# Az Európai Unió L 44/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 44 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. február 15. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 44

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. február 15.

---

| Tartalom | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Európai Parlament |
| | * | Eljárási szabályzat 16. kiadás 2004. július | 1 |

Tartalom

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Oldal

Európai Parlament

*

Eljárási szabályzat 16. kiadás 2004. július

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Európai Parlament

| 15.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 44/1

---

ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT

16. kiadás

2004. július

Megjegyzés az olvasónak:

Ezen eljárási szabályzatban található bármely, férfire történő utalást úgy kell tekinteni, hogy nőre történő utalást is jelent, és fordítva, hacsak a szövegkörnyezet egyértelműen mást nem jelöl.

A cikkek értelmezését (a 201. cikknek megfelelően) dőlt betűs szedés jelzi.

TARTALOM

| I. CÍM | TAGOK, PARLAMENTI SZERVEK ÉS KÉPVISELŐCSOPORTOK |
| --- | --- |

I. CÍM

| 1. FEJEZET | AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI |
| --- | --- |

1. FEJEZET

| 1. cikk | Az Európai Parlament |
| --- | --- |

1. cikk

| 2. cikk | A szabad mandátum |
| --- | --- |

2. cikk

| 3. cikk | A mandátumvizsgálat |
| --- | --- |

3. cikk

| 4. cikk | A képviselői megbízatás időtartama |
| --- | --- |

4. cikk

| 5. cikk | Kiváltságok és mentességek |
| --- | --- |

5. cikk

| 6. cikk | A parlamenti mentelmi jog |
| --- | --- |

6. cikk

| 7. cikk | Mentességgel kapcsolatos eljárások |
| --- | --- |

7. cikk

| 8. cikk | Költségtérítés és juttatások |
| --- | --- |

8. cikk

| 9. cikk | Magatartási kódex |
| --- | --- |

9. cikk

| 10. cikk | Az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által végzett belső vizsgálatok |
| --- | --- |

10. cikk

| 2. FEJEZET | A PARLAMENT TISZTSÉGVISELŐI |
| --- | --- |

2. FEJEZET

| 11. cikk | A korelnök |
| --- | --- |

11. cikk

| 12. cikk | Jelölés és általános rendelkezések |
| --- | --- |

12. cikk

| 13. cikk | Az Elnök megválasztása – a megnyitóbeszéd |
| --- | --- |

13. cikk

| 14. cikk | Az alelnökök megválasztása |
| --- | --- |

14. cikk

| 15. cikk | A quaestorok megválasztása |
| --- | --- |

15. cikk

| 16. cikk | A tisztségviselők megbízatásának időtartama |
| --- | --- |

16. cikk

| 17. cikk | Üresedés |
| --- | --- |

17. cikk

| 18. cikk | Hivatal idő előtti felmondása |
| --- | --- |

18. cikk

| 3. FEJEZET | SZERVEK ÉS FELADATOK |
| --- | --- |

3. FEJEZET

| 19. cikk | Az Elnök feladatai |
| --- | --- |

19. cikk

| 20. cikk | Az alelnökök feladatai |
| --- | --- |

20. cikk

| 21. cikk | Az Elnökség összetétele |
| --- | --- |

21. cikk

| 22. cikk | Az Elnökség feladatai |
| --- | --- |

22. cikk

| 23. cikk | Az Elnökök Értekezletének összetétele |
| --- | --- |

23. cikk

| 24. cikk | Az Elnökök Értekezlete feladatai |
| --- | --- |

24. cikk

| 25. cikk | A quaestorok feladatai |
| --- | --- |

25. cikk

| 26. cikk | A Bizottsági Elnökök Értekezlete |
| --- | --- |

26. cikk

| 27. cikk | A Küldöttségi Elnökök Értekezlete |
| --- | --- |

27. cikk

| 28. cikk | Az Elnökség és az Elnökök Értekezlete tájékoztatási kötelezettsége |
| --- | --- |

28. cikk

| 4. FEJEZET | KÉPVISELŐCSOPORTOK |
| --- | --- |

4. FEJEZET

| 29. cikk | A képviselőcsoportok megalakítása |
| --- | --- |

29. cikk

| 30. cikk | A képviselőcsoportok tevékenységei és jogi helyzete |
| --- | --- |

30. cikk

| 31. cikk | A független képviselők |
| --- | --- |

31. cikk

| 32. cikk | Ülésrend az ülésteremben |
| --- | --- |

32. cikk

| II. CÍM | JOGALKOTÁSI, KÖLTSÉGVETÉSI ÉS EGYÉB ELJÁRÁSOK |
| --- | --- |

II. CÍM

| 1. FEJEZET | JOGALKOTÁSI ELJÁRÁSOK – ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK |
| --- | --- |

1. FEJEZET

| 33. cikk | A Bizottság jogalkotási és munkaprogramja |
| --- | --- |

33. cikk

| 34. cikk | Az alapvető jogok, a szubszidiaritás és az arányosság elve, a jogállamiság és a pénzügyi megalapozottság tiszteletben tartásának vizsgálata |
| --- | --- |

34. cikk

| 35. cikk | A jogalap vizsgálata |
| --- | --- |

35. cikk

| 36. cikk | A pénzügyi összeegyeztethetőség vizsgálata |
| --- | --- |

36. cikk

| 37. cikk | A Parlament dokumentumokhoz való hozzáférése és tájékoztatáshoz való joga |
| --- | --- |

37. cikk

| 38. cikk | A Parlament képviselete a Tanács ülésein |
| --- | --- |

38. cikk

| 39. cikk | Kezdeményezés az EK-Szerződés 192. cikke alapján |
| --- | --- |

39. cikk

| 40. cikk | A jogalkotási dokumentumok vizsgálata |
| --- | --- |

40. cikk

| 41. cikk | Konzultáció a tagállami kezdeményezésekről |
| --- | --- |

41. cikk

| 2. FEJEZET | A BIZOTTSÁGI ELJÁRÁS |
| --- | --- |

2. FEJEZET

| 42. cikk | A jogalkotási jelentések |
| --- | --- |

42. cikk

| 43. cikk | Az egyszerűsített eljárás |
| --- | --- |

43. cikk

| 44. cikk | A nem jogalkotási jellegű jelentések |
| --- | --- |

44. cikk

| 45. cikk | Saját kezdeményezésű jelentések |
| --- | --- |

45. cikk

| 46. cikk | A bizottságok véleménye |
| --- | --- |

46. cikk

| 47. cikk | A bizottságok közötti megerősített együttműködés |
| --- | --- |

47. cikk

| 48. cikk | Jelentések készítése |
| --- | --- |

48. cikk

| 3. FEJEZET | ELSŐ OLVASAT |
| --- | --- |

3. FEJEZET

Bizottsági szakasz

| 49. cikk | A Bizottság javaslatának módosítása |
| --- | --- |

49. cikk

| 50. cikk | A Bizottság és a Tanács álláspontja a módosításokról |
| --- | --- |

50. cikk

Plenáris szakasz

| 51. cikk | Az első olvasat lezárása |
| --- | --- |

51. cikk

| 52. cikk | A Bizottság javaslatának elutasítása |
| --- | --- |

52. cikk

| 53. cikk | A Bizottság javaslatát érintő módosítások elfogadása |
| --- | --- |

53. cikk

Nyomon követési eljárás

| 54. cikk | A Parlament véleményének nyomon követése |
| --- | --- |

54. cikk

| 55. cikk | Együttdöntési eljárás |
| --- | --- |

55. cikk

| 56. cikk | Az 1975. évi közös nyilatkozatban szereplő egyeztető eljárás |
| --- | --- |

56. cikk

| 4. FEJEZET | MÁSODIK OLVASAT |
| --- | --- |

4. FEJEZET

Bizottsági szakasz

| 57. cikk | A Tanács közös álláspontjának közlése |
| --- | --- |

57. cikk

| 58. cikk | A határidők meghosszabbítása |
| --- | --- |

58. cikk

| 59. cikk | Az illetékes bizottsághoz utalás és a bizottság eljárása |
| --- | --- |

59. cikk

Plenáris szakasz

| 60. cikk | A második olvasat lezárása |
| --- | --- |

60. cikk

| 61. cikk | A Tanács közös álláspontjának elutasítása |
| --- | --- |

61. cikk

| 62. cikk | Módosítások a Tanács közös álláspontjához |
| --- | --- |

62. cikk

| 5. FEJEZET | HARMADIK OLVASAT |
| --- | --- |

5. FEJEZET

Egyeztetés

| 63. cikk | Az egyeztető bizottság összehívása |
| --- | --- |

63. cikk

| 64. cikk | A Parlament egyeztető bizottságba delegált küldöttsége |
| --- | --- |

64. cikk

Plenáris szakasz

| 65. cikk | Közös szövegtervezet |
| --- | --- |

65. cikk

| 6. FEJEZET | A JOGALKOTÁSI ELJÁRÁS LEZÁRÁSA |
| --- | --- |

6. FEJEZET

| 66. cikk | Megállapodás az első olvasatban |
| --- | --- |

66. cikk

| 67. cikk | Megállapodás a második olvasatban |
| --- | --- |

67. cikk

| 68. cikk | Az elfogadott jogi aktusok aláírása |
| --- | --- |

68. cikk

| 7. FEJEZET | KÖLTSÉGVETÉSI ELJÁRÁSOK |
| --- | --- |

7. FEJEZET

| 69. cikk | Általános költségvetés |
| --- | --- |

69. cikk

| 70. cikk | A Bizottság mentesítése a költségvetés végrehajtásának tekintetében |
| --- | --- |

70. cikk

| 71. cikk | Egyéb mentesítési eljárások |
| --- | --- |

71. cikk

| 72. cikk | A költségvetés végrehajtásának parlamenti ellenőrzése |
| --- | --- |

72. cikk

| 8. FEJEZET | BELSŐ KÖLTSÉGVETÉSI ELJÁRÁSOK |
| --- | --- |

8. FEJEZET

| 73. cikk | A Parlament költségvetési előirányzata |
| --- | --- |

73. cikk

| 74. cikk | Hatáskör fizetési kötelezettségvállalás engedélyezésére és a kifizetések elrendelésére |
| --- | --- |

74. cikk

| 9. FEJEZET | HOZZÁJÁRULÁSI ELJÁRÁS |
| --- | --- |

9. FEJEZET

| 75. cikk | A hozzájárulási eljárás |
| --- | --- |

75. cikk

| 10. FEJEZET | MEGERŐSÍTETT EGYÜTTMŰKÖDÉS |
| --- | --- |

10. FEJEZET

| 76. cikk | Parlamenti eljárások |
| --- | --- |

76. cikk

| 11. FEJEZET | EGYÉB ELJÁRÁSOK |
| --- | --- |

11. FEJEZET

| 77. cikk | Az EK-Szerződés 122. cikke szerinti véleménynyilvánítási eljárás |
| --- | --- |

77. cikk

| 78. cikk | A szociális partnerek közötti párbeszéddel kapcsolatos eljárások |
| --- | --- |

78. cikk

| 79. cikk | Az önkéntes megállapodásokat érintő vizsgálatokkal kapcsolatos eljárások |
| --- | --- |

