAUSIOS LABORATORINĖS REIKMĖS

VII grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorinėms ir analizių reikmėms, kvotos skiriamos:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

VIII PRIEDAS

SVARBIAUSIOS LABORATORINĖS REIKMĖS

IX grupės kontroliuojamų medžiagų, kurios gali būti naudojamos laboratorinėms ir analizių reikmėms, kvotos skiriamos:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

---

IX PRIEDAS

(Šis priedas neskelbiamas, kadangi jame yra konfidencialios komercinės informacijos.)

---

Klaidų ištaisymas

| 2.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 56/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 56/35

---

Komisijos direktyvos 2004/104/EB, derinančios su technikos pažanga Tarybos direktyvą 72/245/EEB dėl transporto priemonių radijo trukdžių (elektromagnetinio suderinamumo) ir iš dalies keičiančios Direktyvą 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 337, 2004 m. lapkričio 13 d.
  )

| 1. | Išbraukti direktyvos numerį ir po jo esantį brūkšnelį I priedo grafikų pavadinimuose






  — | 2 priedėlis (28 psl.) |
| --- | --- | --- |

1.

Išbraukti direktyvos numerį ir po jo esantį brūkšnelį I priedo grafikų pavadinimuose

—

2 priedėlis (28 psl.)

| — | 3 priedėlis (29 psl.) |
| --- | --- |

—

3 priedėlis (29 psl.)

| — | 4 priedėlis (30 psl.) |
| --- | --- |

—

4 priedėlis (30 psl.)

| — | 5 priedėlis (31 psl.) |
| --- | --- |

—

5 priedėlis (31 psl.)

| — | 6 priedėlis (32 psl.) |
| --- | --- |

—

6 priedėlis (32 psl.)

| — | 7 priedėlis (33 psl.) |
| --- | --- |

—

7 priedėlis (33 psl.)

| 2. | 35 puslapyje, II A priede, antraštėje |
| --- | --- |

2.

35 puslapyje, II A priede, antraštėje

vietoje

„Komisijos direktyva 2004/78/EB“

skaityti

„Direktyva 2004/104/EB“.

| 3. | 38 puslapyje, II B priede, antraštėje |
| --- | --- |

3.

38 puslapyje, II B priede, antraštėje

vietoje

„Komisijos direktyva 95/54/EB“

skaityti

„Direktyva 2004/104/EB“.

| 4. | 40 puslapyje, III A priede, antraštėje |
| --- | --- |

4.

40 puslapyje, III A priede, antraštėje

vietoje

„Komisijos direktyva 95/54/EB“

skaityti

„Direktyva 2004/104/EB“.

| 5. | 40 puslapyje, III B priede, antraštėje |
| --- | --- |

5.

40 puslapyje, III B priede, antraštėje

vietoje

„Komisijos direktyva 95/54/EB“

skaityti

„Direktyva 2004/104/EB“.

| 6. | 43 puslapyje, III C priede, šeštoje pastraipoje |
| --- | --- |

6.

43 puslapyje, III C priede, šeštoje pastraipoje

vietoje

„Direktyva 2004/XX/EB“

skaityti

„Direktyva 2004/104/EB“.

| 7. | 45 puslapyje įterpiama ši pastraipa: |
| --- | --- |

7.

45 puslapyje įterpiama ši pastraipa:

| „1.3 | Visų pirma, FM dažnių diapazono (76–108 MHz) spinduliavimo lygiai matuojami vidurkinančiuoju detektoriumi prie transporto priemonės transliacinės radijo antenos. Jei I priedo 6.3.2.4 pastraipoje nustatytas lygis neviršijamas, tada transporto priemonė laikoma atitinkančia šio priedo dažnių diapazono reikalavimus ir visas bandymas neatliekamas.“ |
| --- | --- |

„1.3

Visų pirma, FM dažnių diapazono (76–108 MHz) spinduliavimo lygiai matuojami vidurkinančiuoju detektoriumi prie transporto priemonės transliacinės radijo antenos. Jei I priedo 6.3.2.4 pastraipoje nustatytas lygis neviršijamas, tada transporto priemonė laikoma atitinkančia šio priedo dažnių diapazono reikalavimus ir visas bandymas neatliekamas.“

---