# Uradni list L 46/17.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 46 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4817. februar 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 46

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4817. februar 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 257/2005 z dne 4. februarja 2005 o določitvi ponderjev, ki se od 1. julija 2004 uporabljajo za prejemke uradnikov, pogodbenih uslužbencev in začasnih uslužbencev Evropskih skupnosti, ki delajo v tretjih državah, in tudi nekaterih uradnikov, ki so ostali na delovnem mestu v desetih novih državah članicah v obdobju največ petnajst mesecev po pristopu | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 258/2005 z dne 14. februarja 2005 o spremembi protidampinških ukrepov uvedenih z Uredbo (ES) št. 348/2000 na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine | 7 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 259/2005 z dne 16. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 29 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 260/2005 z dne 16. februarja 2005 o spremembi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 glede hitrih testov (
  1
  ) | 31 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 261/2005 z dne 16. februarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 43/2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredb Sveta (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001 in (ES) št. 1454/2001 glede pomoči za lokalno proizvodnjo rastlinskih pridelkov v najbolj oddaljenih regijah Unije | 34 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 262/2005 z dne 16. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za oljčno olje | 36 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 263/2005 z dne 16. februarja 2005 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembah Uredbe (ES) št. 1484/95 | 38 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 264/2005 z dne 16. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju za perutninsko meso, ki se začnejo uporabljati 17. februarja 2005 | 40 |
| | * | Direktiva Komisije 2005/11/ES z dne 16. februarja 2005 o spremembi, zaradi prilagoditve tehničnemu napredku, Direktive Sveta 92/23/EGS o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (
  1
  ) | 42 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 257/2005 z dne 4. februarja 2005 o določitvi ponderjev, ki se od 1. julija 2004 uporabljajo za prejemke uradnikov, pogodbenih uslužbencev in začasnih uslužbencev Evropskih skupnosti, ki delajo v tretjih državah, in tudi nekaterih uradnikov, ki so ostali na delovnem mestu v desetih novih državah članicah v obdobju največ petnajst mesecev po pristopu

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 258/2005 z dne 14. februarja 2005 o spremembi protidampinških ukrepov uvedenih z Uredbo (ES) št. 348/2000 na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine

7

Uredba Komisije (ES) št. 259/2005 z dne 16. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

29

*

Uredba Komisije (ES) št. 260/2005 z dne 16. februarja 2005 o spremembi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 glede hitrih testov (
  1
  )

1

31

*

Uredba Komisije (ES) št. 261/2005 z dne 16. februarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 43/2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredb Sveta (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001 in (ES) št. 1454/2001 glede pomoči za lokalno proizvodnjo rastlinskih pridelkov v najbolj oddaljenih regijah Unije

34

Uredba Komisije (ES) št. 262/2005 z dne 16. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za oljčno olje

36

Uredba Komisije (ES) št. 263/2005 z dne 16. februarja 2005 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembah Uredbe (ES) št. 1484/95

38

Uredba Komisije (ES) št. 264/2005 z dne 16. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju za perutninsko meso, ki se začnejo uporabljati 17. februarja 2005

40

*

Direktiva Komisije 2005/11/ES z dne 16. februarja 2005 o spremembi, zaradi prilagoditve tehničnemu napredku, Direktive Sveta 92/23/EGS o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (
  1
  )

1

42

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005/132/ES:Odločba Komisije z dne 16. februarja 2005 o razveljavitvi Odločbe Komisije 2000/137/ES o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi z uvozom nekaterih določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine v Skupnost | 44 |
| | * | 2005/133/ES:Sklep Komisije z dne 16. februarja 2005 o delni opustitvi dokončnih protidampinških dajatev, ki jih uvaja Uredba (ES) št. 258/2005 za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine | 46 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

2005/132/ES:Odločba Komisije z dne 16. februarja 2005 o razveljavitvi Odločbe Komisije 2000/137/ES o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi z uvozom nekaterih določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine v Skupnost

44

*

2005/133/ES:Sklep Komisije z dne 16. februarja 2005 o delni opustitvi dokončnih protidampinških dajatev, ki jih uvaja Uredba (ES) št. 258/2005 za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine

46

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Sklep Sveta 2005/134/SZVP z dne 20. decembra 2004 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Bolgarijo o vzpostavitvi okvira za udeležbo Republike Bolgarije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje | 49 |
| Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Bolgarijo o vzpostavitvi okvira za udeležbo Republike Bolgarije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje | 50 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Sklep Sveta 2005/134/SZVP z dne 20. decembra 2004 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Bolgarijo o vzpostavitvi okvira za udeležbo Republike Bolgarije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

49

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Bolgarijo o vzpostavitvi okvira za udeležbo Republike Bolgarije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 46/1

---

UREDBA SVETA (ES, EURATOM) št. 257/2005

z dne 4. februarja 2005

o določitvi ponderjev, ki se od 1. julija 2004 uporabljajo za prejemke uradnikov, pogodbenih uslužbencev in začasnih uslužbencev Evropskih skupnosti, ki delajo v tretjih državah, in tudi nekaterih uradnikov, ki so ostali na delovnem mestu v desetih novih državah članicah v obdobju največ petnajst mesecev po pristopu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pobodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev teh skupnosti, določenih z Uredbo (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (1), in zlasti prvega odstavka člena 13 Priloge X h Kadrovskim predpisom,

ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2003 in zlasti člena 33(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Treba je upoštevati spremembe življenjskih stroškov v tretjih državah in določiti ponderje, ki naj se od 1. julija 2004 uporabljajo za prejemke, ki se v valuti države zaposlitve izplačajo uradnikom, pogodbenim uslužbencem in začasnim uslužbencem, ki delajo v tretjih državah, kot tudi nekaterih uradnikov, ki so ostali na delovnem mestu v desetih novih državah članicah v obdobju največ petnajst mesecev po 1. maju 2004. |
| --- | --- |

(1)

Treba je upoštevati spremembe življenjskih stroškov v tretjih državah in določiti ponderje, ki naj se od 1. julija 2004 uporabljajo za prejemke, ki se v valuti države zaposlitve izplačajo uradnikom, pogodbenim uslužbencem in začasnim uslužbencem, ki delajo v tretjih državah, kot tudi nekaterih uradnikov, ki so ostali na delovnem mestu v desetih novih državah članicah v obdobju največ petnajst mesecev po 1. maju 2004.

| (2) | Ponderji, ki so se uporabili za izplačilo na podlagi Uredbe (ES, Euratom) št. 1785/2004 (2), imajo lahko za posledico pozitivne ali negativne prilagoditve prejemkov z učinkom za nazaj. |
| --- | --- |

(2)

Ponderji, ki so se uporabili za izplačilo na podlagi Uredbe (ES, Euratom) št. 1785/2004 (2), imajo lahko za posledico pozitivne ali negativne prilagoditve prejemkov z učinkom za nazaj.

| (3) | Treba je predvideti naknadno doplačilo, če se zaradi novih ponderjev prejemki zvišajo. |
| --- | --- |

(3)

Treba je predvideti naknadno doplačilo, če se zaradi novih ponderjev prejemki zvišajo.

| (4) | Treba je predvideti povračilo preveč izplačanih zneskov za obdobje med 1. julijem 2004 in datumom začetka veljavnosti te uredbe, če se zaradi novih ponderjev prejemki znižajo. |
| --- | --- |

(4)

Treba je predvideti povračilo preveč izplačanih zneskov za obdobje med 1. julijem 2004 in datumom začetka veljavnosti te uredbe, če se zaradi novih ponderjev prejemki znižajo.

| (5) | Treba je predvideti, da bo morebitno povračilo možno za obdobje največ šestih mesecev pred datumom začetka veljavnosti te uredbe in da se bodo njegovi učinki lahko razporedili na obdobje največ dvanajstih mesecev od tega datuma, podobno kot je predvideno za ponderje, ki se uporabljajo znotraj Skupnosti za prejemke in pokojnine uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti – |
| --- | --- |

(5)

Treba je predvideti, da bo morebitno povračilo možno za obdobje največ šestih mesecev pred datumom začetka veljavnosti te uredbe in da se bodo njegovi učinki lahko razporedili na obdobje največ dvanajstih mesecev od tega datuma, podobno kot je predvideno za ponderje, ki se uporabljajo znotraj Skupnosti za prejemke in pokojnine uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ponderji, ki se uporabljajo za prejemke uradnikov, pogodbenih uslužbencev in začasnih uslužbencev Evropskih skupnosti, ki delajo v tretjih državah, kot tudi nekaterih uradnikov, ki so ostali na delovnem mestu v desetih novih državah članicah v obdobju največ petnajst mesecev po pristopu, ki se izplačujejo v valuti države zaposlitve, so z učinkom od 1. julija 2004 določeni v Prilogi.

Menjalni tečaji, ki se uporabljajo za izračun teh prejemkov, se določijo v skladu s pravili za izvajanje Finančne uredbe in ustrezajo datumu iz prvega odstavka.

Člen 2

1.   Institucije izvedejo retroaktivna izplačila, če se prejemki zaradi ponderjev, ki so določeni v Prilogi, zvišajo.

2.   Institucije izvedejo za obdobje med 1. julijem 2004 in začetkom veljavnosti te uredbe negativne retroaktivne prilagoditve prejemkov, če se prejemki zaradi ponderjev, ki so določeni v Prilogi, znižajo.

Retroaktivne prilagoditve, ki pomenijo povračilo preveč izplačanih zneskov, so možne za obdobje največ šestih mesecev pred datumom začetka veljavnosti te uredbe. Povračilo se lahko razporedi na obdobje največ dvanajstih mesecev po istem datumu.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. februarja 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1, Kadrovski predpisi in pogoji, kakor je bila nazadnje spremenjeni z Uredbo (ES, Euratom) št. 857/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 11).

1

(2)  UL L 317, 16.10.2004, str. 1.

2

---

PRILOGA

| KRAJ ZAPOSLITVE | Ponderji – julij 2004 |
| --- | --- |
| Afghanistan (1) | 0,0 |
| Južna Afrika | 69,2 |
| Albanija | 87,7 |
| Alžirija | 83,4 |
| Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija | 73,5 |
| Angola | 111,4 |
| Saudova Arabija | 86,0 |
| Argentina | 58,0 |
| Armenija (1) | 0,0 |
| Avstralija | 93,7 |
| Bangladeš | 53,0 |
| Barbados | 111,9 |
| Benin | 87,0 |
| Bolivija | 48,2 |
| Bosna in Hercegovina | 72,2 |
| Bocvana | 68,7 |
| Brazilija | 55,1 |
| Bolgarija | 74,0 |
| Burkina Faso | 82,0 |
| Burundi (1) | 0,0 |
| Kambodža | 64,3 |
| Kamerun | 97,9 |
| Kanada | 75,9 |
| Zelenortski otoki | 74,0 |
| Čile | 69,5 |
| Kitajska | 74,5 |
| Ciper | 100,1 |
| Zahodni breg – Gaza | 86,0 |
| Kolumbija | 57,5 |
| Kongo | 128,5 |
| Južna Koreja | 90,2 |
| Kostarika | 68,7 |
| Slonokoščena obala | 108,1 |
| Hrvaška | 99,0 |
| Kuba | 88,5 |
| Džibuti | 94,5 |
| Egipt | 45,6 |
| Salvador (1) | 0,0 |
| Ekvador | 68,1 |
| Eritreja | 39,0 |
| Estonija | 75,2 |
| Združene države Amerike (New York) | 103,5 |
| Združene države Amerike (Washington) | 99,5 |
| Etiopija | 68,1 |
| Gabon | 112,8 |
| Gambija | 36,8 |
| Gruzija | 88,2 |
| Gana | 67,2 |
| Gvatemala | 71,6 |
| Gvineja | 76,6 |
| Gvineja Bissau | 137,0 |
| Gvajana | 57,3 |
| Haiti | 101,4 |
| Honduras (1) | 0,0 |
| Hongkong | 84,2 |
| Madžarska | 74,4 |
| Fidži | 70,3 |
| Salomonovi otoki | 80,8 |
| Indija | 47,6 |
| Indonezija | 74,7 |
| Izrael | 88,5 |
| Jamajka | 82,7 |
| Japonska (Naka) | 125,6 |
| Japonska (Tokio) | 133,9 |
| Jordanija | 73,2 |
| Kazahstan | 96,1 |
| Kenija | 72,5 |
| Kirgizistan (1) | 0,0 |
| Laos | 67,4 |
| Lesoto | 72,6 |
| Latvija | 72,4 |
| Libanon | 88,9 |
| Liberija (1) | 0,0 |
| Litva | 73,7 |
| Madagaskar | 56,8 |
| Malezija | 71,4 |
| Malavi | 72,4 |
| Mali | 89,0 |
| Malta | 97,5 |
| Maroko | 82,7 |
| Mauritius | 73,2 |
| Mavretanija | 58,2 |
| Mehika | 71,1 |
| Mozambik | 75,5 |
| Namibija | 83,4 |
| Nepal | 65,3 |
| Nikaragva | 64,7 |
| Niger | 87,6 |
| Nigerija | 69,0 |
| Norveška | 125,1 |
| Nova Kaledonija | 119,8 |
| Nova Zelandija (1) | 0,0 |
| Uganda | 71,9 |
| Pakistan | 50,1 |
| Papua Nova Gvineja | 76,5 |
| Paragvaj | 62,8 |
| Peru | 78,8 |
| Filipini | 47,2 |
| Poljska | 69,2 |
| Centralnoafriška republika | 109,3 |
| Demokratična republika Kongo | 137,5 |
| Dominikanska republika | 48,5 |
| Češka | 80,9 |
| Romunija | 49,8 |
| Rusija | 102,5 |
| Ruanda | 77,6 |
| Senegal | 78,7 |
| Srbija in Črna gora | 61,8 |
| Sierra Leone | 70,4 |
| Singapur | 93,6 |
| Slovaška | 84,9 |
| Slovenija | 82,3 |
| Somalija (1) | 0,0 |
| Sudan | 38,6 |
| Šrilanka | 53,6 |
| Švica | 117,3 |
| Surinam | 53,1 |
| Svazi | 70,0 |
| Sirija | 64,3 |
| Tadžikistan (1) | 0,0 |
| Tajvan | 86,1 |
| Tanzanija | 57,9 |
| Čad | 114,2 |
| Tajska | 57,9 |
| Togo | 96,9 |
| Tajska Trinidad in Tobago | 69,3 |
| Tunizija | 73,8 |
| Turčija | 78,5 |
| Ukrajina | 92,0 |
| Urugvaj | 58,5 |
| Vanuatu | 114,7 |
| Venezuela | 63,1 |
| Vietnam | 51,0 |
| Jemen (1) | 0,0 |
| Zambija | 47,1 |
| Zimbabve | 51,9 |

KRAJ ZAPOSLITVE

Ponderji – julij 2004

Afghanistan (1)

0,0

Južna Afrika

69,2

Albanija

87,7

Alžirija

83,4

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija

73,5

Angola

111,4

Saudova Arabija

86,0

Argentina

58,0

Armenija (1)

0,0

Avstralija

93,7

Bangladeš

53,0

Barbados

111,9

Benin

87,0

Bolivija

48,2

Bosna in Hercegovina

72,2

Bocvana

68,7

Brazilija

55,1

Bolgarija

74,0

Burkina Faso

82,0

Burundi (1)

0,0

Kambodža

64,3

Kamerun

97,9

Kanada

75,9

Zelenortski otoki

74,0

Čile

69,5

Kitajska

74,5

Ciper

100,1

Zahodni breg – Gaza

86,0

Kolumbija

57,5

Kongo

128,5

Južna Koreja

90,2

Kostarika

68,7

Slonokoščena obala

108,1

Hrvaška

99,0

Kuba

88,5

Džibuti

94,5

Egipt

45,6

Salvador (1)

0,0

Ekvador

68,1

Eritreja

39,0

Estonija

75,2

Združene države Amerike (New York)

103,5

Združene države Amerike (Washington)

99,5

Etiopija

68,1

Gabon

112,8

Gambija

36,8

Gruzija

88,2

Gana

67,2

Gvatemala

71,6

Gvineja

76,6

Gvineja Bissau

137,0

Gvajana

57,3

Haiti

101,4

Honduras (1)

0,0

Hongkong

84,2

Madžarska

74,4

Fidži

70,3

Salomonovi otoki

80,8

Indija

47,6

Indonezija

74,7

Izrael

88,5

Jamajka

82,7

Japonska (Naka)

125,6

Japonska (Tokio)

133,9

Jordanija

73,2

Kazahstan

96,1

Kenija

72,5

Kirgizistan (1)

0,0

Laos

67,4

Lesoto

72,6

Latvija

72,4

Libanon

88,9

Liberija (1)

0,0

Litva

73,7

Madagaskar

56,8

Malezija

71,4

Malavi

72,4

Mali

89,0

Malta

97,5

Maroko

82,7

Mauritius

73,2

Mavretanija

58,2

Mehika

71,1

Mozambik

75,5

Namibija

83,4

Nepal

65,3

Nikaragva

64,7

Niger

87,6

Nigerija

69,0

Norveška

125,1

Nova Kaledonija

119,8

Nova Zelandija (1)

0,0

Uganda

71,9

Pakistan

50,1

Papua Nova Gvineja

76,5

Paragvaj

62,8

Peru

78,8

Filipini

47,2

Poljska

69,2

Centralnoafriška republika

109,3

Demokratična republika Kongo

137,5

Dominikanska republika

48,5

Češka

80,9

Romunija

49,8

Rusija

102,5

Ruanda

77,6

Senegal

78,7

Srbija in Črna gora

61,8

Sierra Leone

70,4

Singapur

93,6

Slovaška

84,9

Slovenija

82,3

Somalija (1)

0,0

Sudan

38,6

Šrilanka

53,6

Švica

117,3

Surinam

53,1

Svazi

70,0

Sirija

64,3

Tadžikistan (1)

0,0

Tajvan

86,1

Tanzanija

57,9

Čad

114,2

Tajska

57,9

Togo

96,9

Tajska Trinidad in Tobago

69,3

Tunizija

73,8

Turčija

78,5

Ukrajina

92,0

Urugvaj

58,5

Vanuatu

114,7

Venezuela

63,1

Vietnam

51,0

Jemen (1)

0,0

Zambija

47,1

Zimbabve

51,9

---

(1)  Ni na voljo.

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 46/7

---

UREDBA SVETA (ES) št. 258/2005

z dne 14. februarja 2005

o spremembi protidampinških ukrepov uvedenih z Uredbo (ES) št. 348/2000 na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) in 11(7) Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je predložila Komisija po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Prejšnja preiskava in obstoječi ukrepi

| (1) | Trenutno veljavni ukrepi za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa in nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine so dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo Sveta (ES) št. 348/2000 (2), ter ena zaveza, sprejeta od izvoznika iz Hrvaške z Odločbo Komisije 2000/137/ES (3). Stopnja dajatve, ki se uporablja za uvoz iz Hrvaške, znaša 23 %, medtem ko se za uvoz iz Ukrajine uporablja stopnja dajatve 38,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Trenutno veljavni ukrepi za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa in nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine so dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo Sveta (ES) št. 348/2000 (2), ter ena zaveza, sprejeta od izvoznika iz Hrvaške z Odločbo Komisije 2000/137/ES (3). Stopnja dajatve, ki se uporablja za uvoz iz Hrvaške, znaša 23 %, medtem ko se za uvoz iz Ukrajine uporablja stopnja dajatve 38,5 %.

2.   Začetek postopka

| (2) | 23. novembra 2002 je Komisija z obvestilom o začetku postopka, objavljenim v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (4), razglasila začetek vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa in nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine, ter začela s preiskavo. |
| --- | --- |

(2)

23. novembra 2002 je Komisija z obvestilom o začetku postopka, objavljenim v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (4), razglasila začetek vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa in nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine, ter začela s preiskavo.

| (3) | Preiskava se je začela izvajati na zahtevo Zaščitnega odbora Industrije brezšivnih jeklenih cevi Evropske unije v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 75 % celotne proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Preiskava se je začela izvajati na zahtevo Zaščitnega odbora Industrije brezšivnih jeklenih cevi Evropske unije v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 75 % celotne proizvodnje Skupnosti.

| (4) | Treba je opozoriti, da se je na isti dan, 23. novembra 2002, začel še en pregled v zvezi z veljavnimi ukrepi za uvoz istega izdelka, tj. nekaterih brezšivnih cevi iz železa in nelegiranega jekla s poreklom iz Poljske, Rusije, Češke, Romunije in Slovaške (5). Ukrepi proti Poljski, Češki in Slovaški so prenehali zaradi širitve Evropske unije 1. maja 2004. Poleg tega se na podlagi Uredbe (ES) št. 1322/2004 (6) obstoječi ukrepi za uvoz nekaterih brezšivnih cevi s poreklom iz Rusije in Romunije začasno ne uporabljajo od 21. julija 2004. Pregled teh ukrepov še vedno poteka. |
| --- | --- |

(4)

Treba je opozoriti, da se je na isti dan, 23. novembra 2002, začel še en pregled v zvezi z veljavnimi ukrepi za uvoz istega izdelka, tj. nekaterih brezšivnih cevi iz železa in nelegiranega jekla s poreklom iz Poljske, Rusije, Češke, Romunije in Slovaške (5). Ukrepi proti Poljski, Češki in Slovaški so prenehali zaradi širitve Evropske unije 1. maja 2004. Poleg tega se na podlagi Uredbe (ES) št. 1322/2004 (6) obstoječi ukrepi za uvoz nekaterih brezšivnih cevi s poreklom iz Rusije in Romunije začasno ne uporabljajo od 21. julija 2004. Pregled teh ukrepov še vedno poteka.

3.   Stranke v postopku

| (5) | Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila proizvajalce izvoznike na Hrvaškem in v Ukrajini, znane zadevne proizvajalce, uvoznike, dobavitelje in uporabnike v Skupnosti ter oblasti Hrvaške in Ukrajine. Zainteresirane stranke so dobile možnost, da pisno izrazijo svoja stališča ter zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila proizvajalce izvoznike na Hrvaškem in v Ukrajini, znane zadevne proizvajalce, uvoznike, dobavitelje in uporabnike v Skupnosti ter oblasti Hrvaške in Ukrajine. Zainteresirane stranke so dobile možnost, da pisno izrazijo svoja stališča ter zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka.

| (6) | Komisija je vsem znanim zadevnim strankam in vsem drugim podjetjem, ki so se priglasila v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, poslala vprašalnike. Prejela je odgovore petih proizvajalcev Skupnosti, enega uvoznika, enega proizvajalca izvoznika iz Hrvaške, treh proizvajalcev izvoznikov iz Ukrajine in treh trgovcev, povezanih z ukrajinskimi proizvajalci. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je vsem znanim zadevnim strankam in vsem drugim podjetjem, ki so se priglasila v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, poslala vprašalnike. Prejela je odgovore petih proizvajalcev Skupnosti, enega uvoznika, enega proizvajalca izvoznika iz Hrvaške, treh proizvajalcev izvoznikov iz Ukrajine in treh trgovcev, povezanih z ukrajinskimi proizvajalci.

| (7) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za določitev dampinga in posledične škode, ter izvedla obiske zaradi preveritve v prostorih naslednjih podjetij:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti






  — | Dalmine Spa, Italija |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za določitev dampinga in posledične škode, ter izvedla obiske zaradi preveritve v prostorih naslednjih podjetij:

(a)

Proizvajalci Skupnosti

—

Dalmine Spa, Italija

| — | Productos Tubulares S.A., Španija |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares S.A., Španija

| — | Tubos Reunidos S.A., Španija |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Španija

| — | Vallourec & Mannesmann, Nemčija |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Nemčija

| — | Vallourec & Mannesmann, Francija |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Francija

| (b) | Nepovezani uvozniki v Skupnosti






  — | Comercial de Tubos S.A., Španija |
| --- | --- | --- |

(b)

Nepovezani uvozniki v Skupnosti

—

Comercial de Tubos S.A., Španija

| (c) | Proizvajalec izvoznik iz Hrvaške






  — | Mechel Željezara Ltd., Sisak |
| --- | --- | --- |

(c)

Proizvajalec izvoznik iz Hrvaške

—

Mechel Željezara Ltd., Sisak

| (d) | Proizvajalci izvozniki iz Ukrajine






  — | CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol |
| --- | --- | --- |

(d)

Proizvajalci izvozniki iz Ukrajine

—

CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol

| — | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk

| (e) | Povezani trgovci iz Ukrajine






  — | Time Ltd, Dnipropetrovsk |
| --- | --- | --- |

(e)

Povezani trgovci iz Ukrajine

—

Time Ltd, Dnipropetrovsk

| — | SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk

| (f) | Povezani trgovec v Švici






  — | SEPCO, Lugano |
| --- | --- | --- |

(f)

Povezani trgovec v Švici

—

SEPCO, Lugano

4.   Obdobje preiskave

| (8) | Preiskava dampinga in škode je obsegala obdobje od 1. oktobra 2001 do 30. septembra 2002 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegalo obdobje od 1. januarja 1999 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(8)

Preiskava dampinga in škode je obsegala obdobje od 1. oktobra 2001 do 30. septembra 2002 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Preučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegalo obdobje od 1. januarja 1999 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

5.   Zadevni izdelek in podobni izdelek

5.1   Zadevni izdelek

| (9) | Izdelki v pregledu so:






  (a) | brezšivne cevi iz železa ali nelegiranega jekla za naftovode ali plinovode, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm; |
| --- | --- | --- |

(9)

Izdelki v pregledu so:

(a)

brezšivne cevi iz železa ali nelegiranega jekla za naftovode ali plinovode, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm;

| (b) | brezšivne cevi s krožnim prečnim prerezom, iz železa ali nelegiranega jekla, hladno vlečene ali hladno oblikovane, razen preciznih cevi; |
| --- | --- |

(b)

brezšivne cevi s krožnim prečnim prerezom, iz železa ali nelegiranega jekla, hladno vlečene ali hladno oblikovane, razen preciznih cevi;

| (c) | druge cevi s krožnim prečnim prerezom, iz železa ali nelegiranega jekla, razen navojnih cevi, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine („zadevni izdelek“), ki sodijo v oznake KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 in 7304 39 93. |
| --- | --- |

(c)

druge cevi s krožnim prečnim prerezom, iz železa ali nelegiranega jekla, razen navojnih cevi, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine („zadevni izdelek“), ki sodijo v oznake KN ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 in 7304 39 93.

| (10) | Preiskava je pokazala, da so si vse te kategorije dovolj podobne, da tvorijo en sam izdelek, kot v prvotni preiskavi. Zaradi tega se za namene te protidampinške preiskave vse vrste zadevnega izdelka štejejo za en sam izdelek. |
| --- | --- |

(10)

Preiskava je pokazala, da so si vse te kategorije dovolj podobne, da tvorijo en sam izdelek, kot v prvotni preiskavi. Zaradi tega se za namene te protidampinške preiskave vse vrste zadevnega izdelka štejejo za en sam izdelek.

5.2   Podobni izdelek

| (11) | Kakor v prejšnji preiskavi tudi zdaj niso bile ugotovljene razlike med zadevnim izdelkom in brezšivnimi cevmi, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu na Hrvaškem. |
| --- | --- |

(11)

Kakor v prejšnji preiskavi tudi zdaj niso bile ugotovljene razlike med zadevnim izdelkom in brezšivnimi cevmi, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu na Hrvaškem.

| (12) | Prav tako tudi niso bile ugotovljene razlike med zadevnim izdelkom in brezšivnimi cevmi, ki jih proizvajajo proizvajalci Skupnosti in se prodajajo na trgu Skupnosti. Oboji imajo enake fizične in kemične značilnosti ter enak način uporabe. Poleg tega oboji upoštevajo industrijske standarde kot so DIN, API ali ASTM. Zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Prav tako tudi niso bile ugotovljene razlike med zadevnim izdelkom in brezšivnimi cevmi, ki jih proizvajajo proizvajalci Skupnosti in se prodajajo na trgu Skupnosti. Oboji imajo enake fizične in kemične značilnosti ter enak način uporabe. Poleg tega oboji upoštevajo industrijske standarde kot so DIN, API ali ASTM. Zato se štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

B.   DAMPING

1.   Hrvaška

1.1   Sodelovanje

| (13) | Pri Hrvaški je bil za ves izvoz zadevnega izdelka v Skupnost odgovoren en proizvajalec izvoznik, Mechel Željezara Ltd. Mechel Željezara Ltd. je novo ime za podjetje, ki je sodelovalo v prvotni preiskavi pod imenom Željezara Sisak d.d., vendar je zaradi kasnejših sprememb v lastništvu od uvedbe obstoječih ukrepov dvakrat uradno spremenilo ime (7). |
| --- | --- |

(13)

Pri Hrvaški je bil za ves izvoz zadevnega izdelka v Skupnost odgovoren en proizvajalec izvoznik, Mechel Željezara Ltd. Mechel Željezara Ltd. je novo ime za podjetje, ki je sodelovalo v prvotni preiskavi pod imenom Željezara Sisak d.d., vendar je zaradi kasnejših sprememb v lastništvu od uvedbe obstoječih ukrepov dvakrat uradno spremenilo ime (7).

| (14) | Med prvotno preiskavo je bila od Mechel Željezara Ltd. sprejeta zaveza pod njegovim izvirnim imenom (8). Ker se je začela preiskava v zvezi s pregledom stopnje in oblike ukrepov, je tudi ta zaveza postala predmet te preiskave v zvezi s pregledom (glej uvodne izjave (135) do (137) spodaj). |
| --- | --- |

(14)

Med prvotno preiskavo je bila od Mechel Željezara Ltd. sprejeta zaveza pod njegovim izvirnim imenom (8). Ker se je začela preiskava v zvezi s pregledom stopnje in oblike ukrepov, je tudi ta zaveza postala predmet te preiskave v zvezi s pregledom (glej uvodne izjave (135) do (137) spodaj).

1.2   Normalna vrednost

| (15) | Najprej se je ugotavljalo, ali je skupna domača prodaja podobnega izdelka Mechel Željezare Ltd. reprezentativna v primerjavi z njeno skupno izvozno prodajo v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je domača prodaja štela za reprezentativno, saj je obseg skupne domače prodaje predstavljal najmanj 5 % njenega obsega skupne izvozne prodaje v Skupnost. |
| --- | --- |

(15)

Najprej se je ugotavljalo, ali je skupna domača prodaja podobnega izdelka Mechel Željezare Ltd. reprezentativna v primerjavi z njeno skupno izvozno prodajo v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je domača prodaja štela za reprezentativno, saj je obseg skupne domače prodaje predstavljal najmanj 5 % njenega obsega skupne izvozne prodaje v Skupnost.

| (16) | Nato se je z opredelitvijo vrst izdelka v skladu z oznakami KN, pod katere je izdelek uvrščen, preverjalo, ali je domača prodaja posamezne vrste izdelka reprezentativna. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, ko je obseg skupne domače prodaje te vrste med OP predstavljal 5 % ali več skupnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da imajo vse vrste izdelka, ki jih podjetje prodaja v izvoz v Skupnost, reprezentativno domačo prodajo. |
| --- | --- |

(16)

Nato se je z opredelitvijo vrst izdelka v skladu z oznakami KN, pod katere je izdelek uvrščen, preverjalo, ali je domača prodaja posamezne vrste izdelka reprezentativna. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, ko je obseg skupne domače prodaje te vrste med OP predstavljal 5 % ali več skupnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka, izvoženega v Skupnost. Ugotovljeno je bilo, da imajo vse vrste izdelka, ki jih podjetje prodaja v izvoz v Skupnost, reprezentativno domačo prodajo.

| (17) | Z določitvijo razmerja med donosno prodajo zadevne vrste izdelka neodvisnim kupcem je bilo tudi preverjeno, ali se za domačo prodajo posamezne vrste izdelka lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine. V primerih, ko je obseg prodaje vrste izdelka, ki se je prodajal po neto ceni, enaki ali višji od stroškov na enoto, predstavljal več kot 80 % obsega skupne prodaje te vrste, in ko je bila tehtana povprečna cena te vrste enaka ali višja od stroškov na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka med OP, ne glede na donosnost te prodaje. Tako je bilo v primeru dveh vrst izdelka. |
| --- | --- |

(17)

Z določitvijo razmerja med donosno prodajo zadevne vrste izdelka neodvisnim kupcem je bilo tudi preverjeno, ali se za domačo prodajo posamezne vrste izdelka lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovine. V primerih, ko je obseg prodaje vrste izdelka, ki se je prodajal po neto ceni, enaki ali višji od stroškov na enoto, predstavljal več kot 80 % obsega skupne prodaje te vrste, in ko je bila tehtana povprečna cena te vrste enaka ali višja od stroškov na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka med OP, ne glede na donosnost te prodaje. Tako je bilo v primeru dveh vrst izdelka.

| (18) | V primerih, ko je obseg donosne prodaje neke vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj, vendar vsaj 10 % obsega skupne prodaje te vrste, ali ko je bilo tehtano povprečje cen te prodaje nižje od stroškov na enoto, je običajna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje donosnih prodaj teh vrst. Tako je bilo v primeru ene vrste izdelka. |
| --- | --- |

(18)

V primerih, ko je obseg donosne prodaje neke vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj, vendar vsaj 10 % obsega skupne prodaje te vrste, ali ko je bilo tehtano povprečje cen te prodaje nižje od stroškov na enoto, je običajna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje donosnih prodaj teh vrst. Tako je bilo v primeru ene vrste izdelka.

| (19) | Pri četrti vrsti izdelka je bilo med OP donosnega manj kot 10 % obsega domače prodaje. Zato se je štelo, da se ta izdelek ni prodajal v zadostnih količinah, da bi bile domače cene lahko primerna osnova za ugotovitev normalne vrednosti, in potrebno je bilo uporabiti drugo metodo. V tem primeru je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom izvožene vrste dodal po potrebi prilagojen ustrezen odstotek za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA stroški) in ustrezna stopnja dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji v običajnem poteku trgovine s podobnim izdelkom s strani proizvajalca izvoznika iz preiskave, v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Pri četrti vrsti izdelka je bilo med OP donosnega manj kot 10 % obsega domače prodaje. Zato se je štelo, da se ta izdelek ni prodajal v zadostnih količinah, da bi bile domače cene lahko primerna osnova za ugotovitev normalne vrednosti, in potrebno je bilo uporabiti drugo metodo. V tem primeru je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je proizvodnim stroškom izvožene vrste dodal po potrebi prilagojen ustrezen odstotek za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA stroški) in ustrezna stopnja dobička na podlagi dejanskih podatkov o proizvodnji in prodaji v običajnem poteku trgovine s podobnim izdelkom s strani proizvajalca izvoznika iz preiskave, v skladu s prvim stavkom člena 2(6) osnovne uredbe.

1.3   Izvozna cena

| (20) | Preiskava je pokazala, da je Mechel Željezara Ltd. izvajala izvozno prodajo izključno neposredno nepovezanim kupcem v Skupnosti. |
| --- | --- |

(20)

Preiskava je pokazala, da je Mechel Željezara Ltd. izvajala izvozno prodajo izključno neposredno nepovezanim kupcem v Skupnosti.

| (21) | Zato je bila izvozna cena ugotovljena na podlagi izvoznih cen, dejansko plačanih ali plačljivih za zadevni izdelek pri prodaji prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Zato je bila izvozna cena ugotovljena na podlagi izvoznih cen, dejansko plačanih ali plačljivih za zadevni izdelek pri prodaji prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

1.4   Primerjava

| (22) | Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na osnovi vrednosti franko tovarna. Zaradi zagotovitve poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se je izvedlo ustrezno nadomestilo z uskladitvijo razlik, ki so vplivale na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na osnovi vrednosti franko tovarna. Zaradi zagotovitve poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se je izvedlo ustrezno nadomestilo z uskladitvijo razlik, ki so vplivale na primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

| (23) | V skladu s tem so bila po potrebi odobrena nadomestila za razlike v transportnih stroških, stroških obdelave, nakladanja in dodatnih stroških, stroških kreditiranja in provizij, kar je bilo utemeljeno s preverjenimi dokazili. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s tem so bila po potrebi odobrena nadomestila za razlike v transportnih stroških, stroških obdelave, nakladanja in dodatnih stroških, stroških kreditiranja in provizij, kar je bilo utemeljeno s preverjenimi dokazili.

1.5   Stopnja dampinga

| (24) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe se je prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost za vrsto izdelka primerjala s prilagojeno tehtano povprečno izvozno ceno za vsako odgovarjajočo vrsto zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(24)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe se je prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost za vrsto izdelka primerjala s prilagojeno tehtano povprečno izvozno ceno za vsako odgovarjajočo vrsto zadevnega izdelka.

| (25) | Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga. Stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, je naslednja:






  Mechel Željezara Ltd. | 38,9 %. |
| --- | --- | --- |

(25)

Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga. Stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti, brez plačane dajatve, je naslednja:

Mechel Željezara Ltd.

38,9 %.

| (26) | Ta stopnja dampinga je nižja od stopnje dampinga, ki je bila ugotovljena v prvotni preiskavi. Ker je bila raven sodelovanja visoka (ves izvoz zadevnega izdelka iz Hrvaške v Skupnost), je bila preostala stopnja dampinga določena na isti ravni kot stopnja, ki je bila ugotovljena za Mechel Željezara Ltd., tj. 38,9 %. |
| --- | --- |

(26)

Ta stopnja dampinga je nižja od stopnje dampinga, ki je bila ugotovljena v prvotni preiskavi. Ker je bila raven sodelovanja visoka (ves izvoz zadevnega izdelka iz Hrvaške v Skupnost), je bila preostala stopnja dampinga določena na isti ravni kot stopnja, ki je bila ugotovljena za Mechel Željezara Ltd., tj. 38,9 %.

2.   Ukrajina

2.1   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (27) | Na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe bo normalna vrednost pri protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz Ukrajine določena v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, ki lahko izkažejo, da izpolnjujejo pogoje, določene v členu 2(7)(c) navedene uredbe, tj., kadar se izkaže, da pogoji tržnega gospodarstva prevladujejo v smislu proizvodnje in prodaje podobnega izdelka. |
| --- | --- |

(27)

Na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe bo normalna vrednost pri protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz Ukrajine določena v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce izvoznike, ki lahko izkažejo, da izpolnjujejo pogoje, določene v členu 2(7)(c) navedene uredbe, tj., kadar se izkaže, da pogoji tržnega gospodarstva prevladujejo v smislu proizvodnje in prodaje podobnega izdelka.

| (28) | Kratek povzetek kriterijev TGO za lažjo presojo:






  1. | poslovne odločitve in stroški se sprejemajo kot odziv na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države; |
| --- | --- | --- |

(28)

Kratek povzetek kriterijev TGO za lažjo presojo:

1.

poslovne odločitve in stroški se sprejemajo kot odziv na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države;

| 2. | podjetja imajo enotne in jasne računovodske evidence, ki se neodvisno preverjajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („IAS“), in se uporabljajo v vse namene; |
| --- | --- |

2.

podjetja imajo enotne in jasne računovodske evidence, ki se neodvisno preverjajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („IAS“), in se uporabljajo v vse namene;

| 3. | ni bistvenih izkrivljanj, ki se prenašajo še iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni bistvenih izkrivljanj, ki se prenašajo še iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | pravno varnost in stabilnost za delovanje podjetij zagotavljajo stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij; |
| --- | --- |

4.

pravno varnost in stabilnost za delovanje podjetij zagotavljajo stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij;

| 5. | menjave valut se izvajajo po tržnem tečaju. |
| --- | --- |

5.

menjave valut se izvajajo po tržnem tečaju.

| (29) | Zahtevki za TGO na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe so bili prejeti od dveh skupin podjetij:






  (a) | proizvodnega podjetja Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) in njegovega povezanega trgovca v Ukrajini, Time Ltd.; |
| --- | --- | --- |

(29)

Zahtevki za TGO na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe so bili prejeti od dveh skupin podjetij:

(a)

proizvodnega podjetja Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) in njegovega povezanega trgovca v Ukrajini, Time Ltd.;

| (b) | povezanih proizvodnih podjetij OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ ter njihovega povezanega trgovca v Ukrajini, SGIP Interpipe. |
| --- | --- |

(b)

povezanih proizvodnih podjetij OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ ter njihovega povezanega trgovca v Ukrajini, SGIP Interpipe.

| (30) | Zahtevki so bili analizirani na podlagi petih kriterijev, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(30)

Zahtevki so bili analizirani na podlagi petih kriterijev, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (31) | Pri prvi skupini so se računi proizvodnega podjetja izkazali za nezanesljive zaradi vsebinskih nepravilnosti in napačne uporabe računovodskih politik iz IAS 1. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je to podjetje nesolventno in da pripada kategoriji podjetij, ki na podlagi stečajnih predpisov uživajo poseben položaj, kar ni omogočalo pravne varnosti pri delovanju teh podjetij. Zato je bilo ugotovljeno, da ta skupina podjetij ne izpolnjuje drugega in četrtega kriterija iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Pri prvi skupini so se računi proizvodnega podjetja izkazali za nezanesljive zaradi vsebinskih nepravilnosti in napačne uporabe računovodskih politik iz IAS 1. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je to podjetje nesolventno in da pripada kategoriji podjetij, ki na podlagi stečajnih predpisov uživajo poseben položaj, kar ni omogočalo pravne varnosti pri delovanju teh podjetij. Zato je bilo ugotovljeno, da ta skupina podjetij ne izpolnjuje drugega in četrtega kriterija iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (32) | Pri drugi skupini je bilo ugotovljeno, da nobeno od proizvodnih podjetij nima enotnih in jasnih osnovnih računovodskih evidenc, neodvisno preverjenih v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, ki se uporabljajo v vse namene, saj sta imeli obe podjetji več osnovnih računovodskih evidenc, ki sta jih uporabljali za različne namene. Poleg tega so bila iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva prenesena bistvena izkrivljanja v obliki brezobrestnih posojil, odpustitve dolga znatnih zneskov ter oprostitve davkov, kar je vplivalo na strukturo stroškov in finančno stanje podjetij iz te skupine. Zato je bilo ugotovljeno, da ta skupina podjetij ne izpolnjuje drugega in tretjega kriterija člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Pri drugi skupini je bilo ugotovljeno, da nobeno od proizvodnih podjetij nima enotnih in jasnih osnovnih računovodskih evidenc, neodvisno preverjenih v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, ki se uporabljajo v vse namene, saj sta imeli obe podjetji več osnovnih računovodskih evidenc, ki sta jih uporabljali za različne namene. Poleg tega so bila iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva prenesena bistvena izkrivljanja v obliki brezobrestnih posojil, odpustitve dolga znatnih zneskov ter oprostitve davkov, kar je vplivalo na strukturo stroškov in finančno stanje podjetij iz te skupine. Zato je bilo ugotovljeno, da ta skupina podjetij ne izpolnjuje drugega in tretjega kriterija člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (33) | Ker mora podjetje ali skupina podjetij za odobritev tržnogospodarske obravnave izpolnjevati vseh pet kriterijev iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, in ker v tem primeru temu ni tako, se obema skupinama podjetij zavrne TGO. |
| --- | --- |

(33)

Ker mora podjetje ali skupina podjetij za odobritev tržnogospodarske obravnave izpolnjevati vseh pet kriterijev iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, in ker v tem primeru temu ni tako, se obema skupinama podjetij zavrne TGO.

| (34) | Obe skupini podjetij sta trdili, da je Komisija o uporabi TGO odločila po preteku trimesečnega roka iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in zato ta odločitev ni veljavna. V tem smislu je treba poudariti, da je Komisija zadevnim ukrajinskim proizvajalcem izvoznikom, ki so imeli velike težave pri izpolnitvi obrazcev za zahtevek TGO, v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, odobrila več podaljšanj roka. Prav tako je treba poudariti, da so bili prejeti zahtevki za TGO pomanjkljivi in je bilo potrebnih veliko vsebinskih razjasnitev in dodatnih informacij, kar je povzročilo zamudo v preiskavi. V končni fazi pa so analizo podaljšali tudi zapletenost številnih vprašanj, kot so strukture podjetij in prodajni kanali, kakor tudi resni problemi v zvezi z računi podjetij. Glede na to ni bilo mogoče odločiti o zahtevkih za TGO v trimesečnem roku od začetka postopka. |
| --- | --- |

(34)

Obe skupini podjetij sta trdili, da je Komisija o uporabi TGO odločila po preteku trimesečnega roka iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in zato ta odločitev ni veljavna. V tem smislu je treba poudariti, da je Komisija zadevnim ukrajinskim proizvajalcem izvoznikom, ki so imeli velike težave pri izpolnitvi obrazcev za zahtevek TGO, v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, odobrila več podaljšanj roka. Prav tako je treba poudariti, da so bili prejeti zahtevki za TGO pomanjkljivi in je bilo potrebnih veliko vsebinskih razjasnitev in dodatnih informacij, kar je povzročilo zamudo v preiskavi. V končni fazi pa so analizo podaljšali tudi zapletenost številnih vprašanj, kot so strukture podjetij in prodajni kanali, kakor tudi resni problemi v zvezi z računi podjetij. Glede na to ni bilo mogoče odločiti o zahtevkih za TGO v trimesečnem roku od začetka postopka.

| (35) | V zvezi s tem je treba poudariti, da neupoštevanje tega roka, nima očitnih pravnih posledic, saj so vsa podjetja dobila enako priložnost za dajanje pripomb. Poleg tega se zgoraj navedene skupine podjetij niso sklicevale na negativne posledice zaradi daljšega obdobja, potrebnega za določitev TGO. |
| --- | --- |

(35)

V zvezi s tem je treba poudariti, da neupoštevanje tega roka, nima očitnih pravnih posledic, saj so vsa podjetja dobila enako priložnost za dajanje pripomb. Poleg tega se zgoraj navedene skupine podjetij niso sklicevale na negativne posledice zaradi daljšega obdobja, potrebnega za določitev TGO.

| (36) | Glede na zgoraj navedeno se zaključi, da se lahko veljavno določi TGO tudi po preteku trimesečnega obodbja, zato so bili zahtevki skupin zadevnih podjetij zavrnjeni. |
| --- | --- |

(36)

Glede na zgoraj navedeno se zaključi, da se lahko veljavno določi TGO tudi po preteku trimesečnega obodbja, zato so bili zahtevki skupin zadevnih podjetij zavrnjeni.

| (37) | Obe skupini podjetij sta še naprej spodbijali zaključke Komisije, vendar pa nista predstavili nobenih argumentov, ki bi spremenili določitev o TGO. |
| --- | --- |

(37)

Obe skupini podjetij sta še naprej spodbijali zaključke Komisije, vendar pa nista predstavili nobenih argumentov, ki bi spremenili določitev o TGO.

| (38) | Industrija Skupnosti je imela možnost dati pripombe in ni nasprotovala zgornjim ugotovitvam. |
| --- | --- |

(38)

Industrija Skupnosti je imela možnost dati pripombe in ni nasprotovala zgornjim ugotovitvam.

2.2   Individualna obravnava

| (39) | Na podlagi člena 9(5) osnovne uredbe se dajatev za celo državo, če je, določi za države, ki sodijo pod člen 2(7)(a) osnovne uredbe, razen ko podjetja lahko izkažejo, da so njihove izvozne cene in količine ter pogoji prodaje prosto določeni, da se menjalni tečaji izvajajo po tržnem tečaju, in da morebitno vmešavanje države ni take narave, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če so izvoznikom določene druge stopnje dajatve. |
| --- | --- |

(39)

Na podlagi člena 9(5) osnovne uredbe se dajatev za celo državo, če je, določi za države, ki sodijo pod člen 2(7)(a) osnovne uredbe, razen ko podjetja lahko izkažejo, da so njihove izvozne cene in količine ter pogoji prodaje prosto določeni, da se menjalni tečaji izvajajo po tržnem tečaju, in da morebitno vmešavanje države ni take narave, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če so izvoznikom določene druge stopnje dajatve.

| (40) | Isti ukrajinski proizvajalci izvozniki, ki niso izpolnili kriterijev za TGO, so alternativno zahtevali individualno obravnavo („IO“) v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe. Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za ugotovitev, ali skupini podjetij izpolnjujeta pogoje za IO. Ugotovljeno je bilo, da obe skupini podjetij izpolnjujeta pogoje, določene v členu 9(5) osnovne uredbe in sta zato upravičeni do odobritve IO. |
| --- | --- |

(40)

Isti ukrajinski proizvajalci izvozniki, ki niso izpolnili kriterijev za TGO, so alternativno zahtevali individualno obravnavo („IO“) v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe. Komisija je poiskala in preverila vse informacije, potrebne za ugotovitev, ali skupini podjetij izpolnjujeta pogoje za IO. Ugotovljeno je bilo, da obe skupini podjetij izpolnjujeta pogoje, določene v členu 9(5) osnovne uredbe in sta zato upravičeni do odobritve IO.

2.3   Primerljiva država

| (41) | Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se mora normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, katerim TGO ni bila odobrena, določiti na osnovi cen ali konstruirane vrednosti v ustrezni primerljivi državi za izdelke, primerljive s tistimi, ki jih ukrajinski proizvajalci izvozniki izvažajo v Skupnost. |
| --- | --- |

(41)

Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se mora normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, katerim TGO ni bila odobrena, določiti na osnovi cen ali konstruirane vrednosti v ustrezni primerljivi državi za izdelke, primerljive s tistimi, ki jih ukrajinski proizvajalci izvozniki izvažajo v Skupnost.

| (42) | V prvotni preiskavi je bila primerljiva država Hrvaška. V obvestilu o začetku postopka je bila Hrvaška ponovno predvidena kot primerljiva država za namene določitve normalne vrednosti za Ukrajino. Ker nobena od zainteresiranih strank tej izbiri ni nasprotovala, je bila Hrvaška določena kot primerljiva država tudi v okviru te preiskave. |
| --- | --- |

(42)

V prvotni preiskavi je bila primerljiva država Hrvaška. V obvestilu o začetku postopka je bila Hrvaška ponovno predvidena kot primerljiva država za namene določitve normalne vrednosti za Ukrajino. Ker nobena od zainteresiranih strank tej izbiri ni nasprotovala, je bila Hrvaška določena kot primerljiva država tudi v okviru te preiskave.

2.4   Normalna vrednost

| (43) | Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se je normalna vrednost za Ukrajino določila na podlagi preverjenih informacij, prejetih od edinega proizvajalca v primerljivi državi, tj. na podlagi cen, plačanih ali plačljivih na domačem trgu Hrvaške za primerljive vrste izdelkov, ali konstruirane vrednosti na Hrvaškem za primerljive vrste izdelkov. Pri določitvi normalne vrednosti za Ukrajino je bila uporabljena enaka metodologija, kot je opisana v uvodnih izjavah (15) do (19). |
| --- | --- |

(43)

Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se je normalna vrednost za Ukrajino določila na podlagi preverjenih informacij, prejetih od edinega proizvajalca v primerljivi državi, tj. na podlagi cen, plačanih ali plačljivih na domačem trgu Hrvaške za primerljive vrste izdelkov, ali konstruirane vrednosti na Hrvaškem za primerljive vrste izdelkov. Pri določitvi normalne vrednosti za Ukrajino je bila uporabljena enaka metodologija, kot je opisana v uvodnih izjavah (15) do (19).

| (44) | Ugotovljeno je bilo, da za vrsto izdelka, ki ustreza oznaki KN 7304 31 99 (hladno vlečene ali hladno oblikovane cevi), na Hrvaškem ni domače proizvodnje. V celoti je ta izvoz predstavljal samo 6,2 % ukrajinskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Vendar pa je pri eni skupini podjetij izvozna količina izdelka te vrste v Skupnost med OP predstavljala okoli 40 % celotnega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. |
| --- | --- |

(44)

Ugotovljeno je bilo, da za vrsto izdelka, ki ustreza oznaki KN 7304 31 99 (hladno vlečene ali hladno oblikovane cevi), na Hrvaškem ni domače proizvodnje. V celoti je ta izvoz predstavljal samo 6,2 % ukrajinskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Vendar pa je pri eni skupini podjetij izvozna količina izdelka te vrste v Skupnost med OP predstavljala okoli 40 % celotnega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost.

| (45) | Na podlagi razpoložljivih podatkov je bilo ugotovljeno, da druge vrste izdelkov, ki jih zajema ta preiskava, niso primerljive s to vrsto izdelka, ter da sestava normalne vrednosti za to konkretno vrsto izdelka na podlagi normalne vrednosti za druge vrste izdelkov ne bo pokazala zanesljivih številk. Poleg tega je kazalo, da bo normalna vrednost te vrste izdelka zaradi bolj zapletenega proizvodnega procesa znatno višja od normalne vrednosti drugih vrst izdelkov. Čeprav so bile izvozne cene hladno vlečenih ali hladno oblikovanih cevi v povprečju višje od izvoznih cen za druge vrste izdelkov, bi vključitev te vrste izdelka v izračune po vsej verjetnosti vodila k višji stopnji dampinga. Kot je omenjeno v uvodni izjavi (127) spodaj, je stopnja škode precej nižja od ugotovljene stopnje dampinga brez vključitve te vrste izdelka, zato bo služila kot osnova za določitev ravni ukrepov. Glede na to nadaljnja obravnava te zadeve ni bila potrebna. Vrsta izdelka, ki ustreza oznaki KN 7304 31 99, je bila zato izključena iz izračunov. |
| --- | --- |

(45)

Na podlagi razpoložljivih podatkov je bilo ugotovljeno, da druge vrste izdelkov, ki jih zajema ta preiskava, niso primerljive s to vrsto izdelka, ter da sestava normalne vrednosti za to konkretno vrsto izdelka na podlagi normalne vrednosti za druge vrste izdelkov ne bo pokazala zanesljivih številk. Poleg tega je kazalo, da bo normalna vrednost te vrste izdelka zaradi bolj zapletenega proizvodnega procesa znatno višja od normalne vrednosti drugih vrst izdelkov. Čeprav so bile izvozne cene hladno vlečenih ali hladno oblikovanih cevi v povprečju višje od izvoznih cen za druge vrste izdelkov, bi vključitev te vrste izdelka v izračune po vsej verjetnosti vodila k višji stopnji dampinga. Kot je omenjeno v uvodni izjavi (127) spodaj, je stopnja škode precej nižja od ugotovljene stopnje dampinga brez vključitve te vrste izdelka, zato bo služila kot osnova za določitev ravni ukrepov. Glede na to nadaljnja obravnava te zadeve ni bila potrebna. Vrsta izdelka, ki ustreza oznaki KN 7304 31 99, je bila zato izključena iz izračunov.

2.5   Izvozna cena

| (46) | Obe skupini podjetij iz Ukrajine sta izvažali v prodajo v Skupnost preko povezanega trgovskega podjetja s sedežem v tretji državi. Izvozna cena je bila zato v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na osnovi cene pri nadaljnji prodaji povezanih trgovskih podjetij prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti. |
| --- | --- |

(46)

Obe skupini podjetij iz Ukrajine sta izvažali v prodajo v Skupnost preko povezanega trgovskega podjetja s sedežem v tretji državi. Izvozna cena je bila zato v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe konstruirana na osnovi cene pri nadaljnji prodaji povezanih trgovskih podjetij prvemu neodvisnemu kupcu v Skupnosti.

2.6   Primerjava

| (47) | Zaradi zagotovitve poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bilo uvedeno ustrezno nadomestilo v obliki prilagoditev razlik, za katere je bilo ugotovljeno in dokazano, da vplivajo na primerljivost cen. Te prilagoditve so se po potrebi opravile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe pri transportnih stroških, zavarovanju, stroških obdelave, nakladanja in povezanih stroškov in provizij. Prilagoditve izvozne cene pri notranjem prevozu v državi izvoznici, zavarovanja, nakladanja in povezanih stroškov so se opravile na osnovi stroškov, ugotovljenih v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(47)

Zaradi zagotovitve poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bilo uvedeno ustrezno nadomestilo v obliki prilagoditev razlik, za katere je bilo ugotovljeno in dokazano, da vplivajo na primerljivost cen. Te prilagoditve so se po potrebi opravile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe pri transportnih stroških, zavarovanju, stroških obdelave, nakladanja in povezanih stroškov in provizij. Prilagoditve izvozne cene pri notranjem prevozu v državi izvoznici, zavarovanja, nakladanja in povezanih stroškov so se opravile na osnovi stroškov, ugotovljenih v primerljivi državi.

| (48) | Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na osnovi franko tovarna. |
| --- | --- |

(48)

Normalna vrednost in izvozna cena sta se primerjali na osnovi franko tovarna.

2.7   Stopnja dampinga

| (49) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe se je prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost za vrsto izdelka od proizvajalca primerljive države Mechel Željezara Ltd. primerjala s prilagojeno tehtano povprečno izvozno ceno podjetij za vsako ustrezno vrsto zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(49)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe se je prilagojena tehtana povprečna normalna vrednost za vrsto izdelka od proizvajalca primerljive države Mechel Željezara Ltd. primerjala s prilagojeno tehtano povprečno izvozno ceno podjetij za vsako ustrezno vrsto zadevnega izdelka.

| (50) | Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga. Stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je naslednja:






  Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk | 91,0 % |
| --- | --- | --- |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk, in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol | 97,3 % |

(50)

Ta primerjava je pokazala obstoj dampinga. Stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve, je naslednja:

Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk

91,0 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk, in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol

97,3 %

| (51) | Ker je bila stopnja sodelovanja visoka (več kot 80 % izvoza zadevnega izdelka iz Ukrajine v Skupnost), je bila preostala stopnja dampinga določena na isti ravni kot stopnja, ugotovljena za sodelujoče proizvajalce izvoznike OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, tj. 97,3 %. |
| --- | --- |

(51)

Ker je bila stopnja sodelovanja visoka (več kot 80 % izvoza zadevnega izdelka iz Ukrajine v Skupnost), je bila preostala stopnja dampinga določena na isti ravni kot stopnja, ugotovljena za sodelujoče proizvajalce izvoznike OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, tj. 97,3 %.

C.   ŠKODA

1.   Uvodna opomba

| (52) | Kot pri dampingu, je preiskava skušala ugotoviti, ali so se okoliščine v zvezi s stanjem industrije Skupnosti tako spremenile, da zahtevajo drugačen zaključek od tistega, ki je bil postavljen med prvotno preiskavo. |
| --- | --- |

(52)

Kot pri dampingu, je preiskava skušala ugotoviti, ali so se okoliščine v zvezi s stanjem industrije Skupnosti tako spremenile, da zahtevajo drugačen zaključek od tistega, ki je bil postavljen med prvotno preiskavo.

2.   Proizvodnja Skupnosti

| (53) | Med prvotno preiskavo je industrijo Skupnosti sestavljalo deset proizvajalcev. |
| --- | --- |

(53)

Med prvotno preiskavo je industrijo Skupnosti sestavljalo deset proizvajalcev.

| (54) | Med potekom te preiskave v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da brezšivne cevi izdeluje:






  — | šest proizvajalcev Skupnosti, ki so vložili pritožbo, od katerih jih je pet v celoti sodelovalo s Komisijo med preiskavo, medtem ko je šesti proizvajalec, Pietra, Italija, postopek podpiral, ni pa priskrbel podrobnega odgovora na vprašalnik, |
| --- | --- | --- |

(54)

Med potekom te preiskave v zvezi s pregledom je bilo ugotovljeno, da brezšivne cevi izdeluje:

—

šest proizvajalcev Skupnosti, ki so vložili pritožbo, od katerih jih je pet v celoti sodelovalo s Komisijo med preiskavo, medtem ko je šesti proizvajalec, Pietra, Italija, postopek podpiral, ni pa priskrbel podrobnega odgovora na vprašalnik,

| — | drugih šest proizvajalcev, ki niso niti podpirali industrije Skupnosti niti sodelovali s Komisijo. |
| --- | --- |

—

drugih šest proizvajalcev, ki niso niti podpirali industrije Skupnosti niti sodelovali s Komisijo.

| (55) | Tem drugim proizvajalcem je bil poslan vprašalnik, vendar niso sodelovali. Evropski komisiji se ni priglasil noben drug proizvajalec zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(55)

Tem drugim proizvajalcem je bil poslan vprašalnik, vendar niso sodelovali. Evropski komisiji se ni priglasil noben drug proizvajalec zadevnega izdelka.

3.   Opredelitev industrije Skupnosti

| (56) | Proizvodnja petih proizvajalcev Skupnosti, ki so med preiskavo v celoti sodelovali, je med obdobjem preiskave znašala 797 456 ton. To predstavlja več kot 70 % celotne proizvodnje Skupnosti in ta podjetja zato predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Proizvodnja petih proizvajalcev Skupnosti, ki so med preiskavo v celoti sodelovali, je med obdobjem preiskave znašala 797 456 ton. To predstavlja več kot 70 % celotne proizvodnje Skupnosti in ta podjetja zato predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

4.   Potrošnja Skupnosti

| (57) | Informacije Eurostata glede obsega in vrednosti oznak KN 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 in 7304 39 93 so bile uporabljene kot vir uvoznih podatkov. Podatki industrije Skupnosti so bili pridobljeni iz preverjenih odgovorov na vprašalnike petih sodelujočih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(57)

Informacije Eurostata glede obsega in vrednosti oznak KN 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 in 7304 39 93 so bile uporabljene kot vir uvoznih podatkov. Podatki industrije Skupnosti so bili pridobljeni iz preverjenih odgovorov na vprašalnike petih sodelujočih proizvajalcev Skupnosti.

| (58) | Očitna potrošnja Skupnosti, tj. prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti in prodaja drugih proizvajalcev Skupnosti, kakor tudi uvoz iz vseh tretjih držav, kaže, da se je potrošnja zadevnega izdelka v Skupnosti povečala z 1 104 619 ton v letu 1999 na 1 233 357 ton v letu 2001. Potrošnja se je med OP zmanjšala na 1 103 805 ton, kar je malce manj kot potrošnja v letu 1999. | 1999 | 2000 | 2001 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja Skupnosti (tone) | 1 104 619 | 1 130 410 | 1 233 357 | 1 103 805 |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 102 | 112 | 100 |

(58)

Očitna potrošnja Skupnosti, tj. prodaja industrije Skupnosti na trgu Skupnosti in prodaja drugih proizvajalcev Skupnosti, kakor tudi uvoz iz vseh tretjih držav, kaže, da se je potrošnja zadevnega izdelka v Skupnosti povečala z 1 104 619 ton v letu 1999 na 1 233 357 ton v letu 2001. Potrošnja se je med OP zmanjšala na 1 103 805 ton, kar je malce manj kot potrošnja v letu 1999.

1999

2000

2001

OP

Potrošnja Skupnosti (tone)

1 104 619

1 130 410

1 233 357

1 103 805

Indeks 1999 = 100

100

102

112

100

5.   Uvoz v Skupnost iz zadevnih držav

5.1   Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza

| (59) | Najprej je bilo preverjeno, ali naj se uvoz iz Hrvaške in Ukrajine ocenjuje kumulativno, v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(59)

Najprej je bilo preverjeno, ali naj se uvoz iz Hrvaške in Ukrajine ocenjuje kumulativno, v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe.

| (60) | Razvoj uvoza iz zadevnih držav, glede na obseg in tržni delež, je bil sledeč:









  Obseg uvoza (tone) | 1999 | 2000 | 2001 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | 103 477 | 22 996 | 37 353 | 37 683 |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 22 | 36 | 36 |
| Hrvaška | 30 072 | 24 646 | 23 893 | 23 001 |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 82 | 79 | 76 |
| Zadevne države Skupaj | 133 549 | 47 642 | 61 246 | 60 684 |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 36 | 46 | 45 |

(60)

Razvoj uvoza iz zadevnih držav, glede na obseg in tržni delež, je bil sledeč:

Obseg uvoza (tone)

1999

2000

2001

OP

Ukrajina

103 477

22 996

37 353

37 683

Indeks 1999 = 100

100

22

36

36

Hrvaška

30 072

24 646

23 893

23 001

Indeks 1999 = 100

100

82

79

76

Zadevne države Skupaj

133 549

47 642

61 246

60 684

Indeks 1999 = 100

100

36

46

45

| Tržni delež uvoza | 1999 | 2000 | 2001 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | 9,4 % | 2,0 % | 3,0 % | 3,4 % |
| Hrvaška | 2,7 % | 2,2 % | 1,9 % | 2,1 % |
| Zadevne države Skupaj | 12,1 % | 4,2 % | 5,0 % | 5,5 % |
| Uvoz iz drugih držav | 24,1 % | 27,5 % | 31,2 % | 29,9 % |

Tržni delež uvoza

1999

2000

2001

PO

Ukrajina

9,4 %

2,0 %

3,0 %

3,4 %

Hrvaška

2,7 %

2,2 %

1,9 %

2,1 %

Zadevne države Skupaj

12,1 %

4,2 %

5,0 %

5,5 %

Uvoz iz drugih držav

24,1 %

27,5 %

31,2 %

29,9 %

| (61) | Izkazalo se je, da so ugotovljene stopnje dampinga (uvodni izjavi (25) in (50)) v razmerju z uvozom iz vsake od zadevnih držav nad de minimis pragom, kot je le-ta opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe. Poleg tega obseg uvoza iz vsake od teh držav med obdobjem preiskave kljub veljavnim ukrepom ni bil zanemarljiv, saj sta bila tržna deleža teh držav 2,1 % za Hrvaško in 3,4 % za Ukrajino. Delež celotnega uvoza v OP je bil med 5,9 % za Hrvaško in 9,6 % za Ukrajino. |
| --- | --- |

(61)

Izkazalo se je, da so ugotovljene stopnje dampinga (uvodni izjavi (25) in (50)) v razmerju z uvozom iz vsake od zadevnih držav nad de minimis pragom, kot je le-ta opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe. Poleg tega obseg uvoza iz vsake od teh držav med obdobjem preiskave kljub veljavnim ukrepom ni bil zanemarljiv, saj sta bila tržna deleža teh držav 2,1 % za Hrvaško in 3,4 % za Ukrajino. Delež celotnega uvoza v OP je bil med 5,9 % za Hrvaško in 9,6 % za Ukrajino.

| (62) | Ugotovljeno je bilo, da je kumulativna ocena glede na konkurenčne pogoje ustrezna, tako med uvozom s poreklom iz teh držav, kot med tem uvozom ter podobnim izdelkom Skupnosti. To je razvidno iz dejstva, da so bile med OP kljub veljavnim ukrepom cene iz obeh držav še vedno precej nižje od cen industrije Skupnosti in da se brezšivne cevi iz obeh držav prodajajo preko podobnih prodajnih kanalov. Poleg tega je preiskava pokazala, da ima uvoz iz obeh zadevnih držav enake fizične in kemične značilnosti, kakor podobni izdelek. In nazadnje, uvoz obeh zadevnih držav in podobni izdelek sledijo enakim cenovnim trendom (glej uvodni izjavi (67) in (74) spodaj). |
| --- | --- |

(62)

Ugotovljeno je bilo, da je kumulativna ocena glede na konkurenčne pogoje ustrezna, tako med uvozom s poreklom iz teh držav, kot med tem uvozom ter podobnim izdelkom Skupnosti. To je razvidno iz dejstva, da so bile med OP kljub veljavnim ukrepom cene iz obeh držav še vedno precej nižje od cen industrije Skupnosti in da se brezšivne cevi iz obeh držav prodajajo preko podobnih prodajnih kanalov. Poleg tega je preiskava pokazala, da ima uvoz iz obeh zadevnih držav enake fizične in kemične značilnosti, kakor podobni izdelek. In nazadnje, uvoz obeh zadevnih držav in podobni izdelek sledijo enakim cenovnim trendom (glej uvodni izjavi (67) in (74) spodaj).

| (63) | Hrvaški izvoznik je zatrjeval, da hrvaški uvoz ne povzroča nobene škode, saj je hrvaški tržni delež minimalen in se zato kumulativna ocena ne bi smela opraviti. Kakor je navedeno zgoraj, je bil hrvaški uvoz jasno nad de minimis in ni bil zanemarljiv med OP. Čeprav je res, da je prišlo veliko uvoza s poreklom iz Ukrajine na začetku zadevnega obdobja, je treba poudariti, da je kasneje uvoz iz obeh držav potekal po podobnem trendu. |
| --- | --- |

(63)

Hrvaški izvoznik je zatrjeval, da hrvaški uvoz ne povzroča nobene škode, saj je hrvaški tržni delež minimalen in se zato kumulativna ocena ne bi smela opraviti. Kakor je navedeno zgoraj, je bil hrvaški uvoz jasno nad de minimis in ni bil zanemarljiv med OP. Čeprav je res, da je prišlo veliko uvoza s poreklom iz Ukrajine na začetku zadevnega obdobja, je treba poudariti, da je kasneje uvoz iz obeh držav potekal po podobnem trendu.

| (64) | Zaradi navedenih razlogov se zaključi, da so izpolnjeni vsi kriteriji iz člena 3(4) osnovne uredbe, in da se uvoz s poreklom iz Hrvaške ter Ukrajine ocenjuje kumulativno. |
| --- | --- |

(64)

Zaradi navedenih razlogov se zaključi, da so izpolnjeni vsi kriteriji iz člena 3(4) osnovne uredbe, in da se uvoz s poreklom iz Hrvaške ter Ukrajine ocenjuje kumulativno.

5.2   Tržni delež zadevnega uvoza

| (65) | Kot je prikazano zgoraj, je tržni delež uvoza iz zadevnih držav po uvedbi ukrepov v letu 2000 znatno padel, z 12,1 % v letu 1999 na 4,2 % v letu 2000, ter se potem nepretrgoma dvigal do 5,5 % v OP. |
| --- | --- |

(65)

Kot je prikazano zgoraj, je tržni delež uvoza iz zadevnih držav po uvedbi ukrepov v letu 2000 znatno padel, z 12,1 % v letu 1999 na 4,2 % v letu 2000, ter se potem nepretrgoma dvigal do 5,5 % v OP.

5.3   Cene uvoza in nelojalno nižanje cen

| (66) | V OP je bila opravljena primerjava prodajnih cen na trgu Skupnosti med cenami industrije Skupnosti in cenami proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav. Primerjava je bila opravljena po odbitku rabatov in popustov. Cene industrije Skupnosti so bile prilagojene cenam franko tovarna, cene uvoza pa so bile cene CIF meja Skupnosti, s plačano uvozno dajatvijo, neplačano protidampinško dajatvijo, prilagojene ravni trgovanja in stroškov obdelave na podlagi podatkov, zbranih med preiskavo, zlasti od sodelujočih nepovezanih uvoznikov. |
| --- | --- |

(66)

V OP je bila opravljena primerjava prodajnih cen na trgu Skupnosti med cenami industrije Skupnosti in cenami proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav. Primerjava je bila opravljena po odbitku rabatov in popustov. Cene industrije Skupnosti so bile prilagojene cenam franko tovarna, cene uvoza pa so bile cene CIF meja Skupnosti, s plačano uvozno dajatvijo, neplačano protidampinško dajatvijo, prilagojene ravni trgovanja in stroškov obdelave na podlagi podatkov, zbranih med preiskavo, zlasti od sodelujočih nepovezanih uvoznikov.

| (67) | Primerjava je pokazala, da se je med OP uvoz zadevnega izdelka v Skupnosti prodajal po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, če jih izrazimo kot odstotek slednjih, kot sledi: Ukrajina 34,1 % in Hrvaška 23,3 %. Čeprav upoštevamo protidampinške dajatve, je nelojalno nižanje cen še vedno znatno, z 10 % za uvoz iz Ukrajine in 6,5 % za uvoz iz Hrvaške. Treba je opozoriti, da so se povprečne cene uvoza od 2000 do OP povečale, kakor je prikazano spodaj, kar je v skladu s celotnim razvojem cen na trgu EU. Vendar pa se cene uvoza iz zadevnih držav, kot je prikazano v uvodni izjavi (74) spodaj, niso povečale toliko kot cene industrije Skupnosti.









  Cene uvoza, neplačana dajatev (EUR/tono) | 1999 | 2000 | 2001 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajina | 332 | 341 | 433 | 449 |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 103 | 130 | 135 |
| Hrvaška | 461 | 465 | 516 | 523 |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 101 | 112 | 113 |
| Ukrajina & Hrvaška Povprečje | 361 | 405 | 466 | 477 |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 112 | 129 | 132 |

(67)

Primerjava je pokazala, da se je med OP uvoz zadevnega izdelka v Skupnosti prodajal po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Skupnosti, če jih izrazimo kot odstotek slednjih, kot sledi: Ukrajina 34,1 % in Hrvaška 23,3 %. Čeprav upoštevamo protidampinške dajatve, je nelojalno nižanje cen še vedno znatno, z 10 % za uvoz iz Ukrajine in 6,5 % za uvoz iz Hrvaške. Treba je opozoriti, da so se povprečne cene uvoza od 2000 do OP povečale, kakor je prikazano spodaj, kar je v skladu s celotnim razvojem cen na trgu EU. Vendar pa se cene uvoza iz zadevnih držav, kot je prikazano v uvodni izjavi (74) spodaj, niso povečale toliko kot cene industrije Skupnosti.

Cene uvoza, neplačana dajatev (EUR/tono)

1999

2000

2001

OP

Ukrajina

332

341

433

449

Indeks 1999 = 100

100

103

130

135

Hrvaška

461

465

516

523

Indeks 1999 = 100

100

101

112

113

Ukrajina & Hrvaška Povprečje

361

405

466

477

Indeks 1999 = 100

100

112

129

132

6.   Stanje industrije Skupnosti

| (68) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je pregled vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključeval oceno vseh ekonomskih faktorjev in pokazateljev, ki vplivajo na stanje industrije od leta 1999 (osnovno leto) do OP. |
| --- | --- |

(68)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je pregled vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključeval oceno vseh ekonomskih faktorjev in pokazateljev, ki vplivajo na stanje industrije od leta 1999 (osnovno leto) do OP.

| (69) | Spodnji podatki industrije Skupnosti predstavljajo združene informacije petih sodelujočih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(69)

Spodnji podatki industrije Skupnosti predstavljajo združene informacije petih sodelujočih proizvajalcev Skupnosti.

6.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (70) | Razvoj proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti, je sledeč: | 1999 | 2000 | 2001 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (tone) | 710 029 | 911 669 | 928 231 | 797 456 |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 128 | 131 | 112 |
| Proizvodna zmogljivost (tone) | 1 117 881 | 1 183 067 | 1 140 304 | 1 094 548 |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 106 | 102 | 98 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 63,5 % | 77,1 % | 81,4 % | 72,9 % |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 121 | 128 | 115 |

(70)

Razvoj proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenost zmogljivosti, je sledeč:

1999

2000

2001

OP

Proizvodnja (tone)

710 029

911 669

928 231

797 456

Indeks 1999 = 100

100

128

131

112

Proizvodna zmogljivost (tone)

1 117 881

1 183 067

1 140 304

1 094 548

Indeks 1999 = 100

100

106

102

98

Izkoriščenost zmogljivosti

63,5 %

77,1 %

81,4 %

72,9 %

Indeks 1999 = 100

100

121

128

115

| (71) | Kot je prikazano v zgornji tabeli, je proizvodnja v obdobju od 1999 do 2001 v letu 2001 narasla do vrha in potem med OP znatno upadla. Čeprav je prodaja v izvoz narasla ter do neke mere nadomestila zmanjšanje prodaje v Skupnosti, se zmanjšanju proizvodnje in upadu proizvodne zmogljivosti med OP ni bilo moč izogniti. |
| --- | --- |

(71)

Kot je prikazano v zgornji tabeli, je proizvodnja v obdobju od 1999 do 2001 v letu 2001 narasla do vrha in potem med OP znatno upadla. Čeprav je prodaja v izvoz narasla ter do neke mere nadomestila zmanjšanje prodaje v Skupnosti, se zmanjšanju proizvodnje in upadu proizvodne zmogljivosti med OP ni bilo moč izogniti.

6.2   Zaloge

| (72) | Spodnje številke predstavljajo obseg zalog ob koncu vsakega obdobja. | 1999 | 2000 | 2001 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (tone) | 38 753 | 49 620 | 49 062 | 59 287 |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 128 | 127 | 153 |

(72)

Spodnje številke predstavljajo obseg zalog ob koncu vsakega obdobja.

1999

2000

2001

OP

Zaloge (tone)

38 753

49 620

49 062

59 287

Indeks 1999 = 100

100

128

127

153

| (73) | Zaloge so se v obravnavanem obdobju povečale. Treba je poudariti, da industrija Skupnosti navadno proizvaja zadevni izdelek po naročilu. Posledično stopnja zalog industrije Skupnosti ni preveč pomemben pokazatelj pri oceni stanja industrije Skupnosti. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da je povečanje zalog tudi posledica upadanja prodaje in tržnega deleža industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(73)

Zaloge so se v obravnavanem obdobju povečale. Treba je poudariti, da industrija Skupnosti navadno proizvaja zadevni izdelek po naročilu. Posledično stopnja zalog industrije Skupnosti ni preveč pomemben pokazatelj pri oceni stanja industrije Skupnosti. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da je povečanje zalog tudi posledica upadanja prodaje in tržnega deleža industrije Skupnosti.

6.3   Obseg prodaje, tržni deleži, rast in povprečna cena na enoto v Skupnosti

| (74) | Spodnje številke predstavljajo prodajo industrije Skupnosti neodvisnim kupcem v Skupnosti. | 1999 | 2000 | 2001 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (tone) | 516 529 | 573 136 | 576 850 | 504 317 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 111 | 112 | 98 |
| Tržni delež | 46,8 % | 50,7 % | 46,8 % | 45,7 % |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 108 | 100 | 98 |
| Povprečne prodajne cene (euro/tona) | 576 | 589 | 659 | 696 |
| Indeks (1999 = 100) | 100 | 102 | 114 | 121 |

(74)

Spodnje številke predstavljajo prodajo industrije Skupnosti neodvisnim kupcem v Skupnosti.

1999

2000

2001

OP

Obseg prodaje (tone)

516 529

573 136

576 850

504 317

Indeks (1999 = 100)

100

111

112

98

Tržni delež

46,8 %

50,7 %

46,8 %

45,7 %

Indeks (1999 = 100)

100

108

100

98

Povprečne prodajne cene (euro/tona)

576

589

659

696

Indeks (1999 = 100)

100

102

114

121

| (75) | Obseg prodaje Skupnosti se je od 1999 do 2001povečal za 12 % in potem med OP znatno upadel na stopnjo, ki je celo nižja od tiste iz leta 1999. Razvoj v obsegu prodaje je treba gledati v luči stopnje porabe v istem obdobju, ki se je od 1999 do 2001povečala za 12 % in nato med PO upadla. Vendar pa se povpraševanje ni zmanjšalo toliko kot obseg prodaje med 2001 in OP. |
| --- | --- |

(75)

Obseg prodaje Skupnosti se je od 1999 do 2001povečal za 12 % in potem med OP znatno upadel na stopnjo, ki je celo nižja od tiste iz leta 1999. Razvoj v obsegu prodaje je treba gledati v luči stopnje porabe v istem obdobju, ki se je od 1999 do 2001povečala za 12 % in nato med PO upadla. Vendar pa se povpraševanje ni zmanjšalo toliko kot obseg prodaje med 2001 in OP.

| (76) | Po uvedbi ukrepov leta 2000 si je industrija Skupnosti lahko ponovno pridobila izgubljeni tržni delež. Med 1999 in 2000 se je tržni delež industrije Skupnosti povečal s 46,8 % na 50,7 % porabe Skupnosti. Vendar pa je po tem obdobju relativne moči tržni delež industrije Skupnosti ponovno upadel. Med letom 2000 in OP se je njen delež v porabi Skupnosti zmanjšal na 45,7 %, saj je dampinški uvoz ponovno začel pronicati na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(76)

Po uvedbi ukrepov leta 2000 si je industrija Skupnosti lahko ponovno pridobila izgubljeni tržni delež. Med 1999 in 2000 se je tržni delež industrije Skupnosti povečal s 46,8 % na 50,7 % porabe Skupnosti. Vendar pa je po tem obdobju relativne moči tržni delež industrije Skupnosti ponovno upadel. Med letom 2000 in OP se je njen delež v porabi Skupnosti zmanjšal na 45,7 %, saj je dampinški uvoz ponovno začel pronicati na trg Skupnosti.

| (77) | Glede na rastoči uvoz od leta 2000 ter padajočo prodajo Skupnosti od leta 2001 dalje, se industrija Skupnosti ni mogla razvijati v proizvodnji zadevnega izdelka. Namesto tega je bila v OP prisiljena zmanjšati proizvodno zmogljivost in delovno silo, saj rastoči izvoz industrije Skupnosti ni mogel nadomestiti izgube prodaje na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(77)

Glede na rastoči uvoz od leta 2000 ter padajočo prodajo Skupnosti od leta 2001 dalje, se industrija Skupnosti ni mogla razvijati v proizvodnji zadevnega izdelka. Namesto tega je bila v OP prisiljena zmanjšati proizvodno zmogljivost in delovno silo, saj rastoči izvoz industrije Skupnosti ni mogel nadomestiti izgube prodaje na trgu Skupnosti.

| (78) | Povprečna prodajna cena industrije Skupnosti je v obravnavanem obdobju narasla. Vendar pa višje cene niso mogle zagotoviti zadostne donosnosti, kot je podrobno opisano spodaj. |
| --- | --- |

(78)

Povprečna prodajna cena industrije Skupnosti je v obravnavanem obdobju narasla. Vendar pa višje cene niso mogle zagotoviti zadostne donosnosti, kot je podrobno opisano spodaj.

6.4   Donosnost

| (79) | Spodaj uporabljeni donosni koncept je dobiček pred odbitkom davkov, ki predstavlja dobiček, ustvarjen s prodajo zadevnega izdelka na trgu Skupnosti. | 1999 | 2000 | 2001 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost prodaje ES | – 7,8 % | 0,1 % | 0,3 % | – 0,1 % |

(79)

Spodaj uporabljeni donosni koncept je dobiček pred odbitkom davkov, ki predstavlja dobiček, ustvarjen s prodajo zadevnega izdelka na trgu Skupnosti.

1999

2000

2001

OP

Donosnost prodaje ES

– 7,8 %

0,1 %

0,3 %

– 0,1 %

| (80) | Po uvedbi protidampinških ukrepov proti uvozu brezšivnih cevi s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine je lahko industrija Skupnosti, kot je razvidno zgoraj, povečala cene tako, da je približno izenačila dobiček in izgubo v letih 2000 in 2001. Vendar pa industrija Skupnosti ni mogla doseči stopnje dobička, kar bi morali pričakovati v odsotnosti dampinškega uvoza (tj. 5 %), kot je določeno v Uredbi, ki nalaga trenutno veljavne ukrepe. Še več, stopnja dobička je med OP upadla pod ničlo. Razlog za ta upad, kljub višjim prodajnim cenam, so bili večji stroški surovin in delovne sile na enoto, ki so narasli kljub zmanjšanju zaposlenih v tem času. Industrija Skupnosti teh stroškov ni mogla prenesti na kupce, kakor bi bilo potrebno, zaradi konkurence dampinškega uvoza z nizkimi cenami. |
| --- | --- |

(80)

Po uvedbi protidampinških ukrepov proti uvozu brezšivnih cevi s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine je lahko industrija Skupnosti, kot je razvidno zgoraj, povečala cene tako, da je približno izenačila dobiček in izgubo v letih 2000 in 2001. Vendar pa industrija Skupnosti ni mogla doseči stopnje dobička, kar bi morali pričakovati v odsotnosti dampinškega uvoza (tj. 5 %), kot je določeno v Uredbi, ki nalaga trenutno veljavne ukrepe. Še več, stopnja dobička je med OP upadla pod ničlo. Razlog za ta upad, kljub višjim prodajnim cenam, so bili večji stroški surovin in delovne sile na enoto, ki so narasli kljub zmanjšanju zaposlenih v tem času. Industrija Skupnosti teh stroškov ni mogla prenesti na kupce, kakor bi bilo potrebno, zaradi konkurence dampinškega uvoza z nizkimi cenami.

| (81) | Po malce boljšem trendu v letih 2000 in 2001 se je finančno stanje industrije Skupnosti med PO ponovno začelo slabšati, kar je sovpadalo s povečanjem dampinškega uvoza iz Hrvaške in Ukrajine. Stopnja dobička v letu 2001 je bila malo nad ničlo in daleč od stopnje, ki bi omogočala zadostno reinvestiranje. |
| --- | --- |

(81)

Po malce boljšem trendu v letih 2000 in 2001 se je finančno stanje industrije Skupnosti med PO ponovno začelo slabšati, kar je sovpadalo s povečanjem dampinškega uvoza iz Hrvaške in Ukrajine. Stopnja dobička v letu 2001 je bila malo nad ničlo in daleč od stopnje, ki bi omogočala zadostno reinvestiranje.

6.5   Donosnost investicij, denarni tokovi, investicije in zmožnost zbiranja kapitala

| (82) | Trendi donosnosti investicij, denarnih tokov in investicij, so prikazani v sledeči tabeli. | 1999 | 2000 | 2001 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost investicij | – 13 % | 0 % | 1 % | 0 % |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 202 | 204 | 198 |
| Denarni tokovi | – 13 978 142 | 5 273 981 | 5 910 373 | 4 959 440 |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 238 | 242 | 235 |
| Investicije | 19 320 730 | 32 691 925 | 33 056 929 | 21 087 534 |
| Indeks 199 = 100 | 100 | 169 | 171 | 109 |

(82)

Trendi donosnosti investicij, denarnih tokov in investicij, so prikazani v sledeči tabeli.

1999

2000

2001

OP

Donosnost investicij

– 13 %

0 %

1 %

0 %

Indeks 1999 = 100

100

202

204

198

Denarni tokovi

– 13 978 142

5 273 981

5 910 373

4 959 440

Indeks 1999 = 100

100

238

242

235

Investicije

19 320 730

32 691 925

33 056 929

21 087 534

Indeks 199 = 100

100

169

171

109

| (83) | Treba je poudariti, da zgornje številke o donosnosti investicij v veliki meri odražajo številke o donosnosti. Donosnost investicij je od 1999 do 2000 upadla, vendar se je do OP ponovno povečala. Denarni tokovi kažejo približno enak trend kot donosnost, in sicer dosežejo vrh v letu 2001 in potem ponovno upadejo. Dokler zadevni izdelek predstavlja manj kot 1 % celotnega prometa proizvajalcev Skupnosti in ti svoje proizvodne naprave uporabljajo še za proizvodnjo številnih drugih jeklenih izdelkov, se šteje, da te številke same po sebi niso pomembne. Vendar pa so ilustrativne, saj dva od sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, ki sta zadevni izdelek proizvajala v mnogo večji meri kot drugi proizvajalci Skupnosti, kažeta trende podobne tistim, ki so prikazani v zgornji tabeli o donosnosti investicij, denarnih tokovih in investicijah. |
| --- | --- |

(83)

Treba je poudariti, da zgornje številke o donosnosti investicij v veliki meri odražajo številke o donosnosti. Donosnost investicij je od 1999 do 2000 upadla, vendar se je do OP ponovno povečala. Denarni tokovi kažejo približno enak trend kot donosnost, in sicer dosežejo vrh v letu 2001 in potem ponovno upadejo. Dokler zadevni izdelek predstavlja manj kot 1 % celotnega prometa proizvajalcev Skupnosti in ti svoje proizvodne naprave uporabljajo še za proizvodnjo številnih drugih jeklenih izdelkov, se šteje, da te številke same po sebi niso pomembne. Vendar pa so ilustrativne, saj dva od sodelujočih proizvajalcev Skupnosti, ki sta zadevni izdelek proizvajala v mnogo večji meri kot drugi proizvajalci Skupnosti, kažeta trende podobne tistim, ki so prikazani v zgornji tabeli o donosnosti investicij, denarnih tokovih in investicijah.

| (84) | Po uvedbi protidampinških ukrepov v letu 2000 je industrija Skupnosti opravila nekaj investicij. Vendar pa so bile te investicije v glavnem usmerjene v zamenjavo strojev. V OP so se investicije v primerjavi s predhodnima dvema letoma močno zmanjšale. |
| --- | --- |

(84)

Po uvedbi protidampinških ukrepov v letu 2000 je industrija Skupnosti opravila nekaj investicij. Vendar pa so bile te investicije v glavnem usmerjene v zamenjavo strojev. V OP so se investicije v primerjavi s predhodnima dvema letoma močno zmanjšale.

| (85) | Zmožnost zbiranja kapitala industrije Skupnosti, bodisi od zunanjih finančnih virov bodisi od matičnih družb, kljub vsemu med obravnavanim obdobjem ni bila resneje prizadeta, saj zadevni izdelek predstavlja manj kot 1 % celotnega prometa proizvajalcev Skupnosti, in ker proizvajalci Skupnosti svoje proizvodne naprave uporabljajo tudi za izdelavo različnih drugih jeklenih izdelkov. |
| --- | --- |

(85)

Zmožnost zbiranja kapitala industrije Skupnosti, bodisi od zunanjih finančnih virov bodisi od matičnih družb, kljub vsemu med obravnavanim obdobjem ni bila resneje prizadeta, saj zadevni izdelek predstavlja manj kot 1 % celotnega prometa proizvajalcev Skupnosti, in ker proizvajalci Skupnosti svoje proizvodne naprave uporabljajo tudi za izdelavo različnih drugih jeklenih izdelkov.

6.6   Zaposlitev, produktivnost in plače

| | 1999 | 2000 | 2001 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 2 583 | 2 776 | 2 622 | 2 472 |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 107 | 102 | 96 |
| Produktivnost (tona/zaposleni) | 275 | 328 | 354 | 323 |
| Indeks 1999 = 100 | 100 | 119 | 129 | 117 |
| Plače Indeks 1999=100 | 100 | 104 | 106 | 105 |

1999

2000

2001

OP

Število zaposlenih

2 583

2 776

2 622

2 472

Indeks 1999 = 100

100

107

102

96

Produktivnost (tona/zaposleni)

275

328

354

323

Indeks 1999 = 100

100

119

129

117

Plače Indeks 1999=100

100

104

106

105

| (86) | Kakor je prikazano zgoraj, je industrija Skupnosti v letih 2000 in 2001 povečala produktivnost in število zaposlenih, ker se je proizvodnja med tem obdobjem povečala. Vendar pa je bilo v OP število zaposlenih močno zmanjšano na raven izpred leta 1999. Produktivnost je po znatnem zmanjšanju proizvodnje prav tako padla. |
| --- | --- |

(86)

Kakor je prikazano zgoraj, je industrija Skupnosti v letih 2000 in 2001 povečala produktivnost in število zaposlenih, ker se je proizvodnja med tem obdobjem povečala. Vendar pa je bilo v OP število zaposlenih močno zmanjšano na raven izpred leta 1999. Produktivnost je po znatnem zmanjšanju proizvodnje prav tako padla.

| (87) | Plače so bile v obravnavanem obdobju relativno stabilne in so se gibale le glede na inflacijo. |
| --- | --- |

(87)

Plače so bile v obravnavanem obdobju relativno stabilne in so se gibale le glede na inflacijo.

6.7   Izboljšanje od preteklega dampinga

| (88) | Po uvedbi ukrepov leta 2000 je industrija Skupnosti uspela ponovno pridobiti izgubljeni tržni delež in doseči trajnejšo raven svojih prodajnih cen. Vendar pa se je finančno stanje industrije Skupnosti od leta 2001 naprej začelo ponovno slabšati. Na podlagi tega je mogoče zaključiti, da si Skupnost od preteklega dampinga še ni opomogla. |
| --- | --- |

(88)

Po uvedbi ukrepov leta 2000 je industrija Skupnosti uspela ponovno pridobiti izgubljeni tržni delež in doseči trajnejšo raven svojih prodajnih cen. Vendar pa se je finančno stanje industrije Skupnosti od leta 2001 naprej začelo ponovno slabšati. Na podlagi tega je mogoče zaključiti, da si Skupnost od preteklega dampinga še ni opomogla.

6.8   Obseg dejanske stopnje dampinga

| (89) | Stopnje dampinga so določene v delu o dampingu (uvodni izjavi (25) in (50)). Te ugotovljene stopnje so jasno nad de minimis. Poleg tega, glede na vrednost in ceno dampinškega uvoza, vpliv dejanske stopnje dampinga nikakor ni zanemarljiv. |
| --- | --- |

(89)

Stopnje dampinga so določene v delu o dampingu (uvodni izjavi (25) in (50)). Te ugotovljene stopnje so jasno nad de minimis. Poleg tega, glede na vrednost in ceno dampinškega uvoza, vpliv dejanske stopnje dampinga nikakor ni zanemarljiv.

6.9   Zaključek o škodi

| (90) | Po uvedbi protidampinških ukrepov proti uvozu zadevnega izdelka iz Hrvaške in Ukrajine si je industrija Skupnosti nemudoma pridobila samozavest. Povprečne cene njene prodaje v Skupnosti so se med letoma 1999 in 2001 povečale za 14 %, pri čemer sta se obseg prodaje v Skupnosti in proizvodnja v istem obdobju povečali. Posledično je v tistem času industrija lahko opravila nekaj potrebnih investicij in zaposlila več delovne sile. |
| --- | --- |

(90)

Po uvedbi protidampinških ukrepov proti uvozu zadevnega izdelka iz Hrvaške in Ukrajine si je industrija Skupnosti nemudoma pridobila samozavest. Povprečne cene njene prodaje v Skupnosti so se med letoma 1999 in 2001 povečale za 14 %, pri čemer sta se obseg prodaje v Skupnosti in proizvodnja v istem obdobju povečali. Posledično je v tistem času industrija lahko opravila nekaj potrebnih investicij in zaposlila več delovne sile.

| (91) | Vendar pa se je stanje med OP začelo znatno slabšati. Prodaja v Skupnosti se je od leta 2001 do PO zmanjšala za 12 %, pri čemer se je morala industrija Skupnosti v precejšnji meri prilagoditi z zmanjšanjem proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in zaposlenosti. Tržni delež industrije Skupnosti se je od leta 2001 do OP še dodatno znižal na stopnjo, ki je nižja od stopnje iz leta 1999. Padajoči trend v OP še dodatno potrjujejo zmanjšana uporaba zmogljivosti, stagnacija v razvoju plač in povečana stopnja zalog, kar je postavilo industrijo v podobno situacijo kot leta 1999, ko ukrepi proti uvozu iz zadevnih držav še niso bili uvedeni. |
| --- | --- |

(91)

Vendar pa se je stanje med OP začelo znatno slabšati. Prodaja v Skupnosti se je od leta 2001 do PO zmanjšala za 12 %, pri čemer se je morala industrija Skupnosti v precejšnji meri prilagoditi z zmanjšanjem proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in zaposlenosti. Tržni delež industrije Skupnosti se je od leta 2001 do OP še dodatno znižal na stopnjo, ki je nižja od stopnje iz leta 1999. Padajoči trend v OP še dodatno potrjujejo zmanjšana uporaba zmogljivosti, stagnacija v razvoju plač in povečana stopnja zalog, kar je postavilo industrijo v podobno situacijo kot leta 1999, ko ukrepi proti uvozu iz zadevnih držav še niso bili uvedeni.

| (92) | Enak trend se kaže pri razvoju investicij, donosnosti investicij in denarnih tokovih. Rahlemu izboljšanju v letih 2000 in 2001, ki je bilo daleč od zadovoljivega, saj je donosnost investicij dosegla samo 1 % in so se negativni denarni tokovi komaj spremenili v pozitivne, je sledilo poslabšanje v OP. Dejstvo, da zmožnost zbiranja kapitala podjetij ni bila resno prizadeta, lahko pripišemo temu, da so podjetja pripadala večjim podjetniškim skupinam, zaradi česar ga ne moremo šteti za pomembnega pokazatelja v zvezi s sektorjem zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(92)

Enak trend se kaže pri razvoju investicij, donosnosti investicij in denarnih tokovih. Rahlemu izboljšanju v letih 2000 in 2001, ki je bilo daleč od zadovoljivega, saj je donosnost investicij dosegla samo 1 % in so se negativni denarni tokovi komaj spremenili v pozitivne, je sledilo poslabšanje v OP. Dejstvo, da zmožnost zbiranja kapitala podjetij ni bila resno prizadeta, lahko pripišemo temu, da so podjetja pripadala večjim podjetniškim skupinam, zaradi česar ga ne moremo šteti za pomembnega pokazatelja v zvezi s sektorjem zadevnega izdelka.

| (93) | Kar se tiče finančnega stanja industrije Skupnosti, se je le-to izboljšalo in industrija je v letu 1999 prenehala ustvarjati izgube, vendar je industrija Skupnosti v letih 2000 in 2001 bolj ali manj zgolj dosegla ničlo, zatem pa spet zapadla v izgube v PO. |
| --- | --- |

(93)

Kar se tiče finančnega stanja industrije Skupnosti, se je le-to izboljšalo in industrija je v letu 1999 prenehala ustvarjati izgube, vendar je industrija Skupnosti v letih 2000 in 2001 bolj ali manj zgolj dosegla ničlo, zatem pa spet zapadla v izgube v PO.

| (94) | Kakor je razvidno zgoraj, so se pokazatelji najprej izboljšali po letu 1999, ko so bili uvedeni ukrepi, vendar pa so vsi, razen prodajnih cen, ponovno upadli v OP, kar daje jasen prikaz škodnega stanja. |
| --- | --- |

(94)

Kakor je razvidno zgoraj, so se pokazatelji najprej izboljšali po letu 1999, ko so bili uvedeni ukrepi, vendar pa so vsi, razen prodajnih cen, ponovno upadli v OP, kar daje jasen prikaz škodnega stanja.

| (95) | Nepretrgana rast prodajnih cen med celotnim obravnavanim obdobjem ni mogla zagotoviti zadovoljive donosnosti, saj so jo popolnoma vsrkali rastoči stroški proizvodnje, zlasti stroški surovin in delovne sile na enoto. Poleg tega industrija Skupnosti teh povečanih stroškov ni mogla prenesti na kupce toliko, kot bi bilo potrebno, saj je na trg pronical dampinški uvoz po nizkih cenah. Posledično se je stanje donosnosti industrije Skupnosti poslabšalo in v OP padlo celo pod ničlo. |
| --- | --- |

(95)

Nepretrgana rast prodajnih cen med celotnim obravnavanim obdobjem ni mogla zagotoviti zadovoljive donosnosti, saj so jo popolnoma vsrkali rastoči stroški proizvodnje, zlasti stroški surovin in delovne sile na enoto. Poleg tega industrija Skupnosti teh povečanih stroškov ni mogla prenesti na kupce toliko, kot bi bilo potrebno, saj je na trg pronical dampinški uvoz po nizkih cenah. Posledično se je stanje donosnosti industrije Skupnosti poslabšalo in v OP padlo celo pod ničlo.

| (96) | Glede na zgoraj navedeno se zaključi, da je industrija Skupnosti v smislu člena 3 osnovne uredbe v OP vseeno utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(96)

Glede na zgoraj navedeno se zaključi, da je industrija Skupnosti v smislu člena 3 osnovne uredbe v OP vseeno utrpela znatno škodo.

D.   TRAJNA NARAVA SPREMENJENIH OKOLIŠČIN IN VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA IN ŠKODE

| (97) | Prvotni ukrepi bi prenehali veljati 18. februarja 2005. V skladu s členom 11(7) osnovne uredbe se je zato preučilo, ali obstaja možnost, da bi prenehanje obstoječih ukrepov vodilo k nadaljevanju dampinga in škode. V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je prav tako opravila analiza, ali so se okoliščine glede dampinga in škode bistveno spremenile, in ali bi lahko utemeljeno trdili, da bo ta sprememba trajne narave. |
| --- | --- |

(97)

Prvotni ukrepi bi prenehali veljati 18. februarja 2005. V skladu s členom 11(7) osnovne uredbe se je zato preučilo, ali obstaja možnost, da bi prenehanje obstoječih ukrepov vodilo k nadaljevanju dampinga in škode. V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je prav tako opravila analiza, ali so se okoliščine glede dampinga in škode bistveno spremenile, in ali bi lahko utemeljeno trdili, da bo ta sprememba trajne narave.

| (98) | Ugotovljeno je bilo, da se zadevni izdelek med OP na trgu Skupnosti še vedno prodaja po dampinški ceni (uvodni izjavi (25) in (50)). V tem smislu so bile stopnje dampinga za zadevni izdelek s poreklom iz vsake od držav, za katere se vodi postopek, blizu tistim, ki so bile ugotovljene v prvotni preiskavi. Poleg tega v zadevnih državah še vedno obstajajo velike proizvodne zmogljivosti, ki med OP niso bile izkoriščene. Prav tako je bilo ugotovljeno, da se na trgu Skupnosti še vedno prodajajo znatne količine uvoza iz Hrvaške in Ukrajine, ter da je njihov tržni delež od leta 2000 nepretrgoma rasel. To izkazuje jasen interes hrvaških in ukrajinskih izvoznikov na trgu EU. Glede na zgoraj navedeno ni mogoče dvomiti, da je stopnja ugotovljenega dampinga trajne narave, ter da je nadaljevanje dampinga zelo verjetno, če bi dovolili prenehanje prvotnih ukrepov. |
| --- | --- |

(98)

Ugotovljeno je bilo, da se zadevni izdelek med OP na trgu Skupnosti še vedno prodaja po dampinški ceni (uvodni izjavi (25) in (50)). V tem smislu so bile stopnje dampinga za zadevni izdelek s poreklom iz vsake od držav, za katere se vodi postopek, blizu tistim, ki so bile ugotovljene v prvotni preiskavi. Poleg tega v zadevnih državah še vedno obstajajo velike proizvodne zmogljivosti, ki med OP niso bile izkoriščene. Prav tako je bilo ugotovljeno, da se na trgu Skupnosti še vedno prodajajo znatne količine uvoza iz Hrvaške in Ukrajine, ter da je njihov tržni delež od leta 2000 nepretrgoma rasel. To izkazuje jasen interes hrvaških in ukrajinskih izvoznikov na trgu EU. Glede na zgoraj navedeno ni mogoče dvomiti, da je stopnja ugotovljenega dampinga trajne narave, ter da je nadaljevanje dampinga zelo verjetno, če bi dovolili prenehanje prvotnih ukrepov.

| (99) | Čeprav si je industrija Skupnosti do neke mere opomogla od preteklega dampinga pri uvozu s poreklom, med drugim, iz Hrvaške in Ukrajine, je bilo tudi ugotovljeno, da industrija Skupnosti še vedno trpi znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. Stopnje škode, ugotovljene v preiskavi, so se v primerjavi s prvotno preiskavo povečale, saj je dampinški uvoz še naprej nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, in to kljub dejstvu, da so stroški po vsem svetu narasli. Glede na učinek dampinškega uvoza na donosnost (uvodna izjava (79)) ter tržni delež industrije Skupnosti (uvodna izjava (74)), ki sta od leta 2001 do OP ponovno upadla, se zaključi, da so okoliščine, ki povzročajo škodo, trajne narave, in da bi prenehanje prvotnih ukrepov zelo verjetno vodilo k nadaljevanju škode. |
| --- | --- |

(99)

Čeprav si je industrija Skupnosti do neke mere opomogla od preteklega dampinga pri uvozu s poreklom, med drugim, iz Hrvaške in Ukrajine, je bilo tudi ugotovljeno, da industrija Skupnosti še vedno trpi znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. Stopnje škode, ugotovljene v preiskavi, so se v primerjavi s prvotno preiskavo povečale, saj je dampinški uvoz še naprej nelojalno nižal cene industrije Skupnosti, in to kljub dejstvu, da so stroški po vsem svetu narasli. Glede na učinek dampinškega uvoza na donosnost (uvodna izjava (79)) ter tržni delež industrije Skupnosti (uvodna izjava (74)), ki sta od leta 2001 do OP ponovno upadla, se zaključi, da so okoliščine, ki povzročajo škodo, trajne narave, in da bi prenehanje prvotnih ukrepov zelo verjetno vodilo k nadaljevanju škode.

E.   VZROKI ŠKODE

| (100) | Preučilo se je tudi, ali vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Hrvaške in Ukrajine in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ki je bila ugotovljena v prvotni preiskavi, v tej preiskavi še vedno obstaja. Preverjeni so bili tudi drugi znani dejavniki, razen dampinškega uvoza, ki bi lahko istočasno škodili industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da možna škoda, ki bi jo povzročali ti dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(100)

Preučilo se je tudi, ali vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Hrvaške in Ukrajine in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ki je bila ugotovljena v prvotni preiskavi, v tej preiskavi še vedno obstaja. Preverjeni so bili tudi drugi znani dejavniki, razen dampinškega uvoza, ki bi lahko istočasno škodili industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da možna škoda, ki bi jo povzročali ti dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

| (101) | Kljub veljavnim ukrepom, ki so najprej vodili k zmanjšanju uvoza v letu 2000, so proizvajalci izvozniki iz Hrvaške in Ukrajine med obravnavanim obdobjem postopoma povečali svoj tržni delež v Skupnosti od 4,2 % na 5,5 %. Kljub upadanju porabe od 2001 do OP se je njihov tržni delež povečal. Istočasno je industrija Skupnosti od 2000 do OP izgubila svoj tržni delež. V OP je morala bistveno zmanjšati proizvodnjo in utrpela je upadanje donosnosti. Povečanje uvoza iz zadevnih držav, ki je bistveno nelojalno nižalo cene industrije Skupnosti, in poslabšanje stanja industrije Skupnosti časovno sovpadata. Zato bi lahko ta uvoz še naprej prispeval k škodi, ki jo trpi industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(101)

Kljub veljavnim ukrepom, ki so najprej vodili k zmanjšanju uvoza v letu 2000, so proizvajalci izvozniki iz Hrvaške in Ukrajine med obravnavanim obdobjem postopoma povečali svoj tržni delež v Skupnosti od 4,2 % na 5,5 %. Kljub upadanju porabe od 2001 do OP se je njihov tržni delež povečal. Istočasno je industrija Skupnosti od 2000 do OP izgubila svoj tržni delež. V OP je morala bistveno zmanjšati proizvodnjo in utrpela je upadanje donosnosti. Povečanje uvoza iz zadevnih držav, ki je bistveno nelojalno nižalo cene industrije Skupnosti, in poslabšanje stanja industrije Skupnosti časovno sovpadata. Zato bi lahko ta uvoz še naprej prispeval k škodi, ki jo trpi industrija Skupnosti.

| (102) | Uvoz s poreklom iz tretjih držav, kot so Češka, Poljska in Slovaška, ki med obdobjem preiskave še niso bile članice Skupnosti, kakor tudi uvoz iz Romunije ali Rusije, bi prav tako lahko prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(102)

Uvoz s poreklom iz tretjih držav, kot so Češka, Poljska in Slovaška, ki med obdobjem preiskave še niso bile članice Skupnosti, kakor tudi uvoz iz Romunije ali Rusije, bi prav tako lahko prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (103) | Treba je opozoriti, da so bile protidampinške dajatve, ki so se gibale od 9,8 % do 38,2 %, ter zaveze v veljavi za uvoz iz zgoraj navedenih petih držav med celotnim obravnavanim obdobjem. Trenutno poteka pregled veljavnih ukrepov za uvoz iz Rusije in Romunije (uvodna izjava (4)). |
| --- | --- |

(103)

Treba je opozoriti, da so bile protidampinške dajatve, ki so se gibale od 9,8 % do 38,2 %, ter zaveze v veljavi za uvoz iz zgoraj navedenih petih držav med celotnim obravnavanim obdobjem. Trenutno poteka pregled veljavnih ukrepov za uvoz iz Rusije in Romunije (uvodna izjava (4)).

| (104) | Uvoz iz Rusije je med obdobjem preiskave obsegal tržni delež 3,3 %. Povprečne uvozne cene tega uvoza skupaj s protidampinškimi dajatvami so bile približno za 20 % nižje od cen uvoza iz Hrvaške in Ukrajine. Glede na stopnjo cen uvoza iz Rusije se zdi, da je ta uvoz prispeval k škodi. Vendar pa ob upoštevanju tržnega deleža, ki je nižji od deleža zadevnih držav, ruski uvoz ne more biti edini vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Uvoz iz Romunije je med obdobjem preiskave obsegal tržni delež 3,5 %. Uvozne cene iz Romunije, skupaj s protidampinškimi dajatvami, so višje od cen uvoza iz Hrvaške in Ukrajine, vendar še vedno nižje od cen industrije Skupnosti. Na podlagi tega je mogoče zaključiti, da bi tudi to lahko prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da možni vpliv uvoza iz Rusije in Romunije ni mogel biti tak, da bi spremenil zaključek, da obstaja resnična in bistvena vzročna zveza med dampinškim uvozom brezšivnih cevi iz Hrvaške in Ukrajine in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(104)

Uvoz iz Rusije je med obdobjem preiskave obsegal tržni delež 3,3 %. Povprečne uvozne cene tega uvoza skupaj s protidampinškimi dajatvami so bile približno za 20 % nižje od cen uvoza iz Hrvaške in Ukrajine. Glede na stopnjo cen uvoza iz Rusije se zdi, da je ta uvoz prispeval k škodi. Vendar pa ob upoštevanju tržnega deleža, ki je nižji od deleža zadevnih držav, ruski uvoz ne more biti edini vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Uvoz iz Romunije je med obdobjem preiskave obsegal tržni delež 3,5 %. Uvozne cene iz Romunije, skupaj s protidampinškimi dajatvami, so višje od cen uvoza iz Hrvaške in Ukrajine, vendar še vedno nižje od cen industrije Skupnosti. Na podlagi tega je mogoče zaključiti, da bi tudi to lahko prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da možni vpliv uvoza iz Rusije in Romunije ni mogel biti tak, da bi spremenil zaključek, da obstaja resnična in bistvena vzročna zveza med dampinškim uvozom brezšivnih cevi iz Hrvaške in Ukrajine in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (105) | Cene uvoza iz bivših držav pristopnic, Poljske, Češke in Slovaške, so bile prav tako na precej višjem nivoju kot hrvaške ali ukrajinske, vendar še vedno nižje od cen industrije Skupnosti. Njihov skupni tržni delež v OP je znašal 14,2 %. Čeprav bi ta uvoz prav tako lahko prispeval k škodi, pa se lahko na podlagi stopnje cen zaključi, da je bil njihov prispevek zanemarljiv. |
| --- | --- |

(105)

Cene uvoza iz bivših držav pristopnic, Poljske, Češke in Slovaške, so bile prav tako na precej višjem nivoju kot hrvaške ali ukrajinske, vendar še vedno nižje od cen industrije Skupnosti. Njihov skupni tržni delež v OP je znašal 14,2 %. Čeprav bi ta uvoz prav tako lahko prispeval k škodi, pa se lahko na podlagi stopnje cen zaključi, da je bil njihov prispevek zanemarljiv.

| (106) | Ob upoštevanju dejstva, da je uvoz iz Hrvaške in Ukrajine industriji Skupnosti bistveno znižal cene, ni nobenih pokazateljev, da bi zgoraj navedeni uvoz, ki je večinoma v manjši meri nižal cene industriji Skupnosti, lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz Hrvaške in Ukrajine in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(106)

Ob upoštevanju dejstva, da je uvoz iz Hrvaške in Ukrajine industriji Skupnosti bistveno znižal cene, ni nobenih pokazateljev, da bi zgoraj navedeni uvoz, ki je večinoma v manjši meri nižal cene industriji Skupnosti, lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz Hrvaške in Ukrajine in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (107) | Uvoz iz nekaterih drugih tretjih držav je v OP skupaj obsegal tržni delež 8,9 %. Ob upoštevanju njihovih visokih stopenj cen, ki so večinoma dovolj višje od cen industrije Skupnosti, ni nobenih pokazateljev, da bi ta uvoz lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz Hrvaške in Ukrajine in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(107)

Uvoz iz nekaterih drugih tretjih držav je v OP skupaj obsegal tržni delež 8,9 %. Ob upoštevanju njihovih visokih stopenj cen, ki so večinoma dovolj višje od cen industrije Skupnosti, ni nobenih pokazateljev, da bi ta uvoz lahko prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz Hrvaške in Ukrajine in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (108) | Drugi proizvajalci Skupnosti, ki v preiskavi niso sodelovali, so se soočali z istimi problemi, kar zadeva rastoče stroške surovin, kar jih je prisililo v zvišanje cen, kolikor je bilo to mogoče. Ugotovljen ni bil noben pokazatelj, da bi ti konkurenti lahko povzročili škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(108)

Drugi proizvajalci Skupnosti, ki v preiskavi niso sodelovali, so se soočali z istimi problemi, kar zadeva rastoče stroške surovin, kar jih je prisililo v zvišanje cen, kolikor je bilo to mogoče. Ugotovljen ni bil noben pokazatelj, da bi ti konkurenti lahko povzročili škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (109) | V Skupnosti od leta 2001 naprej poraba upada. Vendar pa je prodaja Skupnosti upadla za večji odstotek kot poraba in industrija Skupnosti je izgubila tržni delež, medtem ko so zadevne države v tem obdobju svoj tržni delež na trgu Skupnosti povečale. Zato se zaključi, da ta dejavnik ni mogel prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Hrvaške in Ukrajine in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Med preiskavo niso bili ugotovljeni nobeni drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo. |
| --- | --- |

(109)

V Skupnosti od leta 2001 naprej poraba upada. Vendar pa je prodaja Skupnosti upadla za večji odstotek kot poraba in industrija Skupnosti je izgubila tržni delež, medtem ko so zadevne države v tem obdobju svoj tržni delež na trgu Skupnosti povečale. Zato se zaključi, da ta dejavnik ni mogel prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Hrvaške in Ukrajine in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Med preiskavo niso bili ugotovljeni nobeni drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo.

| (110) | Na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Skupnosti se zaključi, da vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Hrvaške in Ukrajine in znatno škodo industrije Skupnosti, ki je bila ugotovljena v prejšnji preiskavi, ni bila pretrgana. |
| --- | --- |

(110)

Na podlagi zgornje analize učinkov vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Skupnosti se zaključi, da vzročna zveza med dampinškim uvozom iz Hrvaške in Ukrajine in znatno škodo industrije Skupnosti, ki je bila ugotovljena v prejšnji preiskavi, ni bila pretrgana.

F.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Splošne pripombe

| (111) | Preverjeno je bilo, ali obstajajo tehtni razlogi, ki bi vodili k zaključku, da ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov proti uvozu iz zadevnih držav ni v interesu Skupnosti. Komisija je uvoznikom in industrijskim uporabnikom poslala vprašalnike. Prejela je izpolnjen vprašalnik od enega uvoznika, Comercial de Tubos, S.A., Španija. |
| --- | --- |

(111)

Preverjeno je bilo, ali obstajajo tehtni razlogi, ki bi vodili k zaključku, da ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov proti uvozu iz zadevnih držav ni v interesu Skupnosti. Komisija je uvoznikom in industrijskim uporabnikom poslala vprašalnike. Prejela je izpolnjen vprašalnik od enega uvoznika, Comercial de Tubos, S.A., Španija.

| (112) | Od uporabniške industrije ni prejela nobenega odgovora. Med preiskavo se ni priglasil noben dobavitelj. Na podlagi informacij, prejetih od sodelujočih strani, so bili doseženi naslednji zaključki. |
| --- | --- |

(112)

Od uporabniške industrije ni prejela nobenega odgovora. Med preiskavo se ni priglasil noben dobavitelj. Na podlagi informacij, prejetih od sodelujočih strani, so bili doseženi naslednji zaključki.

| (113) | Treba je opozoriti, da se za sprejetje ukrepov v prejšnji preiskavi ni štelo, da nasprotuje interesu Skupnosti. Poleg tega samo dejstvo, da je pričujoča preiskava pregled, ki analizira stanje, v katerem so bili protidampinški ukrepi že uvedeni, dovoljuje oceno kakršnih koli nepravilnih negativnih učinkov na zadevne stranke zaradi veljavnih protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(113)

Treba je opozoriti, da se za sprejetje ukrepov v prejšnji preiskavi ni štelo, da nasprotuje interesu Skupnosti. Poleg tega samo dejstvo, da je pričujoča preiskava pregled, ki analizira stanje, v katerem so bili protidampinški ukrepi že uvedeni, dovoljuje oceno kakršnih koli nepravilnih negativnih učinkov na zadevne stranke zaradi veljavnih protidampinških ukrepov.

2.   Interes industrije Skupnosti

| (114) | Kakor je bilo ugotovljeno, industrijo Skupnosti sestavlja pet proizvajalcev, ki so zaposlovali približno 2 470 zaposlenih v proizvodnji in prodaji brezšivnih cevi. Prav tako je bilo ugotovljeno, da so zgoraj navedeni gospodarski pokazatelji industrije Skupnosti v preiskovalnem obdobju kazali poslabšanje finančnih rezultatov. Kljub rastoči porabi brezšivnih cevi v Skupnosti v letih 2000 in 2001, ki pa je ponovno upadla v OP, industrija Skupnosti ni mogla doseči finančne stabilnosti. |
| --- | --- |

(114)

Kakor je bilo ugotovljeno, industrijo Skupnosti sestavlja pet proizvajalcev, ki so zaposlovali približno 2 470 zaposlenih v proizvodnji in prodaji brezšivnih cevi. Prav tako je bilo ugotovljeno, da so zgoraj navedeni gospodarski pokazatelji industrije Skupnosti v preiskovalnem obdobju kazali poslabšanje finančnih rezultatov. Kljub rastoči porabi brezšivnih cevi v Skupnosti v letih 2000 in 2001, ki pa je ponovno upadla v OP, industrija Skupnosti ni mogla doseči finančne stabilnosti.

| (115) | Industrija si je delno opomogla v letih 2000 do 2001. Vendar pa je glede na prevladujoče finančno stanje industrije Skupnosti jasno, da bi bili protidampinški ukrepi v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(115)

Industrija si je delno opomogla v letih 2000 do 2001. Vendar pa je glede na prevladujoče finančno stanje industrije Skupnosti jasno, da bi bili protidampinški ukrepi v interesu industrije Skupnosti.

3.   Interesi nepovezanih uvoznikov

| (116) | Sodelujoči uvoznik na splošno ni nasprotoval nadaljnji uveljavitvi protidampinških ukrepov. Od uvoznikov, ki uvažajo zadevni izdelek iz Hrvaške in Ukrajine, niso bile prejete nobene druge pripombe. |
| --- | --- |

(116)

Sodelujoči uvoznik na splošno ni nasprotoval nadaljnji uveljavitvi protidampinških ukrepov. Od uvoznikov, ki uvažajo zadevni izdelek iz Hrvaške in Ukrajine, niso bile prejete nobene druge pripombe.

| (117) | Namen protidampinških ukrepov je ponovno vzpostaviti lojalno trgovino. Namen ni niti prepovedati uvoza niti ovirati dejavnosti uvoznikov v ES. Dejansko morajo biti vsi predlagani ukrepi določeni na taki ravni, ki bo dovoljevala nadaljevanje uvoza tudi v prihodnosti, vendar po cenah, ki ne bodo dampinške ali škodljive, kar koli bo nižje. |
| --- | --- |

(117)

Namen protidampinških ukrepov je ponovno vzpostaviti lojalno trgovino. Namen ni niti prepovedati uvoza niti ovirati dejavnosti uvoznikov v ES. Dejansko morajo biti vsi predlagani ukrepi določeni na taki ravni, ki bo dovoljevala nadaljevanje uvoza tudi v prihodnosti, vendar po cenah, ki ne bodo dampinške ali škodljive, kar koli bo nižje.

| (118) | Ker bo uvoz po lojalnih cenah še vedno dovoljen na trgu Skupnosti, je zelo verjetno, da se bo tradicionalno poslovanje uvoznikov nadaljevalo, čeprav bodo uveljavljeni protidampinški ukrepi proti dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(118)

Ker bo uvoz po lojalnih cenah še vedno dovoljen na trgu Skupnosti, je zelo verjetno, da se bo tradicionalno poslovanje uvoznikov nadaljevalo, čeprav bodo uveljavljeni protidampinški ukrepi proti dampinškemu uvozu.

4.   Interes dobaviteljev

| (119) | Med preiskavo se ni priglasil noben dobavitelj. Zato se zaključi, da ne obstajajo tehtni razlogi na strani interesov dobaviteljev, da se ukrepi ne bi uveljavili. |
| --- | --- |

(119)

Med preiskavo se ni priglasil noben dobavitelj. Zato se zaključi, da ne obstajajo tehtni razlogi na strani interesov dobaviteljev, da se ukrepi ne bi uveljavili.

5.   Interes uporabnikov

| (120) | V prejšnji preiskavi je bilo zaključeno, da morebitni cenovni učinek iz protidampinških ukrepov za industrijske uporabnike ne bo bistven. Ta ugotovitev je temeljila na dejstvu, da brezšivne cevi predstavljajo samo majhen delež v skupnih stroških uporabniških industrij (vključno s kemično in petrokemično industrijo, elektrarnami, avtomobilsko in gradbeno industrijo). Glede na to, da ni bil predložen noben ugovor, ki bi spodbijal prejšnje ugotovitve, ter glede na pomanjkanje sodelovanja uporabnikov v trenutni preiskavi, se pričakuje, da bo morebitni cenovni učinek, ki izhaja iz protidampinških ukrepov, za industrijske uporabnike zanemarljiv. |
| --- | --- |

(120)

V prejšnji preiskavi je bilo zaključeno, da morebitni cenovni učinek iz protidampinških ukrepov za industrijske uporabnike ne bo bistven. Ta ugotovitev je temeljila na dejstvu, da brezšivne cevi predstavljajo samo majhen delež v skupnih stroških uporabniških industrij (vključno s kemično in petrokemično industrijo, elektrarnami, avtomobilsko in gradbeno industrijo). Glede na to, da ni bil predložen noben ugovor, ki bi spodbijal prejšnje ugotovitve, ter glede na pomanjkanje sodelovanja uporabnikov v trenutni preiskavi, se pričakuje, da bo morebitni cenovni učinek, ki izhaja iz protidampinških ukrepov, za industrijske uporabnike zanemarljiv.

6.   Vidiki konkurence

| (121) | Treba je opozoriti, da je bilo z Odločbo Komisije 2003/382/ES (9) ugotovljeno, da so bili nekateri proizvajalci Skupnosti do leta 1995 udeleženi v protikonkurenčni sporazum glede delov zadevnega izdelka. V skladu s tem ni protikonkurenčno ravnanje vplivalo niti na prvotno preiskavo z OP od 1. novembra 1997 do 31. oktobra 1998 (in z obravnavanim obdobjem od 1. januarja 1997 do konca OP) niti na trenutno preiskavo za pregled. |
| --- | --- |

(121)

Treba je opozoriti, da je bilo z Odločbo Komisije 2003/382/ES (9) ugotovljeno, da so bili nekateri proizvajalci Skupnosti do leta 1995 udeleženi v protikonkurenčni sporazum glede delov zadevnega izdelka. V skladu s tem ni protikonkurenčno ravnanje vplivalo niti na prvotno preiskavo z OP od 1. novembra 1997 do 31. oktobra 1998 (in z obravnavanim obdobjem od 1. januarja 1997 do konca OP) niti na trenutno preiskavo za pregled.

7.   Zaključek o interesu Skupnosti

| (122) | Ohranitev ukrepov proti uvozu brezšivnih cevi s poreklom iz zadevnih držav bi bila jasno v interesu industrije Skupnosti. Glede uvoznikov/trgovcev in uporabniških industrij se pričakuje, da bo kakršen koli vpliv na cene brezšivnih cevi samo marginalen. |
| --- | --- |

(122)

Ohranitev ukrepov proti uvozu brezšivnih cevi s poreklom iz zadevnih držav bi bila jasno v interesu industrije Skupnosti. Glede uvoznikov/trgovcev in uporabniških industrij se pričakuje, da bo kakršen koli vpliv na cene brezšivnih cevi samo marginalen.

| (123) | Glede na zgoraj navedeno se zaključi, da ni tehtnih razlogov, da se ne bi uvedli protidampinški ukrepi proti uvozu brezšivnih cevi s poreklom iz zadevnih držav. |
| --- | --- |

(123)

Glede na zgoraj navedeno se zaključi, da ni tehtnih razlogov, da se ne bi uvedli protidampinški ukrepi proti uvozu brezšivnih cevi s poreklom iz zadevnih držav.

G.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (124) | Glede na zaključke, sprejete v zvezi z dampingom, škodo in interesom Skupnosti, bi bilo treba uveljaviti ukrepe za preprečevanje povzročanja nadaljnje škode industriji Skupnosti zaradi dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(124)

Glede na zaključke, sprejete v zvezi z dampingom, škodo in interesom Skupnosti, bi bilo treba uveljaviti ukrepe za preprečevanje povzročanja nadaljnje škode industriji Skupnosti zaradi dampinškega uvoza.

| (125) | Ukrepi morajo biti uvedeni na ravni, ki bo zadoščala za odpravo škode, ki jo je povzročil ta uvoz, brez preseganja ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije stroške proizvodnje in pridobi dobiček pred odbitkom davka, ki bi ga razumno lahko dosegla industrija istega tipa pri prodaji podobnega izdelka v Skupnosti, pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza. Stopnja dobička pred odbitkom davka, ki se je uporabila za ta izračun, je bila 5 % prometa. Ta je enaka, kot je bila uporabljena v prvotni preiskavi, saj niso bili ugotovljeni nobeni razlogi, in tudi nihče ni posredoval za spremembo te stopnje. Na tej osnovi je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Skupnosti podobnega izdelka. Neškodljiva cena je bila izračunana s prištetjem zgoraj navedene 5 % stopnje dobička stroškom proizvodnje. |
| --- | --- |

(125)

Ukrepi morajo biti uvedeni na ravni, ki bo zadoščala za odpravo škode, ki jo je povzročil ta uvoz, brez preseganja ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije stroške proizvodnje in pridobi dobiček pred odbitkom davka, ki bi ga razumno lahko dosegla industrija istega tipa pri prodaji podobnega izdelka v Skupnosti, pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza. Stopnja dobička pred odbitkom davka, ki se je uporabila za ta izračun, je bila 5 % prometa. Ta je enaka, kot je bila uporabljena v prvotni preiskavi, saj niso bili ugotovljeni nobeni razlogi, in tudi nihče ni posredoval za spremembo te stopnje. Na tej osnovi je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Skupnosti podobnega izdelka. Neškodljiva cena je bila izračunana s prištetjem zgoraj navedene 5 % stopnje dobička stroškom proizvodnje.

| (126) | Potrebno zvišanje cene je bilo potem določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kot je bila določena za izračune nelojalnega nižanja cen s povprečno neškodljivo ceno. Morebitna razlika med tema dvema je bila izražena kot odstotek povprečne uvozne CIF vrednosti. |
| --- | --- |

(126)

Potrebno zvišanje cene je bilo potem določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno, kot je bila določena za izračune nelojalnega nižanja cen s povprečno neškodljivo ceno. Morebitna razlika med tema dvema je bila izražena kot odstotek povprečne uvozne CIF vrednosti.

2.   Spremenjeni ukrepi

| (127) | Glede na prej omenjeno je bilo ugotovljeno, da se morajo veljavne protidampinške dajatve proti uvozu zadevnega izdelka s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine spremeniti. Nove protidampinške dajatve se morajo določiti na ravni, ki odraža ugotovljene stopnje škode, saj so bile ugotovljene dampinške stopnje za vsa podjetja na Hrvaškem in v Ukrajini višje od izračunanih stopenj škode. Ker je bila raven sodelovanja visoka (več kot 80 % izvoza zadevnega izdelka iz Ukrajine v Skupnost), se preostala stopnja za Ukrajino določi na isti ravni kot za sodelujoča proizvajalca izvoznika OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“. |
| --- | --- |

(127)

Glede na prej omenjeno je bilo ugotovljeno, da se morajo veljavne protidampinške dajatve proti uvozu zadevnega izdelka s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine spremeniti. Nove protidampinške dajatve se morajo določiti na ravni, ki odraža ugotovljene stopnje škode, saj so bile ugotovljene dampinške stopnje za vsa podjetja na Hrvaškem in v Ukrajini višje od izračunanih stopenj škode. Ker je bila raven sodelovanja visoka (več kot 80 % izvoza zadevnega izdelka iz Ukrajine v Skupnost), se preostala stopnja za Ukrajino določi na isti ravni kot za sodelujoča proizvajalca izvoznika OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“.

| (128) | Individualne protidampinške stopnje dajatev za podjetja, določene v tej uredbi, so bile določene na osnovi izsledkov te preiskave. Zato odražajo stanje, ugotovljeno med to preiskavo za ta podjetja. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celo državo, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“) se zato uporabljajo izključno samo za uvoz s poreklom iz zadevnih držav ter proizvode, ki jih proizvajajo navedena podjetja in tako specifične pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katero koli drugo podjetje, ki ni posebej navedeno v operativnem delu te uredbe, z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo koristiti, in za njih velja dajatev, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. |
| --- | --- |

(128)

Individualne protidampinške stopnje dajatev za podjetja, določene v tej uredbi, so bile določene na osnovi izsledkov te preiskave. Zato odražajo stanje, ugotovljeno med to preiskavo za ta podjetja. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo za celo državo, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“) se zato uporabljajo izključno samo za uvoz s poreklom iz zadevnih držav ter proizvode, ki jih proizvajajo navedena podjetja in tako specifične pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katero koli drugo podjetje, ki ni posebej navedeno v operativnem delu te uredbe, z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, teh stopenj ne morejo koristiti, in za njih velja dajatev, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.

| (129) | Zahteva za uporabo teh individualnih protidampinških stopenj dajatev za podjetja (npr. po spremembi imena subjekta ali po vzpostavitvi nove proizvodnje ali prodajnih subjektov) mora biti nemudoma naslovljena na Komisijo (10), z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti morebitnimi spremembami dejavnosti podjetja, povezane s proizvodnjo, domače prodaje in prodaje v izvoz, povezane z npr. to spremembo imena ali to spremembo v proizvodnji, ali prodajnih subjektih. Po potrebi bo uredba ustrezno spremenjena z osvežitvijo seznama podjetij, ki koristijo individualne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(129)

Zahteva za uporabo teh individualnih protidampinških stopenj dajatev za podjetja (npr. po spremembi imena subjekta ali po vzpostavitvi nove proizvodnje ali prodajnih subjektov) mora biti nemudoma naslovljena na Komisijo (10), z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti morebitnimi spremembami dejavnosti podjetja, povezane s proizvodnjo, domače prodaje in prodaje v izvoz, povezane z npr. to spremembo imena ali to spremembo v proizvodnji, ali prodajnih subjektih. Po potrebi bo uredba ustrezno spremenjena z osvežitvijo seznama podjetij, ki koristijo individualne stopnje dajatev.

| (130) | Predlagane protidampinške dajatve so sledeče:









  Država | Podjetje | Stopnja odprave škode | Stopnja dampinga | Predlagana protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hrvaška | Vsa podjetja | 38,8 % | 38,9 % | 38,8 % |
| Ukrajina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 % | 91,0 % | 51,9 % |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |
| Vsa druga podjetja | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |

(130)

Predlagane protidampinške dajatve so sledeče:

Država

Podjetje

Stopnja odprave škode

Stopnja dampinga

Predlagana protidampinška dajatev

Hrvaška

Vsa podjetja

38,8 %

38,9 %

38,8 %

Ukrajina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9 %

91,0 %

51,9 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol

64,1 %

97,3 %

64,1 %

Vsa druga podjetja

64,1 %

97,3 %

64,1 %

| (131) | Na podlagi predlaganih ukrepov se prične novo petletno obdobje ukrepov. Tako ukrepi ne bodo prenehali veljati 18. februarja 2005, kakor je navedeno v obvestilu o bližajočem izteku, objavljenem dne 27. avgusta 2004 (11). |
| --- | --- |

(131)

Na podlagi predlaganih ukrepov se prične novo petletno obdobje ukrepov. Tako ukrepi ne bodo prenehali veljati 18. februarja 2005, kakor je navedeno v obvestilu o bližajočem izteku, objavljenem dne 27. avgusta 2004 (11).

3.   Razvoj po OP v zvezi s hrvaškim izvoznikom

| (132) | Po razkritju osnovnih dejstev in dejavnikov, na podlagi katerih je bilo zaključeno, da se mora stopnja protidampinških ukrepov spremeniti, je hrvaška vlada obvestila Komisijo, da je šel edini proizvajalec na Hrvaškem, Mechel Željezara Ltd., v likvidacijo, in da je prenehal s proizvodnjo jeseni 2004. Namesto njega je Hrvaška privatizacijska fundacija (HPF), vladna institucija, pristojna za postopek privatizacije na Hrvaškem, ustanovila novo pravno osebo z imenom Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o („Valjaonice“). Novo ustanovljeno podjetje očitno še ni začelo s proizvodnjo in je v postopku pridobivanja sredstev od Mechel Željezara Ltd. |
| --- | --- |

(132)

Po razkritju osnovnih dejstev in dejavnikov, na podlagi katerih je bilo zaključeno, da se mora stopnja protidampinških ukrepov spremeniti, je hrvaška vlada obvestila Komisijo, da je šel edini proizvajalec na Hrvaškem, Mechel Željezara Ltd., v likvidacijo, in da je prenehal s proizvodnjo jeseni 2004. Namesto njega je Hrvaška privatizacijska fundacija (HPF), vladna institucija, pristojna za postopek privatizacije na Hrvaškem, ustanovila novo pravno osebo z imenom Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o („Valjaonice“). Novo ustanovljeno podjetje očitno še ni začelo s proizvodnjo in je v postopku pridobivanja sredstev od Mechel Željezara Ltd.

| (133) | Vendar pa iz predloženih informacij izhaja, da bo proizvodna zmogljivost Valjaonice ostala nespremenjena v primerjavi s proizvodno zmogljivostjo Mechel Željezara Ltd., ter da ima Valjaonice jasen interes nadaljevati s proizvodnjo zadevnega izdelka. Na tej podlagi dejstva, da je proizvodnja prenehala, ni mogoče šteti kot trajnega in nespremenljivega, zaradi česar ne vpliva na izsledke te preiskave. |
| --- | --- |

(133)

Vendar pa iz predloženih informacij izhaja, da bo proizvodna zmogljivost Valjaonice ostala nespremenjena v primerjavi s proizvodno zmogljivostjo Mechel Željezara Ltd., ter da ima Valjaonice jasen interes nadaljevati s proizvodnjo zadevnega izdelka. Na tej podlagi dejstva, da je proizvodnja prenehala, ni mogoče šteti kot trajnega in nespremenljivega, zaradi česar ne vpliva na izsledke te preiskave.

| (134) | V primeru, da bi prišlo do sprememb v stanju podjetja, ki bi opravičevale pregled teh ukrepov, bo tak pregled sprožen. |
| --- | --- |

(134)

V primeru, da bi prišlo do sprememb v stanju podjetja, ki bi opravičevale pregled teh ukrepov, bo tak pregled sprožen.

4.   Zaveze

| (135) | Komisija je z Odločbo 2000/137/ES sprejela cenovno zavezo od edinega hrvaškega proizvajalca. Ta zaveza Mechel Željezare Ltd. je bila prav tako predmet pregleda. |
| --- | --- |

(135)

Komisija je z Odločbo 2000/137/ES sprejela cenovno zavezo od edinega hrvaškega proizvajalca. Ta zaveza Mechel Željezare Ltd. je bila prav tako predmet pregleda.

| (136) | Na podlagi te zaveze se je Mechel Željezara Ltd. zavezala prodajati svojim neodvisnim kupcem do določene količine zadevnega izdelka v izvoz v Skupnost po revidiranih cenah. Poleg tega se je Mechel Željezara Ltd. zavezala, da bodo njene cene po proizvodnih skupinah skladne z uporabljeno cenovno strukturo v Skupnosti. |
| --- | --- |

(136)

Na podlagi te zaveze se je Mechel Željezara Ltd. zavezala prodajati svojim neodvisnim kupcem do določene količine zadevnega izdelka v izvoz v Skupnost po revidiranih cenah. Poleg tega se je Mechel Željezara Ltd. zavezala, da bodo njene cene po proizvodnih skupinah skladne z uporabljeno cenovno strukturo v Skupnosti.

| (137) | V skladu s členom 8(1) osnovne uredbe je cilj zaveze odstraniti škodljivi vpliv dampinškega uvoza, kar se doseže z dvigom cen izvoznika ali s prenehanjem izvoza po dampinških stopnjah. Preiskava je pokazala, da prvotno sprejeta zaveza v tem primeru ni dvignila cen na neškodljivo raven in tako ni ponovno vzpostavila lojalne trgovine na trgu Skupnosti. Zato se v tem primeru zaveza, ki jo je prevzela Mechel Željezara Ltd., ne šteje za primerno in učinkovito sredstvo odstranitve škodljivega učinka dampinga. Kakor je navedeno zgoraj, je bila Mechel Željezara Ltd. nedavno likvidirana. Zato se šteje, da zaveza ni več veljavna. |
| --- | --- |

(137)

V skladu s členom 8(1) osnovne uredbe je cilj zaveze odstraniti škodljivi vpliv dampinškega uvoza, kar se doseže z dvigom cen izvoznika ali s prenehanjem izvoza po dampinških stopnjah. Preiskava je pokazala, da prvotno sprejeta zaveza v tem primeru ni dvignila cen na neškodljivo raven in tako ni ponovno vzpostavila lojalne trgovine na trgu Skupnosti. Zato se v tem primeru zaveza, ki jo je prevzela Mechel Željezara Ltd., ne šteje za primerno in učinkovito sredstvo odstranitve škodljivega učinka dampinga. Kakor je navedeno zgoraj, je bila Mechel Željezara Ltd. nedavno likvidirana. Zato se šteje, da zaveza ni več veljavna.

| (138) | Po razkritju osnovnih dejstev in dejavnikov, na podlagi katerih je bilo zaključeno, da se mora stopnja obstoječih protidampinških ukrepov spremeniti, so ukrajinska podjetja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ in z njimi povezani trgovec/holding „Interpipe“ ponudili skupno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(138)

Po razkritju osnovnih dejstev in dejavnikov, na podlagi katerih je bilo zaključeno, da se mora stopnja obstoječih protidampinških ukrepov spremeniti, so ukrajinska podjetja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“ in z njimi povezani trgovec/holding „Interpipe“ ponudili skupno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.

| (139) | Ta ukrajinska podjetja so proizvajalci različnih vrst jeklenih izdelkov, ki se lahko prodajajo skupaj z zadevnim izdelkom. To poraja možno tveganje križne kompenzacije, tj., da bodo morebitne cene iz zaveze formalno upoštevane, vendar pa bodo cene izdelkov, ki niso zadevni izdelek, znižane, ko se bodo prodajali skupaj z zadevnim izdelkom. Poleg tega, glede na spremenljivost cen, je bila minimalna izvozna cena, ki jo je bilo podjetje pripravljeno ponuditi, na stopnji, ki ni odpravila škodljivega učinka dampinga. V skladu s tem ponudbe ni bilo mogoče sprejeti. |
| --- | --- |

(139)

Ta ukrajinska podjetja so proizvajalci različnih vrst jeklenih izdelkov, ki se lahko prodajajo skupaj z zadevnim izdelkom. To poraja možno tveganje križne kompenzacije, tj., da bodo morebitne cene iz zaveze formalno upoštevane, vendar pa bodo cene izdelkov, ki niso zadevni izdelek, znižane, ko se bodo prodajali skupaj z zadevnim izdelkom. Poleg tega, glede na spremenljivost cen, je bila minimalna izvozna cena, ki jo je bilo podjetje pripravljeno ponuditi, na stopnji, ki ni odpravila škodljivega učinka dampinga. V skladu s tem ponudbe ni bilo mogoče sprejeti.

| (140) | Poleg tega je ukrajinsko podjetje Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk, ponudilo zavezo, vendar ni navedlo niti njene narave niti najnižje cene, ki naj se upošteva. Zato ponudba zaveze ni bila obravnavana. |
| --- | --- |

(140)

Poleg tega je ukrajinsko podjetje Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk, ponudilo zavezo, vendar ni navedlo niti njene narave niti najnižje cene, ki naj se upošteva. Zato ponudba zaveze ni bila obravnavana.

H.   KONČNA DOLOČBA

| (141) | Zainteresirane stranke so bile obveščene o vseh dejstvih in dejavnikih, na podlagi katerih je bilo mišljeno predlagati spremembo veljavne Uredbe. Dobile so možnost predložitve pripomb in zahtevati zaslišanje. Pripombe so bile prejete in upoštevane, kjer je bilo to primerno – |
| --- | --- |

(141)

Zainteresirane stranke so bile obveščene o vseh dejstvih in dejavnikih, na podlagi katerih je bilo mišljeno predlagati spremembo veljavne Uredbe. Dobile so možnost predložitve pripomb in zahtevati zaslišanje. Pripombe so bile prejete in upoštevane, kjer je bilo to primerno –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 348/2000 se spremeni, kakor sledi:

| 1. | Tabela v členu 1(2) se nadomesti z naslednjim:








  „Država | Podjetje | Stopnja dajatve
  (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hrvaška | Vsa podjetja | 38,8 | — |
| Ukrajina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol | 64,1 | A615 |
| Vsa druga podjetja | 64,1 | A999“ |

1.

Tabela v členu 1(2) se nadomesti z naslednjim:

„Država

Podjetje

Stopnja dajatve

(%)

Dodatna oznaka TARIC

Hrvaška

Vsa podjetja

38,8

—

Ukrajina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk, in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol

64,1

A615

Vsa druga podjetja

64,1

A999“

| 2. | Črta se člen 2. |
| --- | --- |

2.

Črta se člen 2.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. februarja 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 45, 17.2.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1515/2002 (UL L 228, 24.8.2002, str. 8).

2

(3)  UL L 46, 18.2.2000, str. 34. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2002/669/ES (UL L 228, 24.8.2002, str. 20).

3

(4)  UL C 288, 23.11.2002, str. 11.

4

(5)  UL C 288, 23.11.2002, str. 2.

5

(6)  UL L 246, 20.7.2004, str. 10.

6

(7)  Obvestilo 246/02 (UL C 246, 12.10.2002, str. 2) in Obvestilo 68/06 (UL C 68, 18.3.2004, str. 8).

7

(8)  Odločba Komisije 2000/137/ES (UL L 46, 18.2.2000, str. 34).

8

(9)  UL L 140, 6.6.2003, str. 1.

9

(10)

10

| Evropska komisija |
| --- |
| Generalni direktorat za trgovino |
| Direkcija B |
| Urad J-79 5/16 |
| B-1049 Bruselj. |

Evropska komisija

Generalni direktorat za trgovino

Direkcija B

Urad J-79 5/16

B-1049 Bruselj.

(11)  UL C 215, 27.8.2004, str. 2.

11

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 46/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 46/29

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 259/2005

z dne 16. februarja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 16. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 132,3 |
| 204 | 84,7 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 148,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,2 |
| 068 | 111,6 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 115,8 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 194,3 |
| 204 | 227,9 |
| 999 | 211,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,0 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 44,6 |
| 220 | 34,7 |
| 421 | 29,7 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 61,8 |
| 999 | 43,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 88,2 |
| 624 | 73,4 |
| 999 | 80,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 50,3 |
| 204 | 93,6 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 79,0 |
| 464 | 47,5 |
| 624 | 67,2 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 59,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,3 |
| 999 | 61,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 107,7 |
| 404 | 105,1 |
| 508 | 87,5 |
| 528 | 87,5 |
| 720 | 45,6 |
| 999 | 86,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,5 |
| 400 | 90,3 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 74,3 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 73,7 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

132,3

204

84,7

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

148,1

0707 00 05

052

167,2

068

111,6

204

68,5

999

115,8

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

194,3

204

227,9

999

211,1

0805 10 20

052

49,0

204

48,3

212

44,6

220

34,7

421

29,7

448

35,8

624

61,8

999

43,4

0805 20 10

204

88,2

624

73,4

999

80,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

50,3

204

93,6

220

35,5

400

79,0

464

47,5

624

67,2

662

40,8

999

59,1

0805 50 10

052

61,3

999

61,3

0808 10 80

400

107,7

404

105,1

508

87,5

528

87,5

720

45,6

999

86,7

0808 20 50

388

77,5

400

90,3

512

70,8

528

74,3

720

55,6

999

73,7

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 46/31

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 260/2005

z dne 16. februarja 2005

o spremembi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 glede hitrih testov

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) Evropskega parlamenta in Sveta št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1) in zlasti prvega pododstavka člena 23 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 999/2001 določa seznam odobrenih hitrih testov za spremljanje TSE. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 999/2001 določa seznam odobrenih hitrih testov za spremljanje TSE.

| (2) | V svojem mnenju z dne 16. novembra 2004 je Evropska agencija za varno hrano (EFSA) priporočila vključitev sedmih novih hitrih postmortalnih testov na BSE v seznam hitrih testov, odobrenih za spremljanje bovine spongiformne encefalopatije (BSE). |
| --- | --- |

(2)

V svojem mnenju z dne 16. novembra 2004 je Evropska agencija za varno hrano (EFSA) priporočila vključitev sedmih novih hitrih postmortalnih testov na BSE v seznam hitrih testov, odobrenih za spremljanje bovine spongiformne encefalopatije (BSE).

| (3) | Hitri testi, trenutno navedeni v Prilogi X k Uredbi (ES) št. 999/2001, so bili odobreni za ovce na osnovi podatkov, zagotovljenih s strani proizvajalcev testov, ki kažejo, da se njihovi testi lahko uporabljajo tudi za spremljanje TSE pri ovcah. |
| --- | --- |

(3)

Hitri testi, trenutno navedeni v Prilogi X k Uredbi (ES) št. 999/2001, so bili odobreni za ovce na osnovi podatkov, zagotovljenih s strani proizvajalcev testov, ki kažejo, da se njihovi testi lahko uporabljajo tudi za spremljanje TSE pri ovcah.

| (4) | EFSA trenutno ocenjuje hitre postmortalne teste, namenjene malim prežvekovalcem. Izdelati je treba seznam odobrenih hitrih testov za uporabo v programih nadzorovanja malih prežvekovalcev, ki bo temeljil na objavljenem mnenju. Temu ustrezno se trenutno odobreni hitri testi za ugotavljanje TSE pri malih prežvekovalcih uporabljajo do objave navedenega mnenja. |
| --- | --- |

(4)

EFSA trenutno ocenjuje hitre postmortalne teste, namenjene malim prežvekovalcem. Izdelati je treba seznam odobrenih hitrih testov za uporabo v programih nadzorovanja malih prežvekovalcev, ki bo temeljil na objavljenem mnenju. Temu ustrezno se trenutno odobreni hitri testi za ugotavljanje TSE pri malih prežvekovalcih uporabljajo do objave navedenega mnenja.

| (5) | Uredbo (ES) št. 999/2001 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 999/2001 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga X k Uredbi (ES) št. 999/2001 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. februarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1993/2004 (UL L 344, 20.11.2004, str. 12).

1

---

PRILOGA

Točka 4 poglavja C Priloge X se nadomesti z naslednjim:

„4.   Hitri testi

Za izvajanje hitrih testov v skladu s členoma 5(3) in 6(1) se kot hitri testi za spremljanje BSE pri govedi uporabljajo naslednje metode:

| — | immuno-blot test na podlagi postopka western-blot za ugotavljanje proti proteazi odpornega fragmenta PrPRes (test Prionics-Check Western), |
| --- | --- |

—

immuno-blot test na podlagi postopka western-blot za ugotavljanje proti proteazi odpornega fragmenta PrPRes (test Prionics-Check Western),

| — | kemiluminiscenčni test ELISA, ki vključuje postopek ekstrakcije in tehniko ELISA z uporabo ojačevalnega reagenta za kemiluminiscenco (test Enfer & Enfer TSE Kit version 0.2, avtomatizirana priprava vzorca), |
| --- | --- |

—

kemiluminiscenčni test ELISA, ki vključuje postopek ekstrakcije in tehniko ELISA z uporabo ojačevalnega reagenta za kemiluminiscenco (test Enfer & Enfer TSE Kit version 0.2, avtomatizirana priprava vzorca),

| — | imunska metoda (sandwich immunoassay) za ugotavljanje PrPRes, ki obsega stopnjo denaturacije in koncentracije (test Bio-Rad TeSeE), |
| --- | --- |

—

imunska metoda (sandwich immunoassay) za ugotavljanje PrPRes, ki obsega stopnjo denaturacije in koncentracije (test Bio-Rad TeSeE),

| — | imunska metoda na mikroplošči (ELISA), pri kateri se z uporabo monoklonskih protiteles ugotavlja proti proteazi odporni PrPRes (test Prionics-Check LIA), |
| --- | --- |

—

imunska metoda na mikroplošči (ELISA), pri kateri se z uporabo monoklonskih protiteles ugotavlja proti proteazi odporni PrPRes (test Prionics-Check LIA),

| — | avtomatizirana imunska metoda, ki je odvisna od konformacije in primerja reaktivnost detekcijskega protitelesa z oblikami PrPSc, ki so občutljive na proteazo, s tistimi, ki so odporne na proteazo (nekatere frakcije na proteazo odpornega PrPSc so enake PrPRes) in s PrPC (test InPro CDI-5), |
| --- | --- |

—

avtomatizirana imunska metoda, ki je odvisna od konformacije in primerja reaktivnost detekcijskega protitelesa z oblikami PrPSc, ki so občutljive na proteazo, s tistimi, ki so odporne na proteazo (nekatere frakcije na proteazo odpornega PrPSc so enake PrPRes) in s PrPC (test InPro CDI-5),

| — | kemiluminiscenčna ELISA za kvalitativno določanje PrPSc (test CediTect BSE), |
| --- | --- |

—

kemiluminiscenčna ELISA za kvalitativno določanje PrPSc (test CediTect BSE),

| — | imunski test, ki temelji na selektivni vezavi PrPSc na kemijski polimer in detekcijskem monoklonskem protitelesu, usmerjenem proti ohranjenim delom molekule PrP (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA), |
| --- | --- |

—

imunski test, ki temelji na selektivni vezavi PrPSc na kemijski polimer in detekcijskem monoklonskem protitelesu, usmerjenem proti ohranjenim delom molekule PrP (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA),

| — | imunska metoda s kemiluminiscenco na mikroplošči za ugotavljanje PrPSc v tkivu govedi (Institut Pourquier Speed’it BSE), |
| --- | --- |

—

imunska metoda s kemiluminiscenco na mikroplošči za ugotavljanje PrPSc v tkivu govedi (Institut Pourquier Speed’it BSE),

| — | imunski test na osnovi lateralnega vleka, kjer se uporabita dve različni monoklonski protitelesi za določanje frakcij PrP, ki so odporne na razgradnjo s proteinazo K (Prionics Check PrioSTRIP), |
| --- | --- |

—

imunski test na osnovi lateralnega vleka, kjer se uporabita dve različni monoklonski protitelesi za določanje frakcij PrP, ki so odporne na razgradnjo s proteinazo K (Prionics Check PrioSTRIP),

| — | sendvič imunski test, ki temelji na dveh različnih monoklonskih protitelesih, usmerjenih proti dvema epitopoma, ki sta prisotna v razviti (tj. popolnoma denaturirani) obliki govejega PrPSc (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit), |
| --- | --- |

—

sendvič imunski test, ki temelji na dveh različnih monoklonskih protitelesih, usmerjenih proti dvema epitopoma, ki sta prisotna v razviti (tj. popolnoma denaturirani) obliki govejega PrPSc (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit),

| — | sendvič ELISA za določanje PrPSc, ki je odporen na razgradnjo s proteinazo K (PK) (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

sendvič ELISA za določanje PrPSc, ki je odporen na razgradnjo s proteinazo K (PK) (Roche Applied Science PrionScreen).

Za izvajanje hitrih testov v skladu s členoma 5(3) in 6(1) se kot hitri testi za spremljanje TSE pri malih prežvekovalcih uporabljajo naslednje metode:

| — | imuno-blot test na podlagi postopka western-blot za ugotavljanje proti proteazi odpornega fragmenta PrPRes (test Prionics-Check Western), |
| --- | --- |

—

imuno-blot test na podlagi postopka western-blot za ugotavljanje proti proteazi odpornega fragmenta PrPRes (test Prionics-Check Western),

| — | kemiluminiscenčni test ELISA, ki vključuje postopek ekstrakcije in tehniko ELISA z uporabo ojačevalnega reagenta za kemiluminiscenco (test Enfer), |
| --- | --- |

—

kemiluminiscenčni test ELISA, ki vključuje postopek ekstrakcije in tehniko ELISA z uporabo ojačevalnega reagenta za kemiluminiscenco (test Enfer),

| — | imunska metoda (sandwich immunoassay) za ugotavljanje PrPRes, ki obsega stopnjo denaturacije in koncentracije (test Bio-Rad TeSeE, ki se je prej imenoval Bio-Rad Platelia), |
| --- | --- |

—

imunska metoda (sandwich immunoassay) za ugotavljanje PrPRes, ki obsega stopnjo denaturacije in koncentracije (test Bio-Rad TeSeE, ki se je prej imenoval Bio-Rad Platelia),

| — | imunska metoda na mikroplošči (ELISA), pri kateri se z uporabo monoklonskih protiteles ugotavlja proti proteazi odporni PrPRes (test Prionics-Check LIA), |
| --- | --- |

—

imunska metoda na mikroplošči (ELISA), pri kateri se z uporabo monoklonskih protiteles ugotavlja proti proteazi odporni PrPRes (test Prionics-Check LIA),

| — | avtomatizirana imunska metoda, ki je odvisna od konformacije in primerja reaktivnost detekcijskega protitelesa z oblikami PrPSc, ki so občutljive na proteazo, s tistimi, ki so odporne na proteazo (nekatere frakcije na proteazo odpornega PrPSc so enake PrPRes) in s PrPC (test InPro CDI-5), |
| --- | --- |

—

avtomatizirana imunska metoda, ki je odvisna od konformacije in primerja reaktivnost detekcijskega protitelesa z oblikami PrPSc, ki so občutljive na proteazo, s tistimi, ki so odporne na proteazo (nekatere frakcije na proteazo odpornega PrPSc so enake PrPRes) in s PrPC (test InPro CDI-5),

Proizvajalec hitrih testov mora imeti vzpostavljen sistem zagotavljanja kakovosti, ki ga je odobril referenčni laboratorij Skupnosti in ki zagotavlja, da se učinkovitost testiranja ne spreminja. Proizvajalec mora referenčnemu laboratoriju Skupnosti predložiti testni protokol.

Spremembe hitrih testov ali testnih protokolov se lahko izvedejo le po predhodni uradni obvestitvi referenčnega laboratorija Skupnosti in pod pogojem, da referenčni laboratorij Skupnosti ugotovi, da sprememba ne zmanjša občutljivosti, specifičnosti ali zanesljivosti hitrega testa. O ugotovitvi je treba obvestiti Komisijo in nacionalne referenčne laboratorije.“

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 46/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 46/34

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 261/2005

z dne 16. februarja 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 43/2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredb Sveta (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001 in (ES) št. 1454/2001 glede pomoči za lokalno proizvodnjo rastlinskih pridelkov v najbolj oddaljenih regijah Unije

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1452/2001 z dne 28. junija 2001 o uvedbi posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode za francoske prekomorske departmaje, spremembi Direktive 72/462/EGS in razveljavitvi Uredb (EGS) št. 525/77 in (EGS) št. 3763/91 (Poseidom) (1) in zlasti členov 5(2), 12(4), 13(4), 15(7), 18 in 22 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1453/2001 z dne 28. junija 2001 o uvedbi posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode za Azore in Madeiro in o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 1600/92 (Poseima) (2) in zlasti členov 5(3), 6(5), 16(2), 19, 21(3), 27, 28(3), 30(5) in 34 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1454/2001 z dne 28. junija 2001 o uvedbi posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode za Kanarske otoke in o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 1601/92 (Poseican) (3) in zlasti členov 9(2), 10(5) in 20 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 68 Uredbe Komisije (ES) št. 43/2003 z dne 23. decembra 2002 o podrobnih pravilih za uporabo Uredb Sveta (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001 in (ES) št. 1454/2001 glede pomoči za lokalno proizvodnjo rastlinskih pridelkov v najbolj oddaljenih regijah Unije (4) vsebuje seznam obvestil, ki jih morajo države članice posredovati Komisiji skupaj z njihovim časovnim razporedom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 68 Uredbe Komisije (ES) št. 43/2003 z dne 23. decembra 2002 o podrobnih pravilih za uporabo Uredb Sveta (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001 in (ES) št. 1454/2001 glede pomoči za lokalno proizvodnjo rastlinskih pridelkov v najbolj oddaljenih regijah Unije (4) vsebuje seznam obvestil, ki jih morajo države članice posredovati Komisiji skupaj z njihovim časovnim razporedom.

| (2) | Zaradi poenostavitev upravnega poslovodenja se zmanjša število rokov, v katerih organi zadevnih držav članic oddajajo svoja poročila Komisiji. Glede na pridobljene izkušnje je treba vse informacije združiti in posredovati v dveh poročilih, katerih roka sta vsako leto določena na 30. junij in 30. november. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi poenostavitev upravnega poslovodenja se zmanjša število rokov, v katerih organi zadevnih držav članic oddajajo svoja poročila Komisiji. Glede na pridobljene izkušnje je treba vse informacije združiti in posredovati v dveh poročilih, katerih roka sta vsako leto določena na 30. junij in 30. november.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita, sadje in zelenjavo, proizvode iz predelanega sadja in zelenjave, vino, hmelj, žive rastline, cvetličarske proizvode in izdelke iz sladkorja – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita, sadje in zelenjavo, proizvode iz predelanega sadja in zelenjave, vino, hmelj, žive rastline, cvetličarske proizvode in izdelke iz sladkorja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Člen 68 Uredbe (ES) št. 43/2003 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 68

Uradna obvestila

1.   Zadevne države članice posredujejo Komisiji vsako leto, najkasneje do:

| (a) | 30. junija poročilo o izvajanju ukrepov iz te uredbe v prejšnjem tržnem letu, ki vsebuje:






  — | področja, ki jih zadeva vloga za pomoč iz naslova I za tekoče tržno leto in katerim je bila pomoč dejansko plačana, |
| --- | --- | --- |

(a)

30. junija poročilo o izvajanju ukrepov iz te uredbe v prejšnjem tržnem letu, ki vsebuje:

—

področja, ki jih zadeva vloga za pomoč iz naslova I za tekoče tržno leto in katerim je bila pomoč dejansko plačana,

| — | količine zelene vanilije in eteričnih olj iz geranije ali vetivera, za katere je bila dodeljena pomoč iz poglavja II naslova II, |
| --- | --- |

—

količine zelene vanilije in eteričnih olj iz geranije ali vetivera, za katere je bila dodeljena pomoč iz poglavja II naslova II,

| — | v zvezi s pomočjo iz poglavja III naslova II za vsak departma:






  — | skupne količine sladkornega trsa, izražene v tonah, za katere je bila zaprošena pomoč, |
| --- | --- | --- |

—

v zvezi s pomočjo iz poglavja III naslova II za vsak departma:

—

skupne količine sladkornega trsa, izražene v tonah, za katere je bila zaprošena pomoč,

| — | skupni znesek plačane pomoči in spremembe zneskov na enoto, |
| --- | --- |

—

skupni znesek plačane pomoči in spremembe zneskov na enoto,

| — | možne spremembe meril za dodelitev pomoči in možne na novo sprejete dodatne nacionalne ukrepe, |
| --- | --- |

—

možne spremembe meril za dodelitev pomoči in možne na novo sprejete dodatne nacionalne ukrepe,

| — | količine surovin, za katere je bila dodeljena pomoč iz poglavja I naslova III, razdeljene po proizvodih, določenih v delu A Priloge I k Uredbi, in količine končnih proizvodov, izražene v neto teži, razdeljene v skladu z delom B Priloge I k Uredbi, |
| --- | --- |

—

količine surovin, za katere je bila dodeljena pomoč iz poglavja I naslova III, razdeljene po proizvodih, določenih v delu A Priloge I k Uredbi, in količine končnih proizvodov, izražene v neto teži, razdeljene v skladu z delom B Priloge I k Uredbi,

| — | za Francijo in Portugalsko v zvezi s pomočjo iz oddelka I poglavja II naslova III:






  — | skupne količine sladkornega sirupa ali saharoze in kmetijskega ruma, za katere je bila zaprošena pomoč, izražene glede na primer v količini belega sladkorja ali v hektolitrih čistega alkohola, |
| --- | --- | --- |

—

za Francijo in Portugalsko v zvezi s pomočjo iz oddelka I poglavja II naslova III:

—

skupne količine sladkornega sirupa ali saharoze in kmetijskega ruma, za katere je bila zaprošena pomoč, izražene glede na primer v količini belega sladkorja ali v hektolitrih čistega alkohola,

| — | identifikacijo rafinerij ali destilarn, ki so prejele pomoč, |
| --- | --- |

—

identifikacijo rafinerij ali destilarn, ki so prejele pomoč,

| — | znesek pomoči ter količine sladkornega sirupa ali saharoze ali kmetijskega ruma za vsako rafinerijo in destilarno, |
| --- | --- |

—

znesek pomoči ter količine sladkornega sirupa ali saharoze ali kmetijskega ruma za vsako rafinerijo in destilarno,

| — | količine, za katere sta bili dodeljeni pomoč in povečana pomoč iz poglavja I naslova IV, razdeljene po proizvodih, določenih v Prilogi II, III, IV ali V, |
| --- | --- |

—

količine, za katere sta bili dodeljeni pomoč in povečana pomoč iz poglavja I naslova IV, razdeljene po proizvodih, določenih v Prilogi II, III, IV ali V,

| — | količine, za katere je bila dodeljena pomoč iz poglavja II naslova IV, razdeljene po proizvodih, ter njihova srednja vrednost v smislu člena 46(4), |
| --- | --- |

—

količine, za katere je bila dodeljena pomoč iz poglavja II naslova IV, razdeljene po proizvodih, ter njihova srednja vrednost v smislu člena 46(4),

| — | količine, razdeljene po kategorijah ali proizvodih, zajete v pogodbah za tekoče tržno leto v okviru pogodb iz poglavja II naslova IV, |
| --- | --- |

—

količine, razdeljene po kategorijah ali proizvodih, zajete v pogodbah za tekoče tržno leto v okviru pogodb iz poglavja II naslova IV,

| — | napredek pri preobrazbi in prestrukturiranju območij, zasajenih z direktno rodnimi hibridi sort vinske trte, katerih gojenje je prepovedano, dosežen na Azorih in Madeiri. |
| --- | --- |

—

napredek pri preobrazbi in prestrukturiranju območij, zasajenih z direktno rodnimi hibridi sort vinske trte, katerih gojenje je prepovedano, dosežen na Azorih in Madeiri.

| (b) | 30. novembra:






  — | pridelane količine ananasa, za katere je bila izplačana pomoč iz poglavja I naslova II, |
| --- | --- | --- |

(b)

30. novembra:

—

pridelane količine ananasa, za katere je bila izplačana pomoč iz poglavja I naslova II,

| — | najnižje cene iz poglavja I naslova III, določene v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1452/2001, za vsako kategorijo proizvodov, opredeljeno v Prilogi I, |
| --- | --- |

—

najnižje cene iz poglavja I naslova III, določene v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1452/2001, za vsako kategorijo proizvodov, opredeljeno v Prilogi I,

| — | v zvezi s pomočjo iz oddelka II poglavja II naslova III:






  — | območja in celotni letni obseg, za katere je bila zaprošena in izplačana pavšalna pomoč, |
| --- | --- | --- |

—

v zvezi s pomočjo iz oddelka II poglavja II naslova III:

—

območja in celotni letni obseg, za katere je bila zaprošena in izplačana pavšalna pomoč,

| — | količine proizvedenega belega sladkorja in celotni letni obseg izplačane posebne pomoči za predelavo. |
| --- | --- |

—

količine proizvedenega belega sladkorja in celotni letni obseg izplačane posebne pomoči za predelavo.

2.   Države članice brez odloga obvestijo Komisijo o primerih višje sile ali izrednih razmer, ki upravičujejo ohranitev upravičenosti do pomoči.“

Člen 2

Začetek veljavnosti in uporabe

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2005

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. februarja 2005.

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 198, 21.7.2001, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1690/2004 (UL L 305, 1.10.2004, str. 1).

1

(2)  UL L 198, 21.7.2001, str. 26. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1690/2004.

2

(3)  UL L 198, 21.7.2001, str. 45. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1690/2004.

3

(4)  UL L 7, 11.1.2003, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1137/2004 (UL L 221, 22.6.2004, str. 3).

4

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 46/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 46/36

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 262/2005

z dne 16. februarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za oljčno olje

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 136/66/EGS z dne 22. septembra 1966 o vzpostavitvi skupne ureditve trga za olja in masti (1), in zlasti člena 3(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 3 Uredbe št. 136/66/EGS se v primeru, da so cene znotraj Skupnosti višje od cen na svetovnem trgu, razlika med temi cenami lahko krije z nadomestilom, če se izvaža oljčno olje v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 3 Uredbe št. 136/66/EGS se v primeru, da so cene znotraj Skupnosti višje od cen na svetovnem trgu, razlika med temi cenami lahko krije z nadomestilom, če se izvaža oljčno olje v tretje države.

| (2) | Podrobna pravila za določitev in dodelitev izvoznih nadomestil za oljčno olje so navedena v Uredbi Komisije (EGS) št. 616/72 (2). |
| --- | --- |

(2)

Podrobna pravila za določitev in dodelitev izvoznih nadomestil za oljčno olje so navedena v Uredbi Komisije (EGS) št. 616/72 (2).

| (3) | V skladu s členom 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS mora biti nadomestilo za celotno Skupnost enako. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS mora biti nadomestilo za celotno Skupnost enako.

| (4) | V skladu s členom 3(4) Uredbe št. 136/66/EGS je nadomestilo za oljčno olje treba določiti glede na obstoječe stanje in izglede v zvezi s cenami oljčnega olja in razpoložljivostjo na trgu Skupnosti ter cenami oljčnega olja na svetovnem trgu. Vendar v primeru, da se zaradi stanja na svetovnem trgu ne da določiti najugodnejših cen oljčnega olja, se sme upoštevati ceno glavnih konkurenčnih rastlinskih olj na svetovnem trgu ter razliko med navedeno ceno in ceno oljčnega olja, zabeleženo tekom reprezentativnega obdobja. Znesek nadomestila ne sme preseči razlike med ceno oljčnega olja v Skupnosti in ceno na svetovnem trgu, spremenjeno, kjer je primerno, zato da se upoštevajo stroški za izvoz proizvodov na svetovni trg. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 3(4) Uredbe št. 136/66/EGS je nadomestilo za oljčno olje treba določiti glede na obstoječe stanje in izglede v zvezi s cenami oljčnega olja in razpoložljivostjo na trgu Skupnosti ter cenami oljčnega olja na svetovnem trgu. Vendar v primeru, da se zaradi stanja na svetovnem trgu ne da določiti najugodnejših cen oljčnega olja, se sme upoštevati ceno glavnih konkurenčnih rastlinskih olj na svetovnem trgu ter razliko med navedeno ceno in ceno oljčnega olja, zabeleženo tekom reprezentativnega obdobja. Znesek nadomestila ne sme preseči razlike med ceno oljčnega olja v Skupnosti in ceno na svetovnem trgu, spremenjeno, kjer je primerno, zato da se upoštevajo stroški za izvoz proizvodov na svetovni trg.

| (5) | V skladu s točko (b) tretje alinee člena 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS se lahko sklene, da se nadomestilo določi z razpisom. Poleg tega zajema razpisni postopek znesek nadomestila in je lahko omejen na določene namembne države, količine, kakovosti in oblike ponudb. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s točko (b) tretje alinee člena 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS se lahko sklene, da se nadomestilo določi z razpisom. Poleg tega zajema razpisni postopek znesek nadomestila in je lahko omejen na določene namembne države, količine, kakovosti in oblike ponudb.

| (6) | V skladu z drugo alineo člena 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS se lahko nadomestila za oljčno olje spreminjajo glede na namembni kraj, če je to zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov potrebno. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z drugo alineo člena 3(3) Uredbe št. 136/66/EGS se lahko nadomestila za oljčno olje spreminjajo glede na namembni kraj, če je to zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov potrebno.

| (7) | Nadomestila je treba določiti vsaj enkrat mesečno. Po potrebi se lahko spremenijo v vmesnem obdobju. |
| --- | --- |

(7)

Nadomestila je treba določiti vsaj enkrat mesečno. Po potrebi se lahko spremenijo v vmesnem obdobju.

| (8) | Zaradi uporabe teh podrobnih pravil pri trenutnih razmerah na trgu za oljčna olja ter zlasti za cene oljčnega olja znotraj Skupnosti in na trgih tretjih držav mora biti nadomestilo takšno, kakršno je v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi uporabe teh podrobnih pravil pri trenutnih razmerah na trgu za oljčna olja ter zlasti za cene oljčnega olja znotraj Skupnosti in na trgih tretjih držav mora biti nadomestilo takšno, kakršno je v Prilogi k Uredbi.

| (9) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za olja in masti – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za olja in masti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(2)(c) Uredbe št. 136/66/EGS so določena v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 97).

1

(2)  UL L 78, 31.3.1972, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS) št. 2962/77 (UL L 348, 30.12.1977, str. 53).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 16. februarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za oljčno olje

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije »A« so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestil

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije »A« so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 46/38

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 263/2005

z dne 16. februarja 2005

o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembah Uredbe (ES) št. 1484/95

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2771/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za jajca (1), in zlasti člena 5(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2777/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za perutninsko meso (2), in zlasti člena 5(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2783/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupnem trgovinskem sistemu za ovalbumin in laktalbumin (3), in zlasti člena 3(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (4), določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (4), določa podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za preverjanje uvoznih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov, upoštevajoč spremembe cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za preverjanje uvoznih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov, upoštevajoč spremembe cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene.

| (3) | Glede na razmere na trgu je treba te spremembe čimprej izvesti. |
| --- | --- |

(3)

Glede na razmere na trgu je treba te spremembe čimprej izvesti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za perutninsko meso in jajca – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za perutninsko meso in jajca –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti s Prilogo k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 49. Uredba, spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 282, 1.11.1975, str. 77. Uredba, spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003.

2

(3)  UL L 282, 1.11.1975, str. 104. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisje (ES) št. 2916/95 (UL L 305, 19.12.1995, str. 49).

3

(4)  UL L 145, 29.6.1995, str. 47. Uredba, spremenjena z Uredbo (ES) št. 2129/2004 (UL L 368, 15.12.2004, str. 7).

4

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 16. februarja 2005 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembah Uredbe (ES) št. 1484/95

„PRILOGA I

| Tarifna oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Reprezentativna cena
  (EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3(3)
  (EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Piščanci, oskubljeni in iztrebljeni, brez glav in krempljev ter brez vratov, src, jeter in želodčkov, znani kot ‚65 % piščanci‘, ali drugače pripravljeni, zamrznjeni | 81,1 | 11 | 01 |
| 72,4 | 15 | 03 |
| 0207 14 10 | Kosi kokoši vrste Gallus domesticus, brez kosti, zamrznjeni | 146,3 | 57 | 01 |
| 130,0 | 66 | 02 |
| 175,0 | 43 | 03 |
| 251,2 | 15 | 04 |
| 0207 14 70 | Drugi kosi piščanca, zamrznjeni | 131,0 | 58 | 01 |
| 0207 25 10 | Purani, oskubljeni in očiščeni, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znani kot ‚80 % purani‘, zamrznjeni | 86,7 | 26 | 01 |
| 0207 27 10 | Kosi purana brez kosti, zamrznjeni | 208,9 | 26 | 01 |
| 240,0 | 17 | 04 |
| 1602 32 11 | Izdelek iz surove kokoši vrste Gallus domesticus | 151,2 | 49 | 01 |
| 193,7 | 28 | 03“ |

Tarifna oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Reprezentativna cena

(EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3(3)

(EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 90

Piščanci, oskubljeni in iztrebljeni, brez glav in krempljev ter brez vratov, src, jeter in želodčkov, znani kot ‚65 % piščanci‘, ali drugače pripravljeni, zamrznjeni

81,1

11

01

72,4

15

03

0207 14 10

Kosi kokoši vrste Gallus domesticus, brez kosti, zamrznjeni

146,3

57

01

130,0

66

02

175,0

43

03

251,2

15

04

0207 14 70

Drugi kosi piščanca, zamrznjeni

131,0

58

01

0207 25 10

Purani, oskubljeni in očiščeni, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znani kot ‚80 % purani‘, zamrznjeni

86,7

26

01

0207 27 10

Kosi purana brez kosti, zamrznjeni

208,9

26

01

240,0

17

04

1602 32 11

Izdelek iz surove kokoši vrste Gallus domesticus

151,2

49

01

193,7

28

03“

---

(1)  Poreklo izvoza:

1

| 01 | Brazilija |
| --- | --- |
| 02 | Tajska |
| 03 | Argentina |
| 04 | Čile |

01

Brazilija

02

Tajska

03

Argentina

04

Čile

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 46/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 46/40

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 264/2005

z dne 16. februarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju za perutninsko meso, ki se začnejo uporabljati 17. februarja 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2777/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za perutninsko meso (1), in zlasti tretje alinee člena 8(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 8 Uredbe (EGS) št. 2777/75 določa, da se razlika med cenami za proizvode iz člena 1(1) navedene uredbe na svetovnem trgu in cenami za navedene proizvode znotraj Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 8 Uredbe (EGS) št. 2777/75 določa, da se razlika med cenami za proizvode iz člena 1(1) navedene uredbe na svetovnem trgu in cenami za navedene proizvode znotraj Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Iz uporabe teh pravil in meril v trenutnih razmerah na trgu za perutninsko meso sledi, da je treba določiti nadomestilo v višini, ki bi omogočilo udeležbo Skupnosti v svetovni trgovini ter hkrati upoštevalo naravo tega izvoza in njegov pomen v tem trenutku. |
| --- | --- |

(2)

Iz uporabe teh pravil in meril v trenutnih razmerah na trgu za perutninsko meso sledi, da je treba določiti nadomestilo v višini, ki bi omogočilo udeležbo Skupnosti v svetovni trgovini ter hkrati upoštevalo naravo tega izvoza in njegov pomen v tem trenutku.

| (3) | Člen 21 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih spremembah uporabe režima izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (2) predvideva, da se nobeno nadomestilo ne dodeli, če proizvodi na dan sprejetja izvozne deklaracije niso dobre tržne kakovosti. Da bi zagotovili enotno uporabo veljavne ureditve, je treba natančno določiti, da se nadomestilo prejme šele, ko perutninsko meso iz člena 1 Uredbe (EGS) št. 2777/75, nosi oznako zdravstvene ustreznosti, kot je predvideno v Direktivi Sveta 71/118/EGS z dne 15. februarja 1971 o sanitarnih problemih pri proizvodnji in dajanju v promet svežega perutninskega mesa (3). |
| --- | --- |

(3)

Člen 21 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 z dne 15. aprila 1999 o skupnih spremembah uporabe režima izvoznih nadomestil za kmetijske proizvode (2) predvideva, da se nobeno nadomestilo ne dodeli, če proizvodi na dan sprejetja izvozne deklaracije niso dobre tržne kakovosti. Da bi zagotovili enotno uporabo veljavne ureditve, je treba natančno določiti, da se nadomestilo prejme šele, ko perutninsko meso iz člena 1 Uredbe (EGS) št. 2777/75, nosi oznako zdravstvene ustreznosti, kot je predvideno v Direktivi Sveta 71/118/EGS z dne 15. februarja 1971 o sanitarnih problemih pri proizvodnji in dajanju v promet svežega perutninskega mesa (3).

| (4) | Upravljalni odbor za perutninsko meso in jajca ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(4)

Upravljalni odbor za perutninsko meso in jajca ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Oznake proizvodov, za katere se ob izvozu odobri izvozno nadomestilo iz člena 8 Uredbe (EGS) št. 2777/75, in zneski navedenega nadomestila so določeni v Prilogi k tej uredbi.

Da bi se prejelo nadomestilo, morajo proizvodi, ki jih zadeva uporaba poglavja XII Priloge k Direktivi 71/118/EGS, nositi oznako zdravstvene ustreznosti, kot je predvideno v tej direktivi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 17. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 282, 1.11.1975, str. 77. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 102, 17.4.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 671/2004 (UL L 105, 14.4.2004, str. 5).

2

(3)  UL L 55, 8.3.1971, str. 23. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

3

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za perutninsko meso od 17. februarja 2005

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 kos | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 kos | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 kos | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 kos | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 kos | 1,70 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 kos | 1,70 |
| 0207 12 10 9900 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 10 9900 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Drugi namembni kraji so:






  V01 | Angola, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati, Jordanija, Jemen, Libanon, Irak, Iran. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 kos

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 kos

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 kos

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 kos

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 kos

1,70

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 kos

1,70

0207 12 10 9900

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 10 9900

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

A24

EUR/100 kg

41,00

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Drugi namembni kraji so:

V01

Angola, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati, Jordanija, Jemen, Libanon, Irak, Iran.

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 46/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 46/42

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2005/11/ES

z dne 16. februarja 2005

o spremembi, zaradi prilagoditve tehničnemu napredku, Direktive Sveta 92/23/EGS o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 (1) o približevanju zakonodaje držav članic glede homologacije motornih in priklopnih vozil in zlasti člena 13(2) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/23/EGS z dne 31. marca 1992 o pnevmatikah za motorna vozila in priklopnike ter njihovi vgradnji (2), in zlasti člena 10 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 92/23/EGS je ena od ločenih direktiv postopka ES za homologacijo, vzpostavljenega z Direktivo 70/156/EGS. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 92/23/EGS je ena od ločenih direktiv postopka ES za homologacijo, vzpostavljenega z Direktivo 70/156/EGS.

| (2) | Direktiva 92/23/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/43/ES, predvideva možnost, da homologacijski organi lahko priznajo laboratorije proizvajalca pnevmatik kot pooblaščene preskuševalne laboratorije do 31. decembra 2005. Ta določba je v praksi delovala zelo dobro, zato je treba s to možnostjo nadaljevati in odpraviti rok. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 92/23/EGS, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2001/43/ES, predvideva možnost, da homologacijski organi lahko priznajo laboratorije proizvajalca pnevmatik kot pooblaščene preskuševalne laboratorije do 31. decembra 2005. Ta določba je v praksi delovala zelo dobro, zato je treba s to možnostjo nadaljevati in odpraviti rok.

| (3) | Tehnični napredek na področju proizvodnje pnevmatik je zelo hiter. Zaradi velikega povpraševanja potrošnikov in avtomobilske industrije postaja proizvodni cikel pnevmatik hitrejši in število vrst pnevmatik nenehno narašča. Ta situacija naj bi bila v bodoče še bolj kritična, ker bodo potrebni zelo dragi ali posebni objekti za testiranje in strokovno znanje. Da bi lahko brez zamude na trg dajali nove izdelke, je nujno potrebno dovolj veliko število testnih objektov, ki se jih lahko uporablja fleksibilno. |
| --- | --- |

(3)

Tehnični napredek na področju proizvodnje pnevmatik je zelo hiter. Zaradi velikega povpraševanja potrošnikov in avtomobilske industrije postaja proizvodni cikel pnevmatik hitrejši in število vrst pnevmatik nenehno narašča. Ta situacija naj bi bila v bodoče še bolj kritična, ker bodo potrebni zelo dragi ali posebni objekti za testiranje in strokovno znanje. Da bi lahko brez zamude na trg dajali nove izdelke, je nujno potrebno dovolj veliko število testnih objektov, ki se jih lahko uporablja fleksibilno.

| (4) | Skupaj s tehničnim napredkom pnevmatik visoke kakovosti se morajo s tem povezani testni postopki vse bolj izpopolniti. Trenutno razen infrastrukture proizvajalcev pnevmatik ni na voljo nobena druga infrastruktura za testiranje, ki bi omogočila izvajanje številnih potrebnih testov. |
| --- | --- |

(4)

Skupaj s tehničnim napredkom pnevmatik visoke kakovosti se morajo s tem povezani testni postopki vse bolj izpopolniti. Trenutno razen infrastrukture proizvajalcev pnevmatik ni na voljo nobena druga infrastruktura za testiranje, ki bi omogočila izvajanje številnih potrebnih testov.

| (5) | Zato je treba Direktivo 92/23/EGS ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba Direktivo 92/23/EGS ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, določeni v tej direktivi, so skladni z mnenjem Odbora za prilagajanje tehničnemu napredku, ki je bil ustanovljen s členom 13(1) Direktive 70/156/EGS – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, določeni v tej direktivi, so skladni z mnenjem Odbora za prilagajanje tehničnemu napredku, ki je bil ustanovljen s členom 13(1) Direktive 70/156/EGS –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Točka 1.3 Priloge I Direktive 92/23/EGS se spremeni tako, da se glasi:

| „1.3. | Homologacijski organ lahko prizna laboratorije proizvajalcev pnevmatik kot pooblaščene preskuševalne laboratorije v skladu s členom 14(1) Direktive 70/156/EGS.“ |
| --- | --- |

„1.3.

Homologacijski organ lahko prizna laboratorije proizvajalcev pnevmatik kot pooblaščene preskuševalne laboratorije v skladu s členom 14(1) Direktive 70/156/EGS.“

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo najpozneje do 31. decembra 2005 zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Takoj obvestijo Komisijo o besedilih teh predpisov in korelacijski tabeli z določbami te direktive.

Države članice uporabljajo te predpise od 1. januarja 2006.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice posredujejo Komisiji besedila glavnih predpisov zakonodaje države, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 16. februarja 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/104/ES (UL L 337, 13.11.2004, str. 13).

1

(2)  UL L 129, 14.5.1992, str. 95. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/43/ES (UL L 211, 4.8.2001, str. 25).

2

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 46/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 46/44

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. februarja 2005

o razveljavitvi Odločbe Komisije 2000/137/ES o sprejetju zavez, ponujenih v zvezi z uvozom nekaterih določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine v Skupnost

(2005/132/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1), in zlasti člena 8 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   PREDHODNI POSTOPEK

| (1) | Svet je z Uredbo (ES) št. 348/2000 (2), uvedel dokončne protidampinške dajatve za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine. Komisija je z Odločbo 2000/137/ES (3) sprejela zaveze, ki so jih ponudili izvozniki iz Hrvaške in Ukrajine. Komisija je z Odločbo 2002/669/ES sprejela prostovoljni umik skupne zaveze ukrajinskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Uredbo (ES) št. 348/2000 (2), uvedel dokončne protidampinške dajatve za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine. Komisija je z Odločbo 2000/137/ES (3) sprejela zaveze, ki so jih ponudili izvozniki iz Hrvaške in Ukrajine. Komisija je z Odločbo 2002/669/ES sprejela prostovoljni umik skupne zaveze ukrajinskih proizvajalcev.

| (2) | Po zahtevi, ki jo je vložil Zaščitni odbor industrije brezšivnih cevi Evropske unije, je Komisija v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe (4) uvedla vmesni pregled trenutnih protidampinških dajatev, vključno z obliko ukrepa. |
| --- | --- |

(2)

Po zahtevi, ki jo je vložil Zaščitni odbor industrije brezšivnih cevi Evropske unije, je Komisija v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe (4) uvedla vmesni pregled trenutnih protidampinških dajatev, vključno z obliko ukrepa.

B.   UMIK SPREJETJA ZAVEZE

| (3) | Svet je z Uredbo (ES) št. 258/2005 (5) zaključil pregled. |
| --- | --- |

(3)

Svet je z Uredbo (ES) št. 258/2005 (5) zaključil pregled.

| (4) | V skladu z navedbami v uvodni izjavi (137) Uredbe (ES) št. 258/2005 in po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi strankami zaveza v svoji sedanji obliki ni več ustrezna. Na tej osnovi in tudi v skladu z ustreznimi klavzulami zadevne zaveze, ki pooblašča Komisijo, da enostransko umakne sprejetje zaveze, se je Komisija odločila, da umakne sprejetje zaveze. |
| --- | --- |

(4)

V skladu z navedbami v uvodni izjavi (137) Uredbe (ES) št. 258/2005 in po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi strankami zaveza v svoji sedanji obliki ni več ustrezna. Na tej osnovi in tudi v skladu z ustreznimi klavzulami zadevne zaveze, ki pooblašča Komisijo, da enostransko umakne sprejetje zaveze, se je Komisija odločila, da umakne sprejetje zaveze.

| (5) | Komisija je obvestila hrvaško podjetje Mechel Željezara Ltd. decembra 2004, da predlaga umik sprejetja sedanje zaveze. Po tem razkritju je hrvaška vlada obvestila Komisijo, da je bilo podjetje, ki je bilo edini proizvajalec zadevnega proizvoda na Hrvaškem, likvidirano in da je ustavilo proizvodnjo spomladi 2004. Tudi zato se zaveza šteje za neveljavno. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je obvestila hrvaško podjetje Mechel Željezara Ltd. decembra 2004, da predlaga umik sprejetja sedanje zaveze. Po tem razkritju je hrvaška vlada obvestila Komisijo, da je bilo podjetje, ki je bilo edini proizvajalec zadevnega proizvoda na Hrvaškem, likvidirano in da je ustavilo proizvodnjo spomladi 2004. Tudi zato se zaveza šteje za neveljavno.

C.   RAZVELJAVITEV ODLOČBE 2000/137/ES

| (6) | Glede na navedeno je treba razveljaviti Odločbo Komisije 2000/137/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2002/669/ES. |
| --- | --- |

(6)

Glede na navedeno je treba razveljaviti Odločbo Komisije 2000/137/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2002/669/ES.

| (7) | Vzporedno s to odločbo je Svet z Uredbo (ES) št. 258/2005 na ravni države uvedel dokončno protidampinško dajatev za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške v Skupnost – |
| --- | --- |

(7)

Vzporedno s to odločbo je Svet z Uredbo (ES) št. 258/2005 na ravni države uvedel dokončno protidampinško dajatev za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške v Skupnost –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba Komisije 2000/137/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo Komisije 2002/669/ES, se s to odločbo razveljavi.

Člen 2

Ta odločba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 16. februarja 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 45, 17.2.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1515/2002 (UL L 228, 24.8.2002, str. 8).

2

(3)  UL L 46, 18.2.2000, str. 34. Sklep, kakor je bila spremenjena s Sklepom 2002/669/ES (UL L 228, 24.8.2002, str. 20).

3

(4)  UL C 288, 23.11.2002, str. 11.

4

(5)  Glej stran 7 tega Uradnega lista.

5

---

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 46/46

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 16. februarja 2005

o delni opustitvi dokončnih protidampinških dajatev, ki jih uvaja Uredba (ES) št. 258/2005 za uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Hrvaške in Ukrajine

(2005/133/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu „osnovna uredba“), in zlasti člena 14(4) Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   OBSTOJEČI UKREPI

| (1) | Po preiskavi v zvezi s pregledom, izvedeni v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („preiskava v zvezi s pregledom“), je Svet z Uredbo (ES) št. 258/2005 (2) („končna uredba“) uvedel 38,8 % protidampinško dajatev na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla („SST“) s poreklom iz Hrvaške in 64,1 % protidampinško dajatev na uvoz SST s poreklom iz Ukrajine, razen na uvoz iz Dnipropetrovsk Tube Works („DTW“), ki je zavezan 51,9 % protidampinški dajatvi („obstoječi ukrepi“). Končna uredba je spremenila dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 348/2000 (3), kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1515/2002 (4) in razveljavila možnost oprostitve dajatev, kot je določeno v členu 2 Uredbe (ES) št. 348/2000 („prvotni ukrepi“). |
| --- | --- |

(1)

Po preiskavi v zvezi s pregledom, izvedeni v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe („preiskava v zvezi s pregledom“), je Svet z Uredbo (ES) št. 258/2005 (2) („končna uredba“) uvedel 38,8 % protidampinško dajatev na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa ali nelegiranega jekla („SST“) s poreklom iz Hrvaške in 64,1 % protidampinško dajatev na uvoz SST s poreklom iz Ukrajine, razen na uvoz iz Dnipropetrovsk Tube Works („DTW“), ki je zavezan 51,9 % protidampinški dajatvi („obstoječi ukrepi“). Končna uredba je spremenila dokončne protidampinške dajatve, uvedene z Uredbo (ES) št. 348/2000 (3), kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1515/2002 (4) in razveljavila možnost oprostitve dajatev, kot je določeno v členu 2 Uredbe (ES) št. 348/2000 („prvotni ukrepi“).

B.   VELJAVNI UKREPI NA UVOZ SST IZ ROMUNIJE IN RUSIJE

| (2) | Z Uredbo (ES) št. 2320/97 so bile uvedene protidampinške dajatve na uvoz SST s poreklom iz, med drugim, Romunije in Rusije (5). S Sklepoma 97/790/ES (6) in 2000/70/ES (7) so bile sprejete zaveze izvoznikov v, med drugim, Romuniji in Rusiji. Z Uredbo (ES) št. 1322/2004 (8) je bilo določeno, da se iz previdnosti, da ne bi prišlo do protikonkurenčnega ravnanja nekaterih proizvajalcev iz Skupnosti (9), ukine uporaba veljavnih ukrepov na uvoz SST s poreklom iz Romunije in Rusije („ukrepi, ki se ne uporabljajo“). |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo (ES) št. 2320/97 so bile uvedene protidampinške dajatve na uvoz SST s poreklom iz, med drugim, Romunije in Rusije (5). S Sklepoma 97/790/ES (6) in 2000/70/ES (7) so bile sprejete zaveze izvoznikov v, med drugim, Romuniji in Rusiji. Z Uredbo (ES) št. 1322/2004 (8) je bilo določeno, da se iz previdnosti, da ne bi prišlo do protikonkurenčnega ravnanja nekaterih proizvajalcev iz Skupnosti (9), ukine uporaba veljavnih ukrepov na uvoz SST s poreklom iz Romunije in Rusije („ukrepi, ki se ne uporabljajo“).

C.   PREISKAVA RAZLOGOV OPUSTITVE OBSTOJEČIH UKREPOV

| (3) | Člen 14(4) osnovne uredbe določa, da se protidampinški ukrepi v interesu Skupnosti lahko opustijo, če se tržne razmere spremenijo do te mere, da se škoda zaradi take opustitve zelo verjetno ne bi ponovila. Člen 14(4) še natančneje določa, da se zadevni protidampinški ukrepi lahko kadar koli ponovno uvedejo, če razlogi za opustitev niso več veljavni. |
| --- | --- |

(3)

Člen 14(4) osnovne uredbe določa, da se protidampinški ukrepi v interesu Skupnosti lahko opustijo, če se tržne razmere spremenijo do te mere, da se škoda zaradi take opustitve zelo verjetno ne bi ponovila. Člen 14(4) še natančneje določa, da se zadevni protidampinški ukrepi lahko kadar koli ponovno uvedejo, če razlogi za opustitev niso več veljavni.

| (4) | Končna uredba pretežno upošteva položaj med oktobrom 2001 in septembrom 2002, tj. preiskovalnim obdobjem zadevne preiskave v zvezi s pregledom („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“). Preiskava v zvezi s pregledom, ki je vodila do končne uredbe, je pokazala, da je imel uvoz iz Ukrajine in Hrvaške v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pomemben tržni položaj. Uvoz je bil še vedno dampinški in stopnja škode se je v primerjavi s prvotno preiskavo povečala. Na tej podlagi je preiskava zaključila, da je treba stopnjo prvotnih ukrepov s 23 % za Hrvaško in 38,5 % za Ukrajino dvigniti na trenutno stopnjo 38,8 % za Hrvaško in 51,9 % ter 64,1 %, glede na zadevnega proizvajalca izvoznika, za uvoz iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(4)

Končna uredba pretežno upošteva položaj med oktobrom 2001 in septembrom 2002, tj. preiskovalnim obdobjem zadevne preiskave v zvezi s pregledom („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“). Preiskava v zvezi s pregledom, ki je vodila do končne uredbe, je pokazala, da je imel uvoz iz Ukrajine in Hrvaške v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pomemben tržni položaj. Uvoz je bil še vedno dampinški in stopnja škode se je v primerjavi s prvotno preiskavo povečala. Na tej podlagi je preiskava zaključila, da je treba stopnjo prvotnih ukrepov s 23 % za Hrvaško in 38,5 % za Ukrajino dvigniti na trenutno stopnjo 38,8 % za Hrvaško in 51,9 % ter 64,1 %, glede na zadevnega proizvajalca izvoznika, za uvoz iz Ukrajine.

| (5) | Pregled nedavnih uvoznih tokov je pokazal, da se je položaj na trgu Skupnosti v zvezi z uvozom še posebej od neuporabe ukrepov na uvoz SST iz Rusije in Romunije spremenil in sicer so se povečali skupni uvozni tokovi iz prej navedenih držav, medtem ko so skupni uvozni tokovi iz Hrvaške in Ukrajine znatno padli na nizko raven. |
| --- | --- |

(5)

Pregled nedavnih uvoznih tokov je pokazal, da se je položaj na trgu Skupnosti v zvezi z uvozom še posebej od neuporabe ukrepov na uvoz SST iz Rusije in Romunije spremenil in sicer so se povečali skupni uvozni tokovi iz prej navedenih držav, medtem ko so skupni uvozni tokovi iz Hrvaške in Ukrajine znatno padli na nizko raven.

| (6) | Dokler prevladujejo trenutni tržni pogoji, bo uvoz iz Rusije in Romunije obdržal pomembno vlogo in ni pričakovati, da bi se uvoz iz Ukrajine in/ali Hrvaške pomembno povečal. Zato se šteje, da v tem posebnem položaju ni verjetno, da bi se ponovila škoda industriji Skupnosti, če bi se opustila povečana stopnja dajatev določena v končni uredbi. Zato in zaradi posebnih okoliščin, med drugim, neuporabe ukrepov za uvoz iz Rusije in Romunije, se šteje, da sta stopnji dajatev 23 % za Hrvaško in 38,5 % za Ukrajino, določeni v prvotni preiskavi, zadostni za odstranitev škodljivega dampinga. |
| --- | --- |

(6)

Dokler prevladujejo trenutni tržni pogoji, bo uvoz iz Rusije in Romunije obdržal pomembno vlogo in ni pričakovati, da bi se uvoz iz Ukrajine in/ali Hrvaške pomembno povečal. Zato se šteje, da v tem posebnem položaju ni verjetno, da bi se ponovila škoda industriji Skupnosti, če bi se opustila povečana stopnja dajatev določena v končni uredbi. Zato in zaradi posebnih okoliščin, med drugim, neuporabe ukrepov za uvoz iz Rusije in Romunije, se šteje, da sta stopnji dajatev 23 % za Hrvaško in 38,5 % za Ukrajino, določeni v prvotni preiskavi, zadostni za odstranitev škodljivega dampinga.

| (7) | Komisija tudi ugotavlja, da trenutna sprememba tržnih pogojev ne zagotavlja popolne opustitve ukrepov proti Hrvaški in Ukrajini. Podatki, zbrani med preiskavo v zvezi s pregledom, ki se je zaključila s končno uredbo, kažejo, da imajo ukrajinski in hrvaški proizvajalci še vedno znaten izvozni potencial in bi lahko zlahka povečali obseg izvoza v Skupnost do škodljive stopnje. Zato bi popolna opustitev ukrepov za izvoz iz Hrvaške in Ukrajine lahko vodila do podobnih uvoznih trendov iz teh dveh držav, kot so trenutno v zvezi z uvozom iz Rusije in Romunije, in bi zato po vsej verjetnosti industriji Skupnosti povzročila škodo. |
| --- | --- |

(7)

Komisija tudi ugotavlja, da trenutna sprememba tržnih pogojev ne zagotavlja popolne opustitve ukrepov proti Hrvaški in Ukrajini. Podatki, zbrani med preiskavo v zvezi s pregledom, ki se je zaključila s končno uredbo, kažejo, da imajo ukrajinski in hrvaški proizvajalci še vedno znaten izvozni potencial in bi lahko zlahka povečali obseg izvoza v Skupnost do škodljive stopnje. Zato bi popolna opustitev ukrepov za izvoz iz Hrvaške in Ukrajine lahko vodila do podobnih uvoznih trendov iz teh dveh držav, kot so trenutno v zvezi z uvozom iz Rusije in Romunije, in bi zato po vsej verjetnosti industriji Skupnosti povzročila škodo.

| (8) | Zaradi navedenih razlogov se ugotavlja, da so zahteve, ki dovoljujejo delno opustitev končne uredbe, v skladu s členom 14(4) osnovne uredbe, izpolnjene. Zato uporaba zvišanih stopenj dajatev, določenih s končno uredbo, ni v interesu Skupnosti, dokler sta stopnji dajatev določeni, v Uredbi (ES) št. 348/2000, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1515/2002, zadostni. V skladu s tem je treba uporabo stopenj dajatev, predvidenih v končni uredbi, delno opustiti, glede na razliko v stopnjah, določenih v členu 1 končne uredbe, in tistih, določenih v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 348/2000. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi navedenih razlogov se ugotavlja, da so zahteve, ki dovoljujejo delno opustitev končne uredbe, v skladu s členom 14(4) osnovne uredbe, izpolnjene. Zato uporaba zvišanih stopenj dajatev, določenih s končno uredbo, ni v interesu Skupnosti, dokler sta stopnji dajatev določeni, v Uredbi (ES) št. 348/2000, kot je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1515/2002, zadostni. V skladu s tem je treba uporabo stopenj dajatev, predvidenih v končni uredbi, delno opustiti, glede na razliko v stopnjah, določenih v členu 1 končne uredbe, in tistih, določenih v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 348/2000.

| (9) | Če se kasneje spremenijo okoliščine, ki so pripeljale do opustitve, lahko Komisija s preklicem opustitve protidampinških dajatev nemudoma ponovno vzpostavi protidampinške ukrepe. |
| --- | --- |

(9)

Če se kasneje spremenijo okoliščine, ki so pripeljale do opustitve, lahko Komisija s preklicem opustitve protidampinških dajatev nemudoma ponovno vzpostavi protidampinške ukrepe.

D.   POSVETOVANJE Z INDUSTRIJO SKUPNOSTI

| (10) | V skladu z določbami iz člena 14(4) osnovne uredbe je Komisija obvestila industrijo Skupnosti o nameravani delni opustitvi protidampinških ukrepov in ji dala možnost za pripombe. Industrija Skupnosti ni ugovarjala – |
| --- | --- |

(10)

V skladu z določbami iz člena 14(4) osnovne uredbe je Komisija obvestila industrijo Skupnosti o nameravani delni opustitvi protidampinških ukrepov in ji dala možnost za pripombe. Industrija Skupnosti ni ugovarjala –

SKLENILA:

Člen 1

Protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo (ES) št. 258/2005 na uvoz

| — | brezšivnih cevi z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, izdelanih iz železa ali nelegiranega jekla, ki se uporabljajo za naftovode ali plinovode (ki sodijo v oznaki KN 7304 10 10 in 7304 10 30); |
| --- | --- |

—

brezšivnih cevi z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm, izdelanih iz železa ali nelegiranega jekla, ki se uporabljajo za naftovode ali plinovode (ki sodijo v oznaki KN 7304 10 10 in 7304 10 30);

| — | brezšivnih cevi okroglega prereza, iz železa ali nelegiranega jekla, hladno vlečenih ali hladno valjanih (ki sodijo v oznako KN 7304 31 99); |
| --- | --- |

—

brezšivnih cevi okroglega prereza, iz železa ali nelegiranega jekla, hladno vlečenih ali hladno valjanih (ki sodijo v oznako KN 7304 31 99);

| — | drugih cevi okroglega prereza, iz železa ali nelegiranega jekla, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm (ki sodijo v oznaki KN 7304 39 91 in 7304 39 93) |
| --- | --- |

—

drugih cevi okroglega prereza, iz železa ali nelegiranega jekla, z zunanjim premerom do vključno 406,4 mm (ki sodijo v oznaki KN 7304 39 91 in 7304 39 93)

se delno opusti za devet mesecev na sledeči način:

| Država | Podjetje | Stopnja dajatve, predvidene v Uredbi (ES) št. 258/2005
  % | Stopnja dajatve, ki se opusti
  % | Stopnja dajatve, ki se ne opusti
  % | Dodatna TARIC oznaka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hrvaška | Vsa podjetja | 38,8 | 15,8 | 23 | — |
| Ukrajina | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | 13,4 | 38,5 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropretrovsk in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A615 |
| Vsa druga podjetja | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A999 |

Država

Podjetje

Stopnja dajatve, predvidene v Uredbi (ES) št. 258/2005

%

Stopnja dajatve, ki se opusti

%

Stopnja dajatve, ki se ne opusti

%

Dodatna TARIC oznaka

Hrvaška

Vsa podjetja

38,8

15,8

23

—

Ukrajina

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9

13,4

38,5

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropretrovsk in CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube“, Nikopol

64,1

25,6

38,5

A615

Vsa druga podjetja

64,1

25,6

38,5

A999

Člen 2

Ta odločba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 16. februarja 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  Glej stran 7 tega uradnega lista.

2

(3)  UL L 45, 17.2.2000, str. 1.

3

(4)  UL L 228, 24.8.2002, str. 8.

4

(5)  UL L 322, 25.11.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 235/2004 (UL L 40, 12.2.2004, str. 11).

5

(6)  UL L 322, 25.11.1997, str. 63.

6

(7)  UL L 23, 28.1.2000, str. 78.

7

(8)  UL L 246, 20.7.2004, str. 10.

8

(9)  Glej člen 9 Uredbe (ES) št. 1322/2004.

9

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 17.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 46/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 46/49

---

SKLEP SVETA 2005/134/SZVP

z dne 20. decembra 2004

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Bolgarijo o vzpostavitvi okvira za udeležbo Republike Bolgarije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila predsedstva,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pogoji glede udeležbe tretjih držav v operacijah EU za krizno upravljanje morajo biti določeni v Sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno prihodnjo udeležbo in ne za vsako posamezno operacijo posebej. |
| --- | --- |

(1)

Pogoji glede udeležbe tretjih držav v operacijah EU za krizno upravljanje morajo biti določeni v Sporazumu o vzpostavitvi okvira za morebitno prihodnjo udeležbo in ne za vsako posamezno operacijo posebej.

| (2) | Predsedstvo, ki mu je pomagal generalni sekretar/visoki predstavnik, se je na podlagi pooblastila Sveta z dne 23. februarja 2004 dogovorilo o Sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Bolgarijo o vzpostavitvi okvira za udeležbo Republike Bolgarije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje. |
| --- | --- |

(2)

Predsedstvo, ki mu je pomagal generalni sekretar/visoki predstavnik, se je na podlagi pooblastila Sveta z dne 23. februarja 2004 dogovorilo o Sporazumu med Evropsko unijo in Republiko Bolgarijo o vzpostavitvi okvira za udeležbo Republike Bolgarije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje.

| (3) | Ta sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ta sporazum je treba odobriti –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Bolgarijo o vzpostavitvi okvira za udeležbo Republike Bolgarije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje se odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje osebe (oseb), pooblaščene(-ih) za podpis sporazuma, ki bo za Evropsko unijo zavezujoč.

Člen 3

Ta sklep se uveljavi na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 20. decembra 2004

Za Svet

Predsednik

P. VAN GEEL

---

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Republiko Bolgarijo o vzpostavitvi okvira za udeležbo Republike Bolgarije v operacijah Evropske unije za krizno upravljanje

EVROPSKA UNIJA

na eni strani in

REPUBLIKA BOLGARIJA

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“ –

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija (EU) lahko sprejme ukrepe na področju kriznega upravljanja. |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija (EU) lahko sprejme ukrepe na področju kriznega upravljanja.

| (2) | Evropska unija se bo odločila, ali bodo tretje države povabljene k udeležbi v operaciji EU za krizno upravljanje. Republika Bolgarija lahko sprejme povabilo Evropske unije in ponudi svoj prispevek. V tem primeru se bo Evropska unija odločila, ali sprejme predlagani prispevek Republike Bolgarije. |
| --- | --- |

(2)

Evropska unija se bo odločila, ali bodo tretje države povabljene k udeležbi v operaciji EU za krizno upravljanje. Republika Bolgarija lahko sprejme povabilo Evropske unije in ponudi svoj prispevek. V tem primeru se bo Evropska unija odločila, ali sprejme predlagani prispevek Republike Bolgarije.

| (3) | Če se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, Republika Bolgarija lahko izrazi namen za načelno udeležbo v operaciji. |
| --- | --- |

(3)

Če se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, Republika Bolgarija lahko izrazi namen za načelno udeležbo v operaciji.

| (4) | Na Evropskem svetu v Bruslju z dne 24. in 25. oktobra 2002 so bili dogovorjeni načini za izvajanje določb, sprejetih na Evropskem svetu v Nici z dne 7. do 9. decembra 2000, o vključevanju evropskih članic Nata, ki niso članice EU, v krizno upravljanje pod vodstvom EU. |
| --- | --- |

(4)

Na Evropskem svetu v Bruslju z dne 24. in 25. oktobra 2002 so bili dogovorjeni načini za izvajanje določb, sprejetih na Evropskem svetu v Nici z dne 7. do 9. decembra 2000, o vključevanju evropskih članic Nata, ki niso članice EU, v krizno upravljanje pod vodstvom EU.

| (5) | Pogoje glede udeležbe Republike Bolgarije v operacijah EU za krizno upravljanje je treba določiti v sporazumu, ki vzpostavlja okvir za morebitno prihodnjo udeležbo, namesto da bi jih določili za vsako posamezno operacijo posebej. |
| --- | --- |

(5)

Pogoje glede udeležbe Republike Bolgarije v operacijah EU za krizno upravljanje je treba določiti v sporazumu, ki vzpostavlja okvir za morebitno prihodnjo udeležbo, namesto da bi jih določili za vsako posamezno operacijo posebej.

| (6) | Ta sporazum ne sme vplivati na avtonomijo odločanja Evropske unije, istočasno pa ne sme vplivati na vsakokratno posamično odločanje Republike Bolgarije glede udeležbe v operaciji EU za krizno upravljanje. |
| --- | --- |

(6)

Ta sporazum ne sme vplivati na avtonomijo odločanja Evropske unije, istočasno pa ne sme vplivati na vsakokratno posamično odločanje Republike Bolgarije glede udeležbe v operaciji EU za krizno upravljanje.

| (7) | Takšen sporazum se mora nanašati le na prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne sme vplivati na morebitne obstoječe sporazume, ki urejajo udeležbo Republike Bolgarije v operaciji EU za krizno upravljanje, ki je že v teku – |
| --- | --- |

(7)

Takšen sporazum se mora nanašati le na prihodnje operacije EU za krizno upravljanje in ne sme vplivati na morebitne obstoječe sporazume, ki urejajo udeležbo Republike Bolgarije v operaciji EU za krizno upravljanje, ki je že v teku –

STA SE DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

ODDELEK I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Odločitve o udeležbi

1.   Po odločitvi Evropske unije o povabilu Republike Bolgarije k udeležbi v operaciji EU za krizno upravljanje in po odločitvi Republike Bolgarije o udeležbi, Republika Bolgarija Evropski uniji posreduje informacije o predlaganem prispevku.

2.   V primeru da se Evropska unija odloči za vojaško operacijo kriznega upravljanja z dostopom do Natovih sredstev in zmogljivosti, bo Republika Bolgarija obvestila Evropsko unijo o morebitnem namenu udeležbe v operaciji, nato pa bo posredovala informacije o predlaganem prispevku.

3.   Evropska unija se pri oceni prispevka Republike Bolgarije o tem z njo posvetuje.

4.   Evropska unija Republiki Bolgariji takoj, ko je to mogoče, posreduje zgodnje obvestilo glede možnega prispevka k skupnim stroškom operacije, da bi Republiki Bolgariji s tem pomagala pri pripravi ponudbe.

5.   Da bi zagotovila udeležbo Republike Bolgarije v skladu z določbami tega sporazuma, Evropska unija Republiko Bolgarijo s pismom obvesti o rezultatu ocene.

Člen 2

Okvir

1.   Republika Bolgarija se pridruži skupnemu ukrepu, s katerim Svet Evropske unije odloči, da bo EU izvedla operacijo za krizno upravljanje, in kateremu koli skupnemu ukrepu ali sklepu, s katerim Svet Evropske unije odloči o razširitvi operacije EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami tega sporazuma in vsemi zahtevanimi izvedbenimi ukrepi.

2.   Prispevek Republike Bolgarije k operaciji EU za krizno upravljanje ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.

Člen 3

Status osebja in sil

1.   Status osebja, dodeljenega civilni operaciji EU za krizno upravljanje, in/ali sil, ki jih Republika Bolgarija prispeva k vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, je urejen s Sporazumom o statusu sil/misije, če je na voljo, sklenjenim med Evropsko unijo in državo(-ami), kjer operacija poteka.

2.   Status osebja, dodeljenega vojaškemu poveljstvu ali poveljujočim elementom, ki se nahajajo izven držav(-e), kjer poteka operacija EU za krizno upravljanje, je urejen v dogovorih med vojaškim poveljstvom in zadevnimi poveljujočimi elementi ter Republiko Bolgarijo.

3.   Brez vpliva na sporazum o statusu sil/misije iz odstavka 1 je Republika Bolgarija pristojna za svoje osebje, ki sodeluje v operaciji EU za krizno upravljanje.

4.   Republika Bolgarija je odgovorna za vse zahtevke v zvezi z udeležbo v operaciji EU za krizno upravljanje, ki jih vloži njeno osebje ali se nanj nanašajo. Republika Bolgarija je odgovorna za uvedbo kakršnih koli ukrepov zoper svoje osebje, zlasti za vlaganje tožb ali uvedbo disciplinskih postopkov.

5.   Republika Bolgarija se obvezuje, da bo ob podpisu tega sporazuma pripravila izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov do katere koli države, ki je udeležena v operaciji EU za krizno upravljanje, v kateri je udeležena Republika Bolgarija. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.

6.   Evropska unija se zavezuje, da bodo države članice ob podpisu tega sporazuma pripravile izjavo o odstopu od odškodninskih zahtevkov za vsako prihodnjo udeležbo Republike Bolgarije v operaciji EU za krizno upravljanje. Vzorec te izjave je priložen temu sporazumu.

Člen 4

Zaupne informacije

1.   Republika Bolgarija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi varovanje zaupnih informacij EU v skladu z varnostnimi predpisi Sveta Evropske unije in v skladu z nadaljnjimi smernicami pristojnih organov, vključno s smernicami poveljnika operacije EU glede vojaške operacije EU za krizno upravljanje ali vodje misije EU glede civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Če sta EU in Republika Bolgarija sklenili sporazum o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij, se določbe takega sporazuma uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje.

ODDELEK II

DOLOČBE O UDELEŽBI V CIVILNIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

Člen 5

Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje

1.   Republika Bolgarija zagotovi, da njeno osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, svoje naloge opravlja v skladu s:

| — | skupnim ukrepom in njegovimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

skupnim ukrepom in njegovimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

| — | operativnim načrtom, |
| --- | --- |

—

operativnim načrtom,

| — | izvedbenimi ukrepi. |
| --- | --- |

—

izvedbenimi ukrepi.

2.   Republika Bolgarija pravočasno obvesti vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in generalni sekretariat Sveta Evropske unije o vseh spremembah svojega prispevka k civilni operaciji EU za krizno upravljanje.

3.   Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, opravi zdravniški pregled in cepljenje, njegovo zdravstveno sposobnost za opravljanje funkcije pa potrdi pristojni organ Republike Bolgarije. Osebje, dodeljeno civilni operaciji EU za krizno upravljanje, predloži kopijo tega potrdila.

Člen 6

Struktura poveljevanja

1.   Osebje, ki ga dodeli Republika Bolgarija, pri opravljanju svojih nalog in ravnanju upošteva zgolj interese civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Vse osebje ostane pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

3.   Nacionalni organi prenesejo operativni nadzor na vodjo misije civilne operacije EU za krizno upravljanje, ki to poveljevanje izvaja prek hierarhične strukture poveljevanja in nadzora.

4.   Vodja misije vodi civilno operacijo EU za krizno upravljanje in zagotavlja njeno vsakodnevno upravljanje.

5.   Republika Bolgarija ima v skladu s pravnimi akti iz člena 2(1) tega sporazuma pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti kakor države članice Evropske unije, ki so udeležene v operaciji.

6.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje je odgovoren za disciplinski nadzor nad osebjem civilne operacije EU za krizno upravljanje. Morebitne disciplinske ukrepe izvaja pristojni nacionalni organ.

7.   Republika Bolgarija določi točko za stike nacionalnega kontingenta (NPC), ki zastopa njen nacionalni kontingent v operaciji. NPC poroča vodji misije civilne operacije EU za krizno upravljanje o nacionalnih zadevah in je odgovorna za vsakodnevno disciplino kontingenta.

8.   Evropska unija sprejme odločitev o zaključku operacije po posvetovanju z Republiko Bolgarijo, če je ta na dan zaključka operacije še vedno udeležena v civilni operaciji EU za krizno upravljanje.

Člen 7

Finančni vidiki

1.   Republika Bolgarija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njeno udeležbo v operaciji, razen stroškov, za katere je v operativnem proračunu operacije predvideno skupno financiranje. To ne vpliva na člen 8.

2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Republika Bolgarija, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu misije, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.

Člen 8

Prispevek v operativni proračun

1.   Republika Bolgarija prispeva k financiranju operativnega proračuna civilne operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Finančni prispevek Republike Bolgarije v operativni proračun je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

| (a) | delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim bruto nacionalnim dohodkom (BND) in skupnimi bruto nacionalnimi dohodki vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije; ali |
| --- | --- |

(a)

delež referenčnega zneska, ki je sorazmeren razmerju med njenim bruto nacionalnim dohodkom (BND) in skupnimi bruto nacionalnimi dohodki vseh držav, ki prispevajo v operativni proračun operacije; ali

| (b) | delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji udeleženih držav. |
| --- | --- |

(b)

delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji udeleženih držav.

3.   Ne glede na odstavka 1 in 2 zgoraj Republika Bolgarija ne prispeva k financiranju dnevnic osebja iz držav članic Evropske unije.

4.   Ne glede na odstavek 1 Evropska unija tretje države načeloma oprosti finančnih prispevkov za določeno civilno operacijo EU za krizno upravljanje, če:

| (a) | Evropska unija sklene, da v operaciji udeležena tretja država zagotavlja pomemben prispevek, ki je bistvenega pomena za to operacijo; ali |
| --- | --- |

(a)

Evropska unija sklene, da v operaciji udeležena tretja država zagotavlja pomemben prispevek, ki je bistvenega pomena za to operacijo; ali

| (b) | BND na prebivalca v operaciji udeležene tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije. |
| --- | --- |

(b)

BND na prebivalca v operaciji udeležene tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

5.   Vodja misije civilne operacije EU za krizno upravljanje in pristojne upravne službe Republike Bolgarije podpišejo dogovor o praktičnih podrobnostih plačila glede prispevkov Republike Bolgarije v operativni proračun civilne operacije EU za krizno upravljanje. Ta dogovor med drugim vključuje določbe o:

| (a) | zadevnem znesku; |
| --- | --- |

(a)

zadevnem znesku;

| (b) | načinih plačila finančnega prispevka; |
| --- | --- |

(b)

načinih plačila finančnega prispevka;

| (c) | postopku revizije. |
| --- | --- |

(c)

postopku revizije.

ODDELEK III

DOLOČBE O UDELEŽBI V VOJAŠKIH OPERACIJAH ZA KRIZNO UPRAVLJANJE

Člen 9

Udeležba v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje

1.   Republika Bolgarija zagotovi, da njene sile in osebje, udeležene v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, opravljajo svoje naloge v skladu s:

| — | skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

skupnim ukrepom in njegovimi naknadnimi spremembami iz člena 2(1) tega sporazuma,

| — | operativnim načrtom, |
| --- | --- |

—

operativnim načrtom,

| — | izvedbenimi ukrepi. |
| --- | --- |

—

izvedbenimi ukrepi.

2.   Osebje, ki ga dodeli Republika Bolgarija, pri opravljanju svojih nalog in vedenju upošteva zgolj interese vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

3.   Republika Bolgarija pravočasno obvesti poveljnika operacije EU o vsaki spremembi glede svoje udeležbe v operaciji.

Člen 10

Struktura poveljevanja

1.   Vse sile in osebje, ki so udeležene v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, ostanejo pod polnim poveljstvom svojih nacionalnih organov.

2.   Nacionalni organi prenesejo operativno in taktično poveljevanje in/ali nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU. Poveljnik operacije EU ima pravico do prenosa svoje pristojnosti.

3.   Republika Bolgarija ima pri vsakodnevnem upravljanju operacije enake pravice in obveznosti, kakor udeležene države članice Evropske unije.

4.   Poveljnik operacije EU lahko po posvetovanju z Republiko Bolgarijo kadar koli zahteva umik prispevka Republike Bolgarije.

5.   Republika Bolgarija imenuje višjega vojaškega predstavnika (Senior Military Representative – SMR), ki zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. SMR se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta.

Člen 11

Finančni vidiki

1.   Brez poseganja v člen 12 Republika Bolgarija prevzame kritje vseh stroškov, povezanih z njeno udeležbo v operaciji, razen če je za stroške predvideno skupno financiranje, kot je določeno v pravnih aktih iz člena 2(1) tega sporazuma in v Sklepu Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim pomenom (1).

2.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), kjer operacija poteka, Republika Bolgarija, v kolikor je bila dokazana njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji, predvidenimi v sporazumu o statusu sil, če je na voljo, kot je določeno v členu 3(1) tega sporazuma.

Člen 12

Prispevek k skupnim stroškom

1.   Republika Bolgarija prispeva k financiranju skupnih stroškov vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

2.   Finančni prispevek Republike Bolgarije k skupnim stroškom je nižji znesek med naslednjima dvema možnostma:

| (a) | delež referenčnega zneska skupnih stroškov, ki je sorazmeren deležu njenega BND v skupnem BND vseh držav, ki prispevajo k skupnim stroškom operacije, ali |
| --- | --- |

(a)

delež referenčnega zneska skupnih stroškov, ki je sorazmeren deležu njenega BND v skupnem BND vseh držav, ki prispevajo k skupnim stroškom operacije, ali

| (b) | delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji udeleženih držav. |
| --- | --- |

(b)

delež referenčnega zneska za operativni proračun, ki je sorazmeren razmerju med številom njenega osebja, sodelujočega v operaciji, in celotnim številom osebja vseh v operaciji udeleženih držav.

Pri izračunavanju zneska pod 2(b), v primeru da Republika Bolgarija prispeva le osebje za vojaško poveljstvo operacije ali sil, se uporabi razmerje med njenim osebjem in celotnim številom osebja zadevnega vojaškega poveljstva. V ostalih primerih se uporabi razmerje med vsem osebjem Republike Bolgarije in celotnim osebjem operacije.

3.   Ne glede na odstavek 1 zgoraj Evropska unija tretje države načeloma oprosti plačevanja finančnih prispevkov k skupnim stroškom določene vojaške operacije EU za krizno upravljanje, če:

| (a) | Evropska unija sklene, da v operaciji udeležena tretja država zagotavlja pomemben prispevek k sredstvom in/ali zmogljivostim, ki so bistvenega pomena za to operacijo; ali |
| --- | --- |

(a)

Evropska unija sklene, da v operaciji udeležena tretja država zagotavlja pomemben prispevek k sredstvom in/ali zmogljivostim, ki so bistvenega pomena za to operacijo; ali

| (b) | BND na prebivalca v operaciji udeležene tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije. |
| --- | --- |

(b)

BND na prebivalca v operaciji udeležene tretje države ne presega BND na prebivalca v kateri koli državi članici Evropske unije.

4.   Upravljavec, predviden v Sklepu Sveta 2004/197/SZVP z dne 23. februarja 2004 o vzpostavitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij EU z vojaškim ali obrambnim pomenom, sklene dogovor s pristojnimi upravnimi organi Republike Bolgarije. Ta dogovor med drugim vsebuje določbe o:

| (a) | zadevnem znesku; |
| --- | --- |

(a)

zadevnem znesku;

| (b) | načinih plačila finančnega prispevka; |
| --- | --- |

(b)

načinih plačila finančnega prispevka;

| (c) | postopku revizije. |
| --- | --- |

(c)

postopku revizije.

ODDELEK IV

KONČNE DOLOČBE

Člen 13

Dogovori za izvajanje Sporazuma

Ne glede na določbe členov 8(5) in 12(4) vse potrebne tehnične in upravne dogovore v zvezi z izvajanjem tega sporazuma sklenejo generalni sekretar Sveta Evropske unije, visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko ter ustrezni organi Republike Bolgarije.

Člen 14

Neizpolnjevanje obveznosti

Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti iz prejšnjih členov, ima druga pogodbenica pravico odpovedati ta sporazum z enomesečnim odpovednim rokom.

Člen 15

Reševanje sporov

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.

Člen 16

Začetek veljavnosti

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko sta pogodbenici druga drugo uradno obvestili o zaključku ustreznih notranjih postopkov.

2.   Ta sporazum se začasno uporablja od datuma podpisa.

3.   Ta sporazum se lahko spremeni na podlagi medsebojnega pisnega sporazuma pogodbenic.

4.   Ta sporazum ena od pogodbenic lahko odpove s pisnim obvestilom o odpovedi, ki ga izroči drugi pogodbenici. Odpoved začne učinkovati šest mesecev po prejemu uradnega obvestila s strani druge pogodbenice.

V Bruslju, in Sofija, 24. januarja 2005, v angleškem jeziku v štirih izvodih

Za Evropsko unijo

Image

Za Republiko Bolgarijo

Image

---

(1)  UL L 63, 28.2.2004, str. 68.

1

PRILOGA

BESEDILO IZJAV

Izjava držav članic EU:

Države članice EU, ki uporabljajo skupni ukrep EU o operaciji EU za krizno upravljanje, v kateri je udeležena Republika Bolgarija, si bodo prizadevale, kolikor to dopuščajo njihovi notranji pravni sistemi, v čim večji meri opustiti zahtevke proti Republiki Bolgariji zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki jim pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje Republike Bolgarije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje Republike Bolgarije pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, ali

| — | povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Republiki Bolgariji, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Republike Bolgarije pri uporabi teh sredstev. |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba katerih koli sredstev, ki pripadajo Republiki Bolgariji, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja operacije EU za krizno upravljanje iz Republike Bolgarije pri uporabi teh sredstev.

Izjava Republike Bolgarije:

Republika Bolgarija, ki uporablja skupni ukrep EU o operaciji EU za krizno upravljanje, si bo prizadevala, kolikor to dopušča njen notranji pravni sistem, v čim večji meri opustiti zahtevke do katere koli druge države, udeležene v operaciji EU za krizno upravljanje, zaradi telesne poškodbe, smrti svojega osebja, škode ali izgube sredstev, ki ji pripadajo in se uporabljajo v okviru operacije EU za krizno upravljanje, če je takšno telesno poškodbo, smrt, škodo ali izgubo:

| — | povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve, |
| --- | --- |

—

povzročilo osebje pri opravljanju svojih nalog v povezavi z operacijo EU za krizno upravljanje, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve,

| — | povzročila uporaba sredstev, ki pripadajo udeleženim državam v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja vojaške operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev. |
| --- | --- |

—

povzročila uporaba sredstev, ki pripadajo udeleženim državam v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, pod pogojem, da so bila ta sredstva uporabljena v povezavi z operacijo, razen v primeru hude malomarnosti ali namerne kršitve osebja vojaške operacije EU za krizno upravljanje pri uporabi teh sredstev.

---