79. cikk

| 80. cikk | Egységes szerkezetbe foglalás |
| --- | --- |

80. cikk

| 81. cikk | Végrehajtási rendelkezések |
| --- | --- |

81. cikk

| 12. FEJEZET | SZERZŐDÉSEK ÉS NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| --- | --- |

12. FEJEZET

| 82. cikk | Csatlakozási szerződések |
| --- | --- |

82. cikk

| 83. cikk | Nemzetközi megállapodások |
| --- | --- |

83. cikk

| 84. cikk | Az EK-Szerződés 300. cikkén alapuló eljárások nemzetközi megállapodások ideiglenes alkalmazására vagy felfüggesztésére, illetve nemzetközi megállapodással létrehozott szervben a Közösség álláspontjának kialakítására |
| --- | --- |

84. cikk

| 13. FEJEZET | AZ UNIÓ KÜLSŐ KÉPVISELETE ÉS A KÖZÖS KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKA |
| --- | --- |

13. FEJEZET

| 85. cikk | A közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének kinevezése |
| --- | --- |

85. cikk

| 86. cikk | A közös kül- és biztonságpolitika különleges képviselőinek kinevezése |
| --- | --- |

86. cikk

| 87. cikk | A közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének és más különleges képviselőknek a nyilatkozatai |
| --- | --- |

87. cikk

| 88. cikk | Nemzetközi képviselet |
| --- | --- |

88. cikk

| 89. cikk | Konzultáció a Parlamenttel, és a Parlament tájékoztatása a közös kül- és biztonságpolitika keretében |
| --- | --- |

89. cikk

| 90. cikk | Ajánlások a közös kül- és biztonságpolitika keretében |
| --- | --- |

90. cikk

| 91. cikk | Az emberi jogok megsértése |
| --- | --- |

91. cikk

| 14. FEJEZET | BÜNTETŐÜGYEKBEN FOLYTATOTT RENDŐRSÉGI ÉS IGAZSÁGÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS |
| --- | --- |

14. FEJEZET

| 92. cikk | A Parlament tájékoztatása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén |
| --- | --- |

92. cikk

| 93. cikk | Konzultáció a Parlamenttel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén |
| --- | --- |

93. cikk

| 94. cikk | Ajánlások a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén |
| --- | --- |

94. cikk

| 15. FEJEZET | ALAPELVEK TAGÁLLAM ÁLTALI MEGSÉRTÉSE |
| --- | --- |

15. FEJEZET

| 95. cikk | A jogsértés megállapítása |
| --- | --- |

95. cikk

| III. CÍM | A MŰKÖDÉS ÁTLÁTHATÓSÁGA |
| --- | --- |

III. CÍM

| 96. cikk | A Parlament tevékenységének átláthatósága |
| --- | --- |

96. cikk

| 97. cikk | A nyilvánosság hozzáférése a dokumentumokhoz |
| --- | --- |

97. cikk

| IV. CÍM | KAPCSOLATOK MÁS INTÉZMÉNYEKKEL ÉS SZERVEKKEL |
| --- | --- |

IV. CÍM

| 1. FEJEZET | KINEVEZÉSEK |
| --- | --- |

1. FEJEZET

| 98. cikk | Az Európai Bizottság elnökének megválasztása |
| --- | --- |

98. cikk

| 99. cikk | A Bizottság megválasztása |
| --- | --- |

99. cikk

| 100. cikk | Bizalmatlansági indítvány a Bizottsággal szemben |
| --- | --- |

100. cikk

| 101. cikk | A Számvevőszék tagjainak kinevezése |
| --- | --- |

101. cikk

| 102. cikk | Az Európai Központi Bank igazgatósági tagjainak kinevezése |
| --- | --- |

102. cikk

| 2. FEJEZET | NYILATKOZATOK |
| --- | --- |

2. FEJEZET

| 103. cikk | A Bizottság, a Tanács és az Európai Tanács nyilatkozatai |
| --- | --- |

103. cikk

| 104. cikk | A Bizottság határozatainak indokolása |
| --- | --- |

104. cikk

| 105. cikk | A Számvevőszék nyilatkozatai |
| --- | --- |

105. cikk

| 106. cikk | Az Európai Központi Bank nyilatkozatai |
| --- | --- |

106. cikk

| 107. cikk | Ajánlás a gazdaságpolitika átfogó iránymutatásaira |
| --- | --- |

107. cikk

| 3. FEJEZET | A TANÁCSHOZ, A BIZOTTSÁGHOZ ÉS AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKHOZ INTÉZETT KÉRDÉSEK |
| --- | --- |

3. FEJEZET

| 108. cikk | Szóbeli választ igénylő kérdések vitával |
| --- | --- |

108. cikk

| 109. cikk | A kérdések órája |
| --- | --- |

109. cikk

| 110. cikk | Írásbeli választ igénylő kérdések |
| --- | --- |

110. cikk

| 111. cikk | Írásbeli választ igénylő kérdések az Európai Központi Bankhoz |
| --- | --- |

111. cikk

| 4. FEJEZET | MÁS INTÉZMÉNYEK JELENTÉSEI |
| --- | --- |

4. FEJEZET

| 112. cikk | Éves jelentések és más intézmények egyéb jelentései |
| --- | --- |

112. cikk

| 5. FEJEZET | ÁLLÁSFOGLALÁSOK ÉS AJÁNLÁSOK |
| --- | --- |

5. FEJEZET

| 113. cikk | Állásfoglalási indítványok |
| --- | --- |

113. cikk

| 114. cikk | Ajánlások a Tanácsnak |
| --- | --- |

114. cikk

| 115. cikk | Viták az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértését érintő ügyekről |
| --- | --- |

115. cikk

| 116. cikk | Írásbeli nyilatkozatok |
| --- | --- |

116. cikk

| 117. cikk | Konzultáció az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal |
| --- | --- |

117. cikk

| 118. cikk | Konzultáció a Régiók Bizottságával |
| --- | --- |

118. cikk

| 119. cikk | Európai Ügynökségek megkeresése |
| --- | --- |

119. cikk

| 6. FEJEZET | INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| --- | --- |

6. FEJEZET

| 120. cikk | Intézményközi megállapodások |
| --- | --- |

120. cikk

| 7. FEJEZET | BÍRÓSÁG ELÉ UTALÁS |
| --- | --- |

7. FEJEZET

| 121. cikk | A Bíróság előtti eljárások |
| --- | --- |

121. cikk

| 122. cikk | A Tanács közös álláspontjának az együttműködési eljárás során történő jóváhagyását követő határozathozatal elmulasztásának következményei |
| --- | --- |

122. cikk

| V. CÍM | KAPCSOLAT A NEMZETI PARLAMENTEKKEL |
| --- | --- |

V. CÍM

| 123. cikk | Információcsere, kapcsolattartás és kölcsönös könnyítések |
| --- | --- |

123. cikk

| 124. cikk | Európai Ügyekkel Foglalkozó Bizottságok Konferenciája [COSAC] |
| --- | --- |

124. cikk

| 125. cikk | A Parlamentek Konferenciája |
| --- | --- |

125. cikk

| VI. CÍM | ÜLÉSEK |
| --- | --- |

VI. CÍM

| 1. FEJEZET | A PARLAMENT ÜLÉSSZAKAI |
| --- | --- |

1. FEJEZET

| 126. cikk | Parlamenti ciklus, ülésszakok, ülések, ülésnapok |
| --- | --- |

126. cikk

| 127. cikk | A Parlament összehívása |
| --- | --- |

127. cikk

| 128. cikk | Az ülések helye |
| --- | --- |

128. cikk

| 129. cikk | A képviselők részvétele az üléseken |
| --- | --- |

129. cikk

| 2. FEJEZET | A PARLAMENT ÜGYRENDJE |
| --- | --- |

2. FEJEZET

| 130. cikk | Napirendtervezet |
| --- | --- |

130. cikk

| 131. cikk | Módosítás és vita nélküli eljárás |
| --- | --- |

131. cikk

| 132. cikk | A napirend elfogadása és módosítása |
| --- | --- |

132. cikk

| 133. cikk | Rendkívüli vita |
| --- | --- |

133. cikk

| 134. cikk | Sürgősségi eljárás |
| --- | --- |

134. cikk

| 135. cikk | Együttes vita |
| --- | --- |

135. cikk

| 136. cikk | Határidők |
| --- | --- |

136. cikk

| 3. FEJEZET | ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK AZ ÜLÉSEK LEFOLYTATÁSÁRA |
| --- | --- |

3. FEJEZET

| 137. cikk | Belépés az ülésterembe |
| --- | --- |

137. cikk

| 138. cikk | Nyelvek |
| --- | --- |

138. cikk

| 139. cikk | Átmeneti intézkedés |
| --- | --- |

139. cikk

| 140. cikk | Dokumentumok kiosztása |
| --- | --- |

140. cikk

| 141. cikk | A szó megadása és a felszólalások tartalma |
| --- | --- |

141. cikk

| 142. cikk | Beszédidő felosztása |
| --- | --- |

142. cikk

| 143. cikk | A felszólalók listája |
| --- | --- |

143. cikk

| 144. cikk | Egyperces felszólalások |
| --- | --- |

144. cikk

| 145. cikk | Személyes nyilatkozatok |
| --- | --- |

145. cikk

| 146. cikk | Rendreutasítás |
| --- | --- |

146. cikk

| 147. cikk | Képviselők kizárása |
| --- | --- |

147. cikk

| 148. cikk | Rendzavarás |
| --- | --- |

148. cikk

| 4. FEJEZET | HATÁROZATKÉPESSÉG ÉS SZAVAZÁS |
| --- | --- |

4. FEJEZET

| 149. cikk | Határozatképesség |
| --- | --- |

149. cikk

| 150. cikk | Módosítások előterjesztése és indokolása |
| --- | --- |

150. cikk

| 151. cikk | A módosítások elfogadhatósága |
| --- | --- |

151. cikk

| 152. cikk | Szavazási eljárás |
| --- | --- |

152. cikk

| 153. cikk | Szavazategyenlőség |
| --- | --- |

153. cikk

| 154. cikk | A szavazás alapelvei |
| --- | --- |

154. cikk

| 155. cikk | Módosítások szavazásra bocsátásának sorrendje |
| --- | --- |

155. cikk

| 156. cikk | Plenáris ülésre benyújtott módosítások bizottsági megvitatása |
| --- | --- |

156. cikk

| 157. cikk | Részenkénti szavazás |
| --- | --- |

157. cikk

| 158. cikk | Szavazati jog |
| --- | --- |

158. cikk

| 159. cikk | Szavazás |
| --- | --- |

159. cikk

| 160. cikk | Név szerinti szavazás |
| --- | --- |

160. cikk

| 161. cikk | Elektronikus szavazás |
| --- | --- |

161. cikk

| 162. cikk | Titkos szavazás |
| --- | --- |

162. cikk

| 163. cikk | A szavazáshoz fűzött indokolás |
| --- | --- |

163. cikk

| 164. cikk | A szavazással kapcsolatos vita |
| --- | --- |

164. cikk

| 5. FEJEZET | FÉLBESZAKÍTÓ JELLEGŰ ÉS ELJÁRÁSI INDÍTVÁNYOK |
| --- | --- |

5. FEJEZET

| 165. cikk | Eljárási indítványok |
| --- | --- |

165. cikk

| 166. cikk | Az Eljárási Szabályzat alkalmazására irányuló felhívás |
| --- | --- |

166. cikk

| 167. cikk | Előzetes kérdés |
| --- | --- |

167. cikk

| 168. cikk | A bizottsághoz történő visszautalás |
| --- | --- |

168. cikk

| 169. cikk | A vita lezárása |
| --- | --- |

169. cikk

| 170. cikk | Vita és szavazás elnapolása |
| --- | --- |

170. cikk

| 171. cikk | Az ülés félbeszakítása vagy berekesztése |
| --- | --- |

171. cikk

| 6. FEJEZET | AZ ELJÁRÁSOK NYILVÁNOSSÁGA |
| --- | --- |

6. FEJEZET

| 172. cikk | Jegyzőkönyv (1) |
| --- | --- |

172. cikk

| 173. cikk | Szó szerinti jegyzőkönyv |
| --- | --- |

173. cikk

| VII. CÍM | BIZOTTSÁGOK ÉS KÜLDÖTTSÉGEK |
| --- | --- |

VII. CÍM

| 1. FEJEZET | BIZOTTSÁGOK – FELÁLLÍTÁS ÉS HATÁSKÖR |
| --- | --- |

1. FEJEZET

| 174. cikk | Állandó bizottságok felállítása |
| --- | --- |

174. cikk

| 175. cikk | Ideiglenes bizottságok felállítása |
| --- | --- |

175. cikk

| 176. cikk | Vizsgálóbizottságok |
| --- | --- |

176. cikk

| 177. cikk | Bizottságok összetétele |
| --- | --- |

177. cikk

| 178. cikk | Póttagok |
| --- | --- |

178. cikk

| 179. cikk | A bizottságok feladatai |
| --- | --- |

179. cikk

| 180. cikk | A mandátumvizsgáló bizottság |
| --- | --- |

180. cikk

| 181. cikk | Az albizottságok |
| --- | --- |

181. cikk

| 182. cikk | A bizottságok elnökségei |
| --- | --- |

182. cikk

| 2. FEJEZET | BIZOTTSÁGOK - MŰKÖDÉS |
| --- | --- |

2. FEJEZET

| 183. cikk | A bizottsági ülések |
| --- | --- |

183. cikk

| 184. cikk | A bizottsági ülések jegyzőkönyve |
| --- | --- |

184. cikk

| 185. cikk | Szavazás a bizottságban |
| --- | --- |

185. cikk

| 186. cikk | A plenáris ülésre vonatkozó szabályok alkalmazása a bizottságokban |
| --- | --- |

186. cikk

| 187. cikk | Kérdések órája a bizottságban |
| --- | --- |

187. cikk

| 3. FEJEZET | A PARLAMENTKÖZI KÜLDÖTTSÉGEK |
| --- | --- |

3. FEJEZET

| 188. cikk | A Parlamentközi küldöttség felállítása és feladatköre |
| --- | --- |

188. cikk

| 189. cikk | Együttműködés az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésével |
| --- | --- |

189. cikk

| 190. cikk | A parlamenti vegyes bizottságok |
| --- | --- |

190. cikk

| VIII. CÍM | PETÍCIÓK |
| --- | --- |

VIII. CÍM

| 191. cikk | A petíciós jog |
| --- | --- |

191. cikk

| 192. cikk | A petíciók vizsgálata |
| --- | --- |

192. cikk

| 193. cikk | A petíciók bejelentése |
| --- | --- |

193. cikk

| IX. CÍM | AZ OMBUDSMAN |
| --- | --- |

IX. CÍM

| 194. cikk | Az ombudsman kinevezése |
| --- | --- |

194. cikk

| 195. cikk | Az ombudsman tevékenysége |
| --- | --- |

195. cikk

| 196. cikk | Az ombudsman felmentése |
| --- | --- |

196. cikk

| X. CÍM | A PARLAMENT TITKÁRSÁGA |
| --- | --- |

X. CÍM

| 197. cikk | Titkárság |
| --- | --- |

197. cikk

| XI. CÍM | AZ EURÓPAI SZINTŰ POLITIKAI PÁRTOK JOGKÖRE ES FELELŐSSÉGE |
| --- | --- |

XI. CÍM

| 198. cikk | Az Elnök jogköre és felelőssége |
| --- | --- |

198. cikk

| 199. cikk | Az Elnökség jogköre és felelőssége |
| --- | --- |

199. cikk

| 200. cikk | Az illetékes bizottság és a plenáris ülés jogköre és felelőssége |
| --- | --- |

200. cikk

| XII. CÍM | AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT ALKALMAZÁSA ÉS MÓDOSÍTÁSA |
| --- | --- |

XII. CÍM

| 201. cikk | Az Eljárási Szabályzat alkalmazása |
| --- | --- |

201. cikk

| 202. cikk | Az Eljárási Szabályzat módosítása |
| --- | --- |

202. cikk

| XIII. CÍM | VEGYES RENDELKEZÉSEK |
| --- | --- |

XIII. CÍM

| 203. cikk | Befejezetlen ügyek |
| --- | --- |

203. cikk

| 204. cikk | A mellékletek rendje |
| --- | --- |

204. cikk

| I. MELLÉKLET | A 9. cikk (1) bekezdésének alkalmazását szabályozó rendelkezések — Átláthatóság és a képviselők pénzügyi érdekeltségei |
| --- | --- |

I. MELLÉKLET

| II. MELLÉKLET | A 109. cikk szerinti kérdések órájának menete |
| --- | --- |

II. MELLÉKLET

| III. MELLÉKLET | Követendő iránymutatások és általános elvek a 115. cikk alapján az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértését érintő ügyek vitájának napirendjén szereplő tárgyak kiválasztásánál |
| --- | --- |

III. MELLÉKLET

| IV. MELLÉKLET | Az Európai Unió általános költségvetése és pótköltségvetései vizsgálatának végrehajtási eljárásai |
| --- | --- |

IV. MELLÉKLET

| V. MELLÉKLET | A mentesítő határozatok vizsgálatának és elfogadásának eljárása |
| --- | --- |

V. MELLÉKLET

| VI. MELLÉKLET | Az állandó bizottságok hatásköre és felelőssége |
| --- | --- |

VI. MELLÉKLET

| VII. MELLÉKLET | Bizalmas és minősített dokumentumok és információk |
| --- | --- |

VII. MELLÉKLET

| VIII. MELLÉKLET | Az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlását szabályozó részletes rendelkezések |
| --- | --- |

VIII. MELLÉKLET

| IX. MELLÉKLET | A 9. cikk (2) bekezdésének alkalmazását szabályozó rendelkezések – Érdekérvényesítés a Parlamentben |
| --- | --- |

IX. MELLÉKLET

| X. MELLÉKLET | Az ombudsman feladatainak ellátása |
| --- | --- |

X. MELLÉKLET

| XI. MELLÉKLET | A csalás, a korrupció és a Közösség érdekeit sértő jogellenes tevékenységek megelőzése |
| --- | --- |

XI. MELLÉKLET

| XII. MELLÉKLET | A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlása |
| --- | --- |

XII. MELLÉKLET

| XIII. MELLÉKLET | Az Európai Parlament és a Bizottság kapcsolatára vonatkozó keretmegállapodás |
| --- | --- |

XIII. MELLÉKLET

| XIV. MELLÉKLET | A Bizottság jogalkotási és munkaprogramja |
| --- | --- |

XIV. MELLÉKLET

| XV. MELLÉKLET | A Parlament nyilvántartáson keresztül közvetlenül elérhető dokumentumainak jegyzéke |
| --- | --- |

XV. MELLÉKLET

| XVI. MELLÉKLET | A nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáféréséről szóló 1049/2001/EK rendelet |
| --- | --- |

XVI. MELLÉKLET

I. CÍM

TAGOK, PARLAMENTI SZERVEK ÉS KÉPVISELŐCSOPORTOK

1. FEJEZET

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

1. cikk

Az Európai Parlament

1.   Az Európai Parlament a Szerződések, az Európai Parlament tagjainak közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány, valamint a Szerződésekből eredő nemzeti jogszabályok szerint megválasztott gyulés.

2.   Az Európai Parlamentbe megválasztott képviselők megnevezése a következő:

| | spanyolul „Diputados al Parlamento Europeo”, |
| --- | --- |

spanyolul „Diputados al Parlamento Europeo”,

| | csehül „Poslanci Evropského parlamentu”, |
| --- | --- |

csehül „Poslanci Evropského parlamentu”,

| | dánul „Medlemmer af Europa-Parlamentet”, |
| --- | --- |

dánul „Medlemmer af Europa-Parlamentet”,

| | németül „Mitglieder des Europäischen Parlaments”, |
| --- | --- |

németül „Mitglieder des Europäischen Parlaments”,

| | észtül „Euroopa Parlamendi liikmed”, |
| --- | --- |

észtül „Euroopa Parlamendi liikmed”,

| | görögül „Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ”, |
| --- | --- |

görögül „Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ”,

| | angolul „Members of the European Parliament”, |
| --- | --- |

angolul „Members of the European Parliament”,

| | franciául „Députés au Parlement européen”, |
| --- | --- |

franciául „Députés au Parlement européen”,

| | olaszul „Deputati al Parlamento europeo”, |
| --- | --- |

olaszul „Deputati al Parlamento europeo”,

| | lettül „Eiropas Parlamenta deputāti”, |
| --- | --- |

lettül „Eiropas Parlamenta deputāti”,

| | litvánul „Europos Parlamento nariai”, |
| --- | --- |

litvánul „Europos Parlamento nariai”,

| | magyarul „Európai Parlamenti Képviselők”, |
| --- | --- |

magyarul „Európai Parlamenti Képviselők”,

| | máltaiul „Membru tal-Parlament Ewropew”, |
| --- | --- |

máltaiul „Membru tal-Parlament Ewropew”,

| | hollandul „Leden van het Europees Parlement”, |
| --- | --- |

hollandul „Leden van het Europees Parlement”,

| | lengyelül „Posłowie do Parlamentu Europejskiego”, |
| --- | --- |

lengyelül „Posłowie do Parlamentu Europejskiego”,

| | portugálul „Deputados ao Parlamento Europeu”, |
| --- | --- |

portugálul „Deputados ao Parlamento Europeu”,

| | szlovákul „Poslanci Európskeho parlamentu”, |
| --- | --- |

szlovákul „Poslanci Európskeho parlamentu”,

| | szlovénül „Poslanci Evropskega parlamenta”, |
| --- | --- |

szlovénül „Poslanci Evropskega parlamenta”,

| | finnül „Euroopan parlamentin jäsenet”, |
| --- | --- |

finnül „Euroopan parlamentin jäsenet”,

| | svédül „Ledamöter av Europaparlamentet”. |
| --- | --- |

svédül „Ledamöter av Europaparlamentet”.

2. cikk

A szabad mandátum

Az Európai Parlament képviselői megbízatásukat szabadon gyakorolják. A képviselőket semmiféle utasítás nem köti, és kötött mandátumot sem fogadhatnak el.

3. cikk

A mandátumvizsgálat

1.   Az illetékes bizottság jelentése alapján a Parlament haladéktalanul megvizsgálja a mandátumokat és határoz az újonnan megválasztott képviselők mandátumának érvényességéről, valamint az 1976. szeptember 20-i okmány rendelkezéseinek értelmében minden más, a Parlament hatáskörébe utalt vitáról, kivéve azokat, amelyek a nemzeti választási törvényeken alapulnak.

2.   A bizottság jelentése a tagállamoknak a választások teljes eredményét tartalmazó hivatalos értesítésén alapul, és tartalmazza a megválasztott jelöltek és a lehetséges helyettesek neveit a szavazási eredmények szerinti rangsorban.

A képviselői mandátum kizárólag abban az esetben nyilvánítható érvényesnek, amennyiben az 1976. szeptember 20-i okmány 7. cikke, valamint e szabályzat I. melléklete szerint szükséges írásbeli nyilatkozatokat megtették.

A képviselők mandátumának érvényességét érintő vitában a Parlament az illetékes bizottság jelentése alapján bármikor hozhat döntést.

3.   Ha a képviselői mandátum az ugyanazon a listán szereplő jelöltek visszalépésének eredményeképp jött létre, a mandátumvizsgáló bizottság megbizonyosodik arról, hogy a visszalépésekre az 1976. szeptember 20-i okmány és a 4. cikk (3) bekezdésének szellemének és betüjének megfelelőn került-e sor.

4.   A bizottság gondoskodik arról, hogy mind a tagállamok, mind az Unió hatóságai haladéktalanul továbbítsanak a Parlamenthez minden információt, amely bármely európai parlamenti képviselő feladatainak teljesítését vagy a helyettesek rangsorolását befolyásolhatja, kinevezés esetén megjelölve a hatályba lépés időpontját.

Amennyiben a tagállamok illetékes hatóságai olyan eljárást kezdeményeznek, amely egy képviselőnek hivatalától való megfosztásával járhat, az Elnök az eljárás állásáról rendszeres tájékoztatást kér. Az Elnök az ügyet az illetékes bizottság elé utalja, amelynek javaslatára a Parlament az ügyben álláspontot alakíthat ki.

5.   A képviselői mandátum vizsgálatának befejezéséig, illetve amíg valamely vitában nincs határozat, a képviselő elfoglalhatja a helyét a Parlamentben és annak szerveiben, és minden ehhez kapcsolódó jog megilleti őt.

6.   Minden parlamenti ciklus kezdetén az Elnök felhívja a tagállamok illetékes hatóságait, hogy bármely, e cikk alkalmazása szempontjából lényeges információt bocsássanak a Parlament rendelkezésére.

4. cikk

A képviselői megbízatás időtartama

1.   A képviselők megbízatása az 1976. szeptember 20-i okmányban megállapítottak szerint kezdődik és szűnik meg. A megbízatás a képviselő halálával vagy lemondásával is megszűnik.

2.   A képviselők a választásokat követő első parlamenti ülés megnyitásáig hivatalban maradnak.

3.   A megbízatásáról lemondó képviselő értesíti az Elnököt a lemondásról és a lemondás hatálybalépésének időpontjáról, amely nem haladhatja meg az értesítéstől számított 3 hónapot. Az értesítés a Főtitkár vagy annak képviselője jelenlétében elkészített hivatalos jegyzőkönyv formájában történik, amelyet a Főtitkár vagy annak képviselője, valamint az érintett képviselő aláírnak, és haladéktalanul benyújtanak az illetékes bizottsághoz, amely a kérdést a dokumentum kézhezvételét követő első ülésén napirendre tűzi.

Amennyiben az illetékes bizottság úgy véli, hogy a lemondás nem az 1976. szeptember 20-i okmány szellemének és betűjének megfelelően történt, erről tájékoztatja a Parlamentet, hogy az határozhasson arról, hogy az üresedést megállapítja-e vagy sem.

Ellenkező esetben a képviselői hely üresedését a lemondó képviselő által a hivatalos jegyzőkönyvben megjelölt időponttól kezdődő hatállyal állapítják meg. A Parlament e tárgyban nem szavaz.

Bizonyos kivételes körülmények fennállásának esetére egyszerűsített eljárást vezettek be, különösen amennyiben a lemondás hatályba lépése és az illetékes bizottság első ülése között egy vagy több ülést tartanak, és — mivel képviselői hely üresedését nem állapították meg — az a képviselőcsoport, amelyhez a lemondó képviselő tartozik, nem képes ezeken az üléseken a képviselő megfelelő helyettesítéséről gondoskodni. Ezen eljárás alapján az illetékes bizottság ilyen ügyekkel megbízott előadójának hatásköre van a rendelkezésnek megfelelően benyújtott bármely lemondás azonnali megvizsgálására, és abban az esetben, ha a bejelentés mérlegelésének késedelme hátránnyal járhatna, az ügyet a bizottság elnökének hatáskörébe utalja, és felkéri, hogy a (3) bekezdés szerint

| — | a bizottság nevében a Parlament elnökét tájékoztassa a képviselői hely megüresedésének megállapíthatóságáról, vagy |
| --- | --- |

—

a bizottság nevében a Parlament elnökét tájékoztassa a képviselői hely megüresedésének megállapíthatóságáról, vagy

| — | hívjon össze rendkívüli bizottsági ülést az előadó által megállapított problémák megvizsgálására. |
| --- | --- |

—

hívjon össze rendkívüli bizottsági ülést az előadó által megállapított problémák megvizsgálására.

4.   A nemzeti jogszabályokon alapuló összeférhetetlenségről a Parlamentet értesíteni kell, amelyet az tudomásul vesz.

Amennyiben a tagállam vagy az Unió illetékes hatóságai vagy az érintett képviselő az európai parlamenti képviselői megbízatással összeférhetetlen kinevezésről értesítik az Elnököt, az Elnök tájékoztatja a Parlamentet, amely megállapítja a képviselői hely üresedését.

5.   A tagállam vagy az Unió hatóságai értesítik az Elnököt minden olyan feladatról, amellyel egy képviselőt megbízni szándékoznak. Az Elnök az illetékes bizottság hatáskörébe utalja azon kérdés vizsgálatát, hogy a javasolt feladat összeegyeztethető-e az 1976. szeptember 20-i okmány szellemével és betűjével. Az Elnök tájékoztatja a Parlamentet, az érintett képviselőt és az illetékes hatóságokat a bizottság következtetéseiről.

6.   A következők tekintendők a képviselői megbízatás megszűnése, illetve a képviselői hely üresedése időpontjának:

| — | lemondás esetén: az a nap, amelyen a lemondás bejelentéséről felvett jegyzőkönyv alapján a Parlament a képviselői hely megüresedését megállapítja, |
| --- | --- |

—

lemondás esetén: az a nap, amelyen a lemondás bejelentéséről felvett jegyzőkönyv alapján a Parlament a képviselői hely megüresedését megállapítja,

| — | abban az esetben, ha a képviselő akár a nemzeti választójog, akár az 1976. szeptember 20-i okmány 7. cikke szerint az európai parlamenti megbízatással összeférhetetlen megbízatást kap: a tagállamok vagy az Unió illetékes hatóságai vagy az érintett képviselő által közölt időpont. |
| --- | --- |

—

abban az esetben, ha a képviselő akár a nemzeti választójog, akár az 1976. szeptember 20-i okmány 7. cikke szerint az európai parlamenti megbízatással összeférhetetlen megbízatást kap: a tagállamok vagy az Unió illetékes hatóságai vagy az érintett képviselő által közölt időpont.

7.   Amennyiben a Parlament a képviselői hely üresedését megállapította, erről tájékoztatja az érintett tagállamot.

8.   Képviselői kinevezés érvényességét érintő vitában, amikor a képviselő mandátumát már igazolták, az ügyet az illetékes bizottsághoz utalják, amely haladéktalanul és legkésőbb a következő ülés megkezdéséig jelentést tesz a Parlamentnek.

9.   Amennyiben a megbízatás elfogadása vagy az arról történő lemondás nyilvánvalóan tárgyi tévedésen, illetve akarathibán alapul, a Parlament fenntartja a jogot, hogy a megvizsgált kinevezést érvénytelennek nyilvánítsa, illetve a képviselői hely üresedésének megállapítását megtagadja.

5. cikk

Kiváltságok és mentességek

1.   A képviselők az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben foglaltaknak megfelelően kiváltságokat és mentességeket élveznek.

2.   A Parlament elnöke a képviselők részére a megválasztásukról szóló értesítés kézhezvételét követően haladéktalanul a tagállamok területén történő szabad mozgást lehetővé tevő igazolványt állít ki.

3.   A képviselőknek jogukban áll a Parlament vagy a bizottságok birtokában levő bármely iratba betekinteni, kivéve a személyes iratokat és számlákat, amelyekbe kizárólag az érintett képviselők tekinthetnek be. Ezen Eljárási Szabályzat VII. melléklete rendelkezik az e szabály alóli kivételről azon dokumentumokkal kapcsolatos eljárás tekintetében, amelyekhez a nyilvánosságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz történő hozzáféréséről szóló, 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően a nyilvános hozzáférést megtagadták (2).

6. cikk

A parlamenti mentelmi jog

1.   Hatáskörének gyakorlása során a kiváltságok és a mentességek tekintetében a Parlament elsődlegesen arra törekszik, hogy demokratikus jogalkotó gyűlésként megőrizze integritását és biztosítsa a képviselők függetlenségét feladataik teljesítése során.

2.   A tagállamok illetékes hatóságainak valamely képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, az Elnökhöz intézett kérelmét a Parlament plenáris ülésén jelentik be, és az illetékes bizottsághoz utalják.

3.   A kiváltságok és mentességek fenntartására irányuló, képviselő, illetve volt képviselő által az Elnöknek benyújtott összes kérelmet a Parlament plenáris ülésén jelentik be, és az illetékes bizottsághoz utalják.

A képviselőt, illetve a volt képviselőt képviselheti egy másik képviselő. A kérelmet nem nyújthatja be másik képviselő az érintett képviselő hozzájárulása nélkül.

4.   Sürgős esetekben, amennyiben egy képviselőt letartóztatnak vagy mozgásszabadságában korlátoznak, és ezzel kiváltságai és mentességei látszólag sérülnek, az Elnök az illetékes bizottság elnökével és előadójával való előzetes megbeszélést követően kezdeményezheti az érintett képviselő kiváltságainak és mentességeinek megerősítését. Az Elnök ismerteti a kezdeményezést a bizottsággal és tájékoztatja a Parlamentet.

7. cikk

Mentességgel kapcsolatos eljárások

1.   Az illetékes bizottság a mentelmi jog felfüggesztésére, illetve a mentelmi jog és a kiváltságok fenntartására irányuló kérelmeket haladéktalanul, a benyújtás sorrendjében vizsgálja meg.

2.   A bizottság határozati javaslatot tesz, amelyben kizárólag a mentelmi jog felfüggesztésére vagy a mentesség és a kiváltságok fenntartására irányuló kérelem elfogadására vagy elutasítására tesz ajánlást.

3.   A bizottság felkérheti az érintett hatóságot, hogy a mentelmi jog felfüggesztésével, illetve fenntartásával kapcsolatos véleménye kialakításához szükséges bármely információt vagy felvilágosítást nyújtson. Az érintett képviselő lehetőséget kap a meghallgatásra és az általa a tárgyhoz tartozónak ítélt bármely iratot vagy egyéb írásos bizonyítékot előterjeszthet. Képviseletében másik képviselő is eljárhat.

4.   Ha a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelem több vádponton alapul, minden egyes vádpont önálló határozat tárgya lehet. Kivételes esetben a bizottság jelentésében javasolhatja, hogy a mentelmi jog felfüggesztése kizárólag a büntetőeljárásra vonatkozzon, és a jogerős ítélet meghozataláig a képviselő mentesüljön bármely formájú fogvatartás, vizsgálati fogságban tartás vagy más, képviselői megbízatásának teljesítését akadályozó intézkedés alól.

5.   Amennyiben egy képviselőnek tanúként vagy szakértőként kell megjelennie, nem szükséges kérni a mentelmi jog felfüggesztését, feltéve hogy

| — | a képviselőnek nem olyan napon vagy időpontban kell megjelennie, amely parlamenti feladatainak teljesítését akadályozza vagy nehezíti, vagy lehetősége lesz írásban, illetve bármely más formában nyilatkozatot tenni, amely parlamenti kötelezettségeinek ellátásában nem hátráltatja, |
| --- | --- |

—

a képviselőnek nem olyan napon vagy időpontban kell megjelennie, amely parlamenti feladatainak teljesítését akadályozza vagy nehezíti, vagy lehetősége lesz írásban, illetve bármely más formában nyilatkozatot tenni, amely parlamenti kötelezettségeinek ellátásában nem hátráltatja,

| — | a képviselőt nem kötelezik arra, hogy olyan bizalmas értesülésre vonatkozó vallomást tegyen, amelyhez képviselői megbízatásának gyakorlása során jutott és amelyet nem kíván a nyilvánosság elé tárni. |
| --- | --- |

—

a képviselőt nem kötelezik arra, hogy olyan bizalmas értesülésre vonatkozó vallomást tegyen, amelyhez képviselői megbízatásának gyakorlása során jutott és amelyet nem kíván a nyilvánosság elé tárni.

6.   A mentelmi jog és kiváltságok védelmére vonatkozó esetekben a bizottság megállapítja, hogy a körülmények mennyiben jelentik a képviselő mozgásszabadságának igazgatási vagy egyéb korlátozását a parlamenti ülésekre való utazás vagy az onnan történő elutazás esetén, illetve képviselői megbízatásának keretében történő véleménynyilvánítás vagy szavazás esetén, illetve mennyiben felelnek meg a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyv 10. cikkében meghatározott – nemzeti jog hatálya alá nem tartozó – szempontoknak, majd javaslatot tesz, amelyben felkéri az érintett hatóságot a szükséges következtetések levonására.

7.   A bizottság az érintett hatóság hatáskörére és a kérelem elfogadhatóságára vonatkozóan indokolással alátámasztott véleményt adhat, de semmiképpen nem nyilatkozhat a képviselő bűnösségével, illetve ártatlanságával kapcsolatban, sem arról, hogy a neki tulajdonított vélemény vagy cselekedetek indokolttá tesznek-e büntetoeljárást, még abban az esetben sem, ha a kérelem vizsgálata során a tényállásról részletes tudomást szerez.

8.   A bizottság jelentése első pontként szerepel az előterjesztést követő első ülés napirendjén. A határozati javaslat(ok)hoz módosítás nem terjeszthető be.

A vita kizárólag a mentelmi jog felfüggesztésére, illetve mentelmi jog vagy kiváltság fenntartására tett egyes javaslatok mellett vagy ellen szóló érvekre terjed ki.

A 145. cikk sérelme nélkül, a vitában nem szólalhat fel az a képviselő, akinek a kiváltságait vagy mentességét az ügy érinti.

A jelentésben szereplő határozati javaslato(ka)t a vitát követő első szavazások óráján bocsátják szavazásra.

A parlamenti vizsgálatot követően a jelentésben szereplő valamennyi javaslatot egyenként szavazásra bocsátják. Amennyiben egy javaslatot elutasítanak, az ellentétes értelmű határozat tekintendő elfogadottnak.

9.   Az Elnök haladéktalanul értesíti az érintett képviselőt és az érintett tagállam illetékes hatóságát a Parlament döntéséről, és tájékoztatást kér az eljárással kapcsolatos minden fejleményről és minden, az ügy következményeként született bírósági határozatról. Amint az Elnök ezt az információt kézhez kapja, az általa legmegfelelőbbnek ítélt módon továbbítja a Parlamentnek, szükség esetén az illetékes bizottsággal való konzultációt követően.

10.   Amikor az Elnök a 6. cikk (4) bekezdése által ráruházott hatáskörrel él, az illetékes bizottságot a következő ülésen tájékoztatják az Elnök indítványáról. Amennyiben a bizottság szükségesnek ítéli, jelentést készíthet, amelyet a Parlamentnek nyújt be.

11.   A bizottság ezeket az ügyeket és a rendelkezésre bocsátott dokumentumokat a legmesszebbmenőkig bizalmasan kezeli.

12.   A bizottság - a tagállamokkal való egyeztetést követően - jegyzéket készíthet a tagállamok azon hatóságairól, amelyek jogosultak a képviselők mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem benyújtására.

13.   Valamely illetékes hatóság által a képviselők kiváltságainak és mentességének hatályával kapcsolatban végzett vizsgálat során a fenti eljárásoknak megfelelően járnak el.

8. cikk

Költségtérítés és juttatások

A képviselőket megillető költségtérítésre és juttatásokra vonatkozó szabályokat az Elnökség állapítja meg.

9. cikk

Magatartási kódex

1.   A Parlament a képviselők számára magatartási kódexet határozhat meg. A kódexet a 202. cikk (2) bekezdése alapján fogadják el, és mellékletként csatolják az eljárási szabályzathoz (3),

A kódex semmilyen módon nem hátráltathatja vagy korlátozhatja a képviselőt hivatali tevékenysége, illetve bármely ehhez kapcsolódó politikai vagy egyéb tevékenysége gyakorlásában.

2.   A quaestorok legfeljebb egy évig érvényes, névre szóló belépőkártyát állítanak ki olyan személyek részére, akik a Parlament épületeit gyakran kívánják látogatni, a végett, hogy a képviselőket parlamenti megbízatásuk keretében saját érdekükben vagy harmadik felek érdekében tájékoztassák.

Ennek fejében e személyek kötelesek:

| — | tiszteletben tartani az eljárási szabályzat mellékleteként (4) megjelent magatartási kódexet, |
| --- | --- |

—

tiszteletben tartani az eljárási szabályzat mellékleteként (4) megjelent magatartási kódexet,

| — | beírni a nevüket a quaestorok által vezetett nyilvántartásba. |
| --- | --- |

—

beírni a nevüket a quaestorok által vezetett nyilvántartásba.

Ezt a nyilvántartást kérésre a Parlament valamennyi munkahelyén, illetve a quaestorok által megállapított formában a tagállamok információs hivatalaiban hozzáférhetővé kell tenni.

E bekezdés alkalmazását szabályozó rendelkezéseket az eljárási szabályzat mellékletében (5) állapítják meg.

3.   A magatartási kódexet, valamint a volt képviselők jogait és kiváltságait az Elnökség határozata állapítja meg. A volt képviselőkkel szemben nem alkalmazható megkülönböztető bánásmód.

10. cikk

Az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) által végzett belső vizsgálatok

A Parlamentben az ezen Eljárási Szabályzathoz mellékelt (6) parlamenti határozat értelmében az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) belsősgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodásban megállapított közös szabályokat kell alkalmazni, amelyek tartalmazzák a Hivatal által végzett vizsgálatok elvégzésének megkönnyítéséhez szükséges intézkedéseket.

2. FEJEZET

A PARLAMENT TISZTSÉGVISELŐI

11. cikk

A korelnök

1.   A 127. cikk (2) bekezdésében meghatározott, valamint az Elnök és az Elnökség megválasztása céljából tartott bármely más ülésen az Elnök megválasztásának kihirdetéséig korelnökként a jelen levő legidősebb képviselő elnököl.

2.   Amíg a korelnök elnököl, nem lehet olyan ügyeket megvitatni, amelyek tárgya nem az elnökválasztás vagy a mandátumok vizsgálata.

Amennyiben a korelnök irányítása alatt a mandátumok vizsgálatával kapcsolatos kérdés merül fel, a korelnök az ügyet a mandátumvizsgáló-bizottsághoz utalja.

12. cikk

Jelölés és általános rendelkezések

1.   Az Elnököt, az alelnököket és a quaestorokat a 162. cikk rendelkezéseivel összhangban titkos szavazással választják. A jelöléshez szükséges a jelöltek beleegyezése. A jelöléshez vagy egy képviselőcsoport, vagy legalább harminchét képviselő támogatása szükséges. Amennyiben a jelölések száma nem haladja meg a betöltetlen tisztségek számát, a jelöltek közfelkiáltással is megválaszthatók.

2.   Az Elnök, az alelnökök és a quaestorok megválasztása során tekintettel kell lenni a tagállamok és a politikai nézetek méltányos képviseletére.

13. cikk

Az Elnök megválasztása – a megnyitóbeszéd

1.   Először az Elnököt választják meg. A jelöléseket a szavazás valamennyi fordulója előtt a korelnöknek adják át, aki ezeket kihirdeti a Parlamentben. Amennyiben három fordulót követően egy jelölt sem nyerte el a leadott szavazatok abszolút többségét, a negyedik fordulóban az a két képviselő szerepel, akik a harmadik fordulóban a legtöbb szavazatot kapták. Szavazategyenlőség esetén az idősebb jelöltet nyilvánítják megválasztottnak.

2.   Amint az Elnököt megválasztották, a korelnök átadja neki az elnökséget. Kizárólag a megválasztott Elnök tarthat megnyitóbeszédet.

14. cikk

Az alelnökök megválasztása

1.   Az alelnököket ezt követően egyetlen szavazólapon választják meg. Azt a legfeljebb tizennégy jelöltet, akik az első fordulóban a leadott szavazatok abszolút többségét megszerzik, a szavazatszámok sorrendjében megválasztottnak nyilvánítják. Amennyiben a megválasztott jelöltek száma nem éri el a betöltendő tisztségek számát, az elsővel megegyező feltételek mellett egy második fordulót tartanak a fennmaradó tisztségek betöltésére. Amennyiben szükséges lenne harmadik forduló is, annak során relatív többség is elegendő a fennmaradó tisztségek betöltésére. Szavazategyenlőség esetén az idősebb jelölteket nyilvánítják megválasztottnak.

Annak ellenére, hogy e cikk - a 13. cikk (1) bekezdésével ellentétben - nem rendelkezik kifejezetten az alelnökök megválasztása során a fordulók között új jelölések benyújtásáról, ez az eljárás mégis megengedhető, mert a Parlamentnek – független szerv lévén – lehetőséget kell biztosítani valamennyi felmerülő jelöltről való döntésre, különösen, mivel egy ilyen lehetőség hiánya akadályozhatná a választások zavartalan lefolyását.

2.   A 17. cikk (1) bekezdésének rendelkezéseire is figyelemmel az alelnökök rangsora megegyezik megválasztásuk sorrendjével, szavazategyenlőség esetén pedig koruk szerint alakul.

Amennyiben az alelnökválasztás nem titkos szavazással történik, az Elnök által felolvasott sorrend határozza meg az alelnökök rangsorát.

15. cikk

A quaestorok megválasztása

Az alelnökök megválasztását követően a Parlament öt quaestort választ.

A quaestorokat is ugyanazon eljárás szerint választják meg, mint az alelnököket.

16. cikk

A tisztségviselők megbízatásának időtartama

1.   Az Elnök, az alelnökök és a quaestorok hivatali ideje két és fél év.

Amennyiben egy képviselő képviselőcsoportot vált, az Elnökségben vagy a Quaestorok Kollégiumában viselt bármely tisztségét megtartja a két és fél éves megbízatása hátralevő részére.

2.   Amennyiben e tisztségek egyike a hivatali idő lejártát megelőzően megüresedik, a helyére megválasztott képviselő ezt a tisztséget csak az elődje hivatali idejéből fennmaradó időre tölti be.

17. cikk

Üresedés

1.   Amennyiben az Elnök, egy alelnök vagy egy quaestor pótlása válik szükségessé, utódját a fenti rendelkezések szerint kell megválasztani.

Az újonnan választott alelnök az elődje rangsorban elfoglalt helyét foglalja el.

2.   Amennyiben az elnöki tisztség üresedik meg, az új elnök megválasztásáig az első alelnök látja el az Elnök feladatait.

18. cikk

Hivatal idő előtti felmondása

Az Elnökök Értekezlete a leadott szavazatok háromötödös többségével, amely legalább három képviselőcsoportot képvisel, javasolhatja a Parlamentnek az Elnök, alelnök, quaestor, bizottsági elnök, illetve elnökhelyettes, parlamentközi küldöttség elnöke, illetve alelnöke vagy bármely más, a Parlament keretében választott hivatalt betöltő személy megbízatásának felmondását, amennyiben úgy véli, hogy a szóban forgó képviselő súlyos kötelességszegést követett el. A Parlament az ilyen javaslatot az összes képviselő által leadott szavazatok kétharmados többségével hagyja jóvá.

3. FEJEZET

SZERVEK ÉS FELADATOK

19. cikk

Az Elnök feladatai

1.   Az Elnök a Parlament és szervei valamennyi tevékenységét az e szabályzatban megállapított feltételek szerint irányítja. Az Elnök rendelkezik mindazokkal a hatáskörökkel, amelyek a Parlament üléseinek levezetéséhez valamint az ülések szabályszerű lefolytatásának biztosításához szükségesek.

E hatáskörökhöz többek között hozzátartozik, hogy egyes szövegrészeket a szavazásra bocsátandó dokumentumban szereplő sorrendtől eltérve bocsásson szavazásra. Ezt megelőzően a 155. cikk (7) bekezdésének analógiájára, az Elnök kérheti a Parlament hozzájárulását.

2.   Az Elnök feladata az ülések megnyitása, felfüggesztése és berekesztése; döntést hoz a módosítások elfogadhatóságáról, a Tanácsnak és a Bizottságnak feltett kérdésekről, illetve arról, hogy a jelentések ezen szabályzattal összhangban állnak-e; biztosítja e szabályzat betartását és a rend fenntartását, megadja a szót a felszólalóknak, lezárja a vitákat, szavazásra bocsátja az ügyeket, kihirdeti a szavazás eredményét, és a bizottságokhoz utalja a tevékenységüket érintő közleményeket.

3.   Az Elnök a vitában csak összegzés, illetve a felszólalók rendre utasítása céljából szólalhat fel . Amennyiben az Elnök részt kíván venni a vitában, elhagyja az elnöki széket, és azt a kérdéses tárgyról szóló vita befejezéséig nem foglalhatja el újra.

4.   A nemzetközi kapcsolatokban, ünnepi alkalmakkor, illetve igazgatási, bírósági vagy pénzügyi természetű ügyekben a Parlamentet az Elnök képviseli, aki ezt a hatáskörét átruházhatja.

20. cikk

Az alelnökök feladatai

1.   Amennyiben az Elnök nincs jelen vagy akadályoztatva van hivatali kötelességei ellátásában, illetve amennyiben a 19. cikk (3) bekezdésének megfelelően részt kíván venni a vitában, a 14. cikk (2) bekezdése értelmében az egyik alelnök veszi át az elnöklést.

2.   Az alelnökök a 22. cikk, 24. cikk (3) bekezdése és a 64. cikk (3) bekezdése által rájuk ruházott feladatokat szintén ellátják.

3.   Az Elnök bármely megbízatást átruházhat az alelnökökre, például a Parlament képviseletét ünnepi alkalmakkor és eseményeken. Különösen a 109. cikk (3) bekezdése és a 110. cikk (2) bekezdése által az Elnökre ruházott hatáskörök ellátásával az Elnök alelnököt bízhat meg.

21. cikk

Az Elnökség összetétele

1.   Az Elnökség a Parlament Elnökéből és a tizennégy alelnökből áll.

2.   A quaestorok tanácsadói minőségben tagjai az Elnökségnek.

3.   Szavazategyenlőség esetén az Elnökségben az Elnök szavazata dönt.

22. cikk

Az Elnökség feladatai

1.   Az Elnökség ellátja az Eljárási Szabályzat által ráruházott feladatokat.

2.   Az Elnökség a képviselőket és a Parlament belső szervezeti felépítését, titkárságát és szerveit érintő pénzügyi, szervezeti és igazgatási határozatokat hoz.

3.   Az Elnökség határozatokat hoz az ülések lebonyolításával kapcsolatos ügyekben.

4.   Az Elnökség fogadja el a 31. cikkben említett, a független képviselőket érintő rendelkezéseket.

5.   Az Elnökség meghatározza a titkárság szervezeti felépítését, és megállapítja a tisztviselők és más alkalmazottak igazgatási és pénzügyi helyzetére vonatkozó rendelkezéseket.

6.   Az Elnökség elkészíti a Parlament előzetes költségvetési tervezetét.

7.   Az Elnökség a 25. cikknek megfelelően elfogadja a quaestoroknak szóló iránymutatásokat.

8.   Az Elnökség engedélyezi a szokásostól eltérő helyen tartandó bizottsági üléseket, a meghallgatásokat és az előadók számára a tanulmány- és tényfeltáró utakat.

Az ilyen ülések, illetve találkozók engedélyezésével egyidejűleg megállapításra kerülnek a nyelvhasználati szabályok annak alapján, hogy a bizottság tagjai és póttagjai mely hivatalos nyelveket használják, illetve melyeket kívánják használni.

Ugyanezen szabály alkalmazandó a küldöttségek esetében, amennyiben az érintett tagok és póttagok másként nem határoznak.

9.   Az Elnökség a 197. cikk alapján kinevezi a főtitkárt.

10.   Az Elnökség megállapítja az európai szintű politikai pártokra vonatkozó szabályokról és finanszírozásukról szóló, 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtási rendelkezéseit (7), és azok végrehajtása során ellátja az Eljárási Szabályzat által ráruházott feladatokat.

11.   Az Elnök és/vagy az Elnökség megbízhatja az Elnökség egy vagy több tagját az Elnök és/vagy az Elnökség hatáskörébe tartozó általános vagy különös feladatokkal. Egyidejűleg meghatározzák e feladatok végrehajtásának módját is.

12.   Az új Parlament megválasztását követően a leköszönő Elnökség az új Parlament első üléséig hivatalban marad.

23. cikk

Az Elnökök Értekezletének összetétele

1.   Az Elnökök Értekezlete a Parlament Elnökéből és a képviselőcsoportok vezetőiből áll. A képviselőcsoportok vezetői csoportjuk egy tagjával is képviseltethetik magukat.

2.   A független képviselők két, szavazati joggal nem rendelkező képviselőt delegálnak az Elnökök Értekezletének üléseire.

3.   Az Elnökök Értekezlete a hozzá utalt ügyekben konszenzusra törekszik.

Amennyiben nem sikerül konszenzust elérni, szavazásra kerül sor, ahol a szavazatokat az egyes képviselőcsoportok létszámának megfelelően súlyozzák.

24. cikk

Az Elnökök Értekezlete feladatai

1.   Az Elnökök Értekezlete az Eljárási Szabályzat szerint ráruházott feladatokat látja el.

2.   Az Elnökök Értekezlete határoz a parlamenti munka szervezéséről és a jogalkotás tervezésével kapcsolatos kérdésekről.

3.   Az Elnökök Értekezlete az Európai Unió más intézményeivel és szerveivel és a tagállamok nemzeti parlamentjeivel való kapcsolattartásra vonatkozó ügyekért felelős szerv. Az Elnökség kijelöl két alelnököt, akiket megbíz a nemzeti parlamentekkel való kapcsolattartás megvalósításával. Az alelnökök ezzel kapcsolatos tevékenységükről az Elnökök Értekezletének rendszeresen beszámolnak.

4.   Az Elnökök Értekezlete a tagsággal nem rendelkező országokkal és az Unión kívüli intézményekkel és szervezetekkel való kapcsolattartásért felelős szerv.

5.   Az Elnökök Értekezlete elkészíti a Parlament üléseinek napirend-tervezetét.

6.   Az Elnökök Értekezlete a bizottságok, a vizsgálóbizottságok és a parlamenti vegyesbizottságok, az állandó és az eseti küldöttségek összetételéért és hatásköréért felelős szerv.

7.   Az Elnökök Értekezlete a 32. cikk értelmében határoz az ülésrendről.

8.   Az Elnökök Értekezlete a saját kezdeményezésű jelentések elkészítésének engedélyezéséért felelős szerv.

9.   Az Elnökök Értekezlete a képviselőcsoportokat érintő igazgatási és költségvetési javaslatokat nyújt be az Elnökségnek.

25. cikk

A quaestorok feladatai

A quaestorok – az Elnökség által megállapított iránymutatások szerint – a képviselőket közvetlenül érintő igazgatási és pénzügyi feladatokat látnak el.

26. cikk

A Bizottsági Elnökök Értekezlete

1.   A Bizottsági Elnökök Értekezlete az összes állandó és ideiglenes bizottság elnökéből áll, és elnökét maga választja meg.

2.   A Bizottsági Elnökök Értekezlete ajánlásokat tehet az Elnökök Értekezletének a bizottságok munkájára és az ülések napirendtervezetére vonatkozóan.

3.   Az Elnökség és az Elnökök Értekezlete egyes feladatok végrehajtását átruházhatja a Bizottsági Elnökök Értekezletére.

27. cikk

A Küldöttségi Elnökök Értekezlete

1.   A Küldöttségi Elnökök Értekezlete az összes állandó parlamentközi küldöttség elnökéből áll, és elnökét maga választja meg.

2.   A Küldöttségi Elnökök Értekezlete ajánlásokat tehet az Elnökök Értekezletének a küldöttségek munkájára vonatkozóan.

3.   Az Elnökség és az Elnökök Értekezlete egyes feladatok végrehajtását átruházhatja a Küldöttségi Elnökök Értekezletére.

28. cikk

Az Elnökség és az Elnökök Értekezlete tájékoztatási kötelezettsége

1.   Az Elnökség és az Elnökök Értekezlete jegyzőkönyveit a hivatalos nyelvekre lefordítják, sokszorosítják és valamennyi parlamenti képviselőnek kiosztják, illetve a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszik, amennyiben kivételesen, titoktartási céllal, az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkének (1)-(4) bekezdése szerint, az Elnökség vagy az Elnökök Értekezlete másként nem dönt a jegyzőkönyvekben szereplő egyes részekre vonatkozóan.

2.   Bármely képviselő jogosult kérdést feltenni az Elnökség, az Elnökök Értekezlete és a quaestorok munkájával kapcsolatban. Az ilyen kérdéseket az Elnökhöz kell írásban benyújtani; a kérdéseket a benyújtástól számított harminc napon belül a Parlamenti Közlönyben a válaszokkal együtt közzéteszik.

4. FEJEZET

KÉPVISELŐCSOPORTOK

29. cikk

A képviselőcsoportok megalakítása

1.   A képviselők politikai hovatartozásuknak megfelelően csoportokat alakíthatnak.

A Parlament alapvetően nem értékeli egy csoport tagjainak politikai hovatartozását. Azáltal, hogy e cikk alapján a képviselők egy képviselőcsoportot hoznak létre, lényegében elismerik, hogy van politikai hovatartozásuk. A Parlament kizárólag abban az esetben köteles megvizsgálni, hogy a csoportot a szabályzat szerint hozták-e létre, ha az érintett képviselők ezt a hovatartozást tagadják.

2.   Egy képviselőcsoport legalább a tagállamok egyötödéből megválasztott képviselőkből áll. Képviselőcsoport létrehozásához legalább tizenkilenc képviselő szükséges.

3.   Egy képviselő csak egy képviselőcsoporthoz tartozhat.

4.   Az Elnököt nyilatkozatban kell értesíteni képviselőcsoport létrehozásáról. A nyilatkozatban meg kell határozni a csoport nevét, tagjait és elnökségének összetételét.

5.   A nyilatkozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszik.

30. cikk

A képviselőcsoportok tevékenységei és jogi helyzete

1.   A képviselőcsoportok feladatukat az Unió tevékenységének keretében végzik, beleértve az Eljárási Szabályzat által rájuk rótt feladatokat is. A képviselőcsoportok a főtitkárság létszámtervének keretében titkársággal, valamint a szükséges technikai, műszaki feltételekkel és az e célra a Parlament költségvetésében előjegyzett előirányzatokkal rendelkeznek.

2.   Ezen feltételek és előirányzatok biztosításával, végrehajtásával és ellenőrzésével, valamint a költségvetési végrehajtási jogkörök vonatkozó átruházásával kapcsolatos szabályokat az Elnökség állapítja meg.

3.   E szabályok rendelkeznek egy képviselőcsoport megszűnése esetén az adminisztratív és pénzügyi következményekről.

31. cikk

A független képviselők

1.   A képviselőcsoporthoz nem tartozó képviselők számára titkárságot bocsátanak rendelkezésre. Az erre vonatkozó részletes szabályokat az Elnökség a főtitkár javaslata alapján állapítja meg.

2.   Az Elnökség meghatározza az ilyen képviselők jogállását és parlamenti jogait.

3.   A független képviselők titkári kiadásaira és a szükséges technikai, műszaki feltételek fedezésére a Parlament költségvetésében előjegyzett előirányzatok rendelkezéseihez, végrehajtásához és könyvvizsgálatához kapcsolódó szabályokat szintén az Elnökség állapítja meg.

32. cikk

Ülésrend az ülésteremben

A képviselőcsoportok, a független képviselők és az Európai Unió intézményei számára az ülésteremben fenntartott helyek felosztását az Elnökök Értekezlete határozza meg.

II. CÍM

JOGALKOTÁSI, KÖLTSÉGVETÉSI ÉS EGYÉB ELJÁRÁSOK

1. FEJEZET

JOGALKOTÁSI ELJÁRÁSOK – ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

33. cikk

A Bizottság jogalkotási és munkaprogramja

1.   Az Európai Unió jogalkotási tervét a Parlament a Bizottsággal és a Tanáccsal együttműködve határozza meg.

A Parlament és a Bizottság együttműködik a Bizottság jogalkotási és munkaprogramjának kidolgozásában, a két intézmény által közösen megállapított és ezen eljárási szabályzathoz mellékelt (8) ütemezéssel és az eljárásokkal összhangban.

2.   Sürgős és előre nem látható esetekben egy intézmény – saját kezdeményezésre és a Szerződésekben megállapított eljárási keretek között – a jogalkotási programban nem javasolt jogalkotási intézkedést is indítványozhat.

3.   Az Elnök továbbítja a Parlament által elfogadott állásfoglalást az Európai Unió jogalkotási eljárásaiban részt vevő többi intézménynek és a tagállamok parlamentjeinek.

Az Elnök felkéri a Tanácsot, hogy nyilvánítson véleményt a Bizottság éves jogalkotási programjáról és a Parlament állásfoglalásáról.

4.   Amennyiben valamely intézmény nem tudja tartani a megállapított ütemezést, értesíti a többi intézményt a késedelem okáról, és új ütemezést javasol.

34. cikk

Az alapvető jogok, a szubszidiaritás és az arányosság elve, a jogállamiság és a pénzügyi megalapozottság tiszteletben tartásának vizsgálata

Jogalkotási javaslat vizsgálata során a Parlament különös figyelmet szentel az alapvető jogok tiszteletben tartásának, különös tekintettel arra, hogy a jogalkotási eljárás összhangban legyen az Európai Unió alapjogi chartájával, a szubszidiaritás és az arányosság elvével és a jogállamisággal. Továbbá, amennyiben egy javaslatnak pénzügyi vonatkozásai vannak, a Parlament megállapítja, hogy a megfelelő anyagi források rendelkezésre állnak-e.

35. cikk

A jogalap vizsgálata

1.   Bizottsági javaslatok és egyéb jogalkotási természetű dokumentumok esetében az illetékes bizottság először a jogalapot vizsgálja meg.

2.   Amennyiben az illetékes bizottság a jogalap érvényességét vagy megfelelőségét vitatja, beleértve az EU-Szerződés 5. cikke szerinti vizsgálatot, kikéri a jogi ügyekben illetékes bizottság véleményét..

3.   A jogi ügyekben illetékes bizottság saját kezdeményezésre is foglalkozhat a Bizottság által benyújtott javaslatok jogalapjára vonatkozó kérdésekkel. Ilyen esetben a jogi ügyekben illetékes bizottság megfelelően tájékoztatja az illetékes bizottságot.

4.   Amennyiben a jogi ügyekben illetékes bizottság úgy dönt, hogy vitatja a jogalap érvényességét vagy megfelelőségét, úgy következtetéseiről jelentést készít a Parlamentnek. A Parlament erről a javaslat érdeméről történő szavazását megelőzően szavaz.

5.   Nem fogadhatók el azok a plenáris ülésen előterjesztett, a Bizottság által tett javaslat jogalapjának megváltoztatását célzó módosítások, amelyeket anélkül nyújtottak be, hogy az illetékes bizottság vagy a jogi ügyekben illetékes bizottság a jogalap érvényességét vagy megfelelőségét vitatta volna.

6.   Amennyiben a Bizottság nem járul hozzá javaslatának olyan módosításához, hogy az a Parlament által jóváhagyott jogalapnak megfeleljen, a jogi ügyekben illetékes bizottság vagy az illetékes bizottság elnöke, illetve előadója javasolhatja a javaslat érdemi részéről való szavazás egy későbbi ülésre halasztását.

36. cikk

A pénzügyi összeegyeztethetőség vizsgálata

1.   A 40. cikk sérelme nélkül az illetékes bizottság megvizsgálja, hogy a Bizottság javaslata vagy bármely jogalkotási természetű dokumentum pénzügyi szempontból összeegyeztethető-e a pénzügyi tervvel.

2.   Amennyiben az illetékes bizottság módosítja az éppen vizsgált jogi aktus pénzügyi dotációját, kikéri a költségvetési ügyekben illetékes bizottság véleményét.

3.   A költségvetési ügyekben illetékes bizottság saját kezdeményezésre is felvethet a Bizottság által benyújtott javaslatok pénzügyi összeegyeztethetőségét érintő kérdéseket. Ilyen esetekben a költségvetési ügyekben illetékes bizottság megfelelően tájékoztatja az illetékes bizottságot.

4.   Amennyiben a költségvetési ügyekben illetékes bizottság úgy dönt, hogy vitatja egy javaslat pénzügyi összeegyeztethetőségét, úgy következtetéseiről jelentést készít a Parlamentnek, amely azokat szavazásra bocsátja.

5.   Összeegyeztethetetlennek nyilvánított jogi aktust a Parlament csak a költségvetési hatóság határozataival összhangban fogadhat el.

37. cikk

A Parlament dokumentumokhoz való hozzáférése és tájékoztatáshoz való joga

1.   A Parlament és bizottságai a teljes jogalkotási eljárás során a Tanácsra és munkacsoportjaira vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett jogosultak hozzáférni a Bizottság javaslataival kapcsolatos valamennyi dokumentumhoz.

2.   A Bizottság javaslatának vizsgálata során az illetékes bizottság felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy tájékoztassák e javaslatnak a Tanácsban és munkacsoportjaiban való előrehaladásáról, és különösen a Bizottság eredeti javaslatát lényegesen módosító bármilyen kompromisszumról, illetve a Bizottságnak a javaslat visszavonására irányuló szándékáról.

38. cikk

A Parlament képviselete a Tanács ülésein

Amikor a Tanács felkéri a Parlamentet a Tanács ülésén való részvételre, amelyen a Tanács jogalkotói minőségben jár el, az Elnök felkéri az illetékes bizottság elnökét vagy előadóját, illetve egy másik, a bizottság által kijelölt képviselőt, hogy képviselje a Parlamentet.

39. cikk

Kezdeményezés az EK-Szerződés 192. cikke alapján

1.   A Parlament az illetékes bizottság saját kezdeményezésű jelentése alapján készült állásfoglalás elfogadásával az EK-Szerződés 192. cikk (2) bekezdése értelmében felkérheti a Bizottságot megfelelő javaslatok benyújtására. Az állásfoglalást a parlamenti képviselők többségével fogadják el. A Parlament egyúttal határidőt tűzhet ki az ilyen természetű javaslatok benyújtására.

2.   A 45. cikk szerinti eljárás kezdeményezését megelőzően az illetékes bizottság megbizonyosodik arról, hogy ilyen jellegű javaslat nincs előkészületben, azaz:

| a) | ilyen javaslat nem szerepel az éves jogalkotási programban; |
| --- | --- |

a)

ilyen javaslat nem szerepel az éves jogalkotási programban;

| b) | ilyen javaslat előkészítése nem kezdődött el, vagy az indokolatlanul elhúzódik; |
| --- | --- |

b)

ilyen javaslat előkészítése nem kezdődött el, vagy az indokolatlanul elhúzódik;

| c) | a Bizottság még sem az illetékes bizottságtól érkező, sem a Parlament által a leadott szavazatok többségével elfogadott állásfoglalásokban szereplő korábbi kérelemre nem adott pozitív választ. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság még sem az illetékes bizottságtól érkező, sem a Parlament által a leadott szavazatok többségével elfogadott állásfoglalásokban szereplő korábbi kérelemre nem adott pozitív választ.

3.   A Parlament állásfoglalása megjelöli a megfelelő jogalapot és részletes ajánlásokat tartalmaz a szükséges javaslatok tartalmára vonatkozólag, amelyeknek tiszteletben kell tartaniuk az alapvető emberi jogokat és a szubszidiaritás elvét.

4.   Amennyiben egy javaslatnak pénzügyi vonatkozásai vannak, a Parlament feltünteti a szükséges pénzügyi fedezet biztosításának módját.

5.   Az illetékes bizottság figyelemmel kíséri a Parlament külön kérelmére megalkotott jogalkotási javaslat kidolgozásának folyamatát.

40. cikk

A jogalkotási dokumentumok vizsgálata

1.   Az Elnök a Bizottság javaslatait vagy bármely más jogalkotási természetű dokumentumot az illetékes bizottsághoz utal vizsgálatra.

Kétség esetén az Elnök alkalmazhatja a 179. cikk (2) bekezdését azt megelőzően, hogy az illetékes bizottsághoz utaló döntését bejelentené a Parlamentben.

Amennyiben egy javaslat szerepel az éves jogalkotási programban, az illetékes bizottság határozhat a javaslat előkészítésének folyamatát figyelemmel kísérő előadó kinevezéséről.

A Tanács konzultációra vonatkozó, vagy a Bizottság vélemény iránti kérelmét az Elnök az érintett javaslat vizsgálata céljából az illetékes bizottsághoz utalja.

Az első olvasatra vonatkozó, a 34–37., 49–56. cikkben és a 66. cikkben foglalt rendelkezések minden jogalkotási javaslatra alkalmazandók, függetlenül attól, hogy azok egy, kettő vagy három olvasatot igényelnek.

2.   A Tanács közös álláspontjait az első olvasatkor is illetékes bizottsághoz utalják megfontolásra.

A közös álláspontokra a második olvasatra vonatkozó, az 57–62. cikkben és a 67. cikkben megállapított rendelkezések alkalmazandók.

3.   A Parlament és a Tanács a második olvasatot követő egyeztető eljárása során a bizottsághoz történő visszautalásnak helye nincs.

Az egyeztető eljárásra a harmadik olvasatra vonatkozó, a 63-65. cikkben megállapított rendelkezések alkalmazandók.

4.   A 42., 43., 46. cikk, az 51. cikk (1) és (3) bekezdése, az 52., 53. cikk és a 168. cikk nem alkalmazandó a második és a harmadik olvasatra.

5.   Amennyiben az Eljárási Szabályzat második és harmadik olvasatra vonatkozó rendelkezése, és a szabályzat bármely más rendelkezése között ellentmondás van, a második és a harmadik olvasatra vonatkozó rendelkezés élvez elsőbbséget.

41. cikk

Konzultáció a tagállami kezdeményezésekről

1.   Az EK-Szerződés 67. cikkének (1) bekezdése, illetve az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdése és a 42. cikke alapján valamely tagállam által benyújtott kezdeményezéssel kapcsolatban az Eljárási Szabályzat e cikke és a 34-37. cikke, a 40. és az 51. cikke alapján járnak el.

2.   Az illetékes bizottság felhívhatja a kezdeményező tagállam egy képviselőjét, hogy ismertesse a bizottság előtt a kezdeményezést. A képviselőt elkísérheti a Tanács elnöksége.

3.   Mielőtt az illetékes bizottság szavaz, megkérdezi a Bizottságot, hogy készített-e álláspontot a kezdeményezésről, és amennyiben igen, felkéri a Bizottságot, hogy ismertesse álláspontját a bizottsággal.

4.   Amennyiben egyidejűleg vagy rövid időn belül kettő vagy több (Bizottságtól és/vagy a tagállamoktól származó) olyan javaslatot nyújtanak be a Parlamenthez, amelyek jogalkotási célja megegyezik, a Parlament egy jelentésben foglalkozik velük. A jelentésben az illetékes bizottság jelzi, hogy melyik szöveghez javasol módosítást, az összes többi szövegre pedig a jogalkotási állásfoglalásban utal.

5.   Az EU-Szerződés 39. cikk (1) bekezdésében említett időszak akkor veszi kezdetét, amikor a plenáris ülésen bejelentik, hogy a Parlament megfelelő indokolással ellátott kezdeményezést kapott a hivatalos nyelveken, amely indokolás igazolja, hogy a kezdeményezés összhangban van az EK-Szerződéshez mellékelt, a szubszidiaritás és az arányosság elve alkalmazásáról szóló jegyzőkönyvvel.

2. FEJEZET

A BIZOTTSÁGI ELJÁRÁS

42. cikk

A jogalkotási jelentések

1.   A bizottság által követendő eljárásra azon bizottság elnöke tesz javaslatot, amelyhez a Bizottság javaslatát utalták.

2.   Az alkalmazandó eljárásról hozott határozatot követően, és amennyiben a 43. cikket nem kell alkalmazni, a bizottság a Bizottság javaslata tekintetében tagjai vagy állandó póttagjai közül előadót jelöl ki, amennyiben ez a 33. cikk alapján jóváhagyott éves jogalkotási program alapján még nem történt meg.

3.   A bizottság jelentése a következőket tartalmazza:

| a) | esetleg módosítástervezet a javaslathoz, adott esetben rövid indokolással, amely az előadó feladata, és amelyet nem bocsátanak szavazásra; |
| --- | --- |

a)

esetleg módosítástervezet a javaslathoz, adott esetben rövid indokolással, amely az előadó feladata, és amelyet nem bocsátanak szavazásra;

| b) | az 51. cikk (2) bekezdésének megfelelően egy jogalkotási állásfoglalás-tervezet; |
| --- | --- |

b)

az 51. cikk (2) bekezdésének megfelelően egy jogalkotási állásfoglalás-tervezet;

| c) | adott esetben, pénzügyi kimutatást tartalmazó indokolás, amely a jelentés bármely pénzügyi hatásának nagyságrendjét és a pénzügyi tervvel való összeegyeztethetőségét állapítja meg. |
| --- | --- |

c)

adott esetben, pénzügyi kimutatást tartalmazó indokolás, amely a jelentés bármely pénzügyi hatásának nagyságrendjét és a pénzügyi tervvel való összeegyeztethetőségét állapítja meg.

43. cikk

Az egyszerűsített eljárás

1.   Valamely jogalkotási javaslat első megvitatását követően a bizottság elnöke javasolhatja a javaslat módosítás nélküli jóváhagyását. Amennyiben a bizottsági tagok legalább egytizede nem emel kifogást, a bizottság elnöke a Parlamentnek a javaslatot jóváhagyó jelentést nyújt be. A 131. cikk (1) bekezdésének második albekezdése és a (2) és (4) bekezdése alkalmazandó.

2.   A bizottság elnöke ehelyett javasolhatja, hogy ő vagy az előadó a bizottsági vitát figyelembe vevő módosításokat fogalmazzon meg. Amennyiben a bizottság egyetért, ezeket a módosításokat a bizottság tagjainak elküldik. Amennyiben a bizottság tagjainak legalább egytizede nem emel kifogást meghatározott határidőn belül, amely nem lehet az elküldéstől számított huszonegy napnál kevesebb, a jelentést a bizottság által elfogadottnak kell tekinteni. Ebben az esetben a jogalkotási állásfoglalás-tervezetet és a módosításokat a Parlamentnek a 131. cikk (1) bekezdésének második albekezdése és (2) és (4) bekezdése szerint, vita nélkül nyújtják be.

3.   Amennyiben a bizottsági tagok legalább egytizede kifogást emel, a módosításokat a bizottság következő ülésén szavazásra bocsátják.

4.   Az (1) bekezdés első és második mondata, a (2) bekezdés első, második és harmadik mondata és a (3) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a 46. cikk szerinti bizottsági véleményekre.

44. cikk

A nem jogalkotási jellegű jelentések

1.   A bizottság nem jogalkotási jellegű jelentés készítése során a tagok vagy az állandó póttagok közül előadót jelöl ki.

2.   Az előadó feladata a bizottság jelentésének elkészítése és annak a bizottság nevében a Parlament elé terjesztése.

3.   A bizottság jelentése a következőket tartalmazza:

| a) | egy állásfoglalási indítvány; |
| --- | --- |

a)

egy állásfoglalási indítvány;

| b) | adott esetben pénzügyi kimutatást tartalmazó indokolás, amely a jelentés bármely pénzügyi hatásának nagyságrendjét és a pénzügyi tervvel való összeegyeztethetőségét állapítja meg; |
| --- | --- |

b)

adott esetben pénzügyi kimutatást tartalmazó indokolás, amely a jelentés bármely pénzügyi hatásának nagyságrendjét és a pénzügyi tervvel való összeegyeztethetőségét állapítja meg;

| c) | a 113. cikk (4) bekezdése alapján idetartozó bármely állásfoglalási indítvány szövege. |
| --- | --- |

c)

a 113. cikk (4) bekezdése alapján idetartozó bármely állásfoglalási indítvány szövege.

45. cikk

Saját kezdeményezésű jelentések

1.   Amennyiben egy bizottság olyan, a hatáskörébe tartozó tárgyban kíván jelentést készíteni és állásfoglalási indítványt benyújtani a Parlamenthez, amellyel kapcsolatban sem konzultációt, sem a 179. cikk (1) bekezdése szerinti véleménykérést nem utaltak hozzá, ezt csak az Elnökök Értekezlete engedélyével teheti meg. Az engedély megtagadását minden esetben indokolni kell.

2.   E cikk rendelkezéseit értelemszerűen kell alkalmazni azokban az esetekben, ahol a Szerződések a Parlament kezdeményezés jogát állapítják meg.

Ilyen esetekben az Elnökök Értekezlete két hónapon belül határoz.

46. cikk

A bizottságok véleménye

1.   Amennyiben a bizottság, amelyhez a kérdést először utalták, egy másik bizottság véleményét is meg szeretné hallgatni, illetve amennyiben egy másik bizottság az elsőként megbízott bizottság jelentésének tárgyában ismertetni kívánja véleményét, kérhetik az Elnököt, hogy a 179. cikk (3) bekezdésével összhangban az egyik bizottságot illetékes, a másikat pedig véleménynyilvánításra felkért bizottságnak jelölje ki.

2.   A 40. cikk (1) bekezdése szerint jogalkotási jellegű dokumentumok esetén a vélemény tartalmazza a bizottsághoz utalt szöveghez tartozó módosítástervezeteket, amelyekhez adott esetben rövid indokolás tartozik. Az ilyen indokolás a fogalmazó felelőssége, azt nem bocsátják szavazásra. Szükség esetén a bizottság rövid írásos indokolást nyújthat be a vélemény egészére.

Nem jogalkotási szövegek esetén a vélemény az illetékes bizottság által benyújtandó állásfoglalási indítvány részeire vonatkozó javaslatokat tartalmaz.

Az illetékes bizottság ezeket a módosítástervezeteket, illetve javaslatokat szavazásra bocsátja.

A vélemények kizárólag a véleményt nyilvánító bizottság illetékessége alá tartozó ügyekkel foglalkozhatnak.

3.   Az illetékes bizottság határidőt állapít meg, amelyen belül a véleménynyilvánításra felkért bizottságnak a véleményét közölnie kell, hogy azt az illetékes bizottság figyelembe tudja venni. A bejelentett ütemezést érintő bármely változásról az illetékes bizottság a véleménynyilvánításra felkért bizottságot (bizottságokat) haladéktalanul tájékoztatja. Az illetékes bizottság nem fogalmazza meg végleges következtetéseit e határidő lejárta előtt.

4.   Minden elfogadott véleményt az illetékes bizottság jelentéséhez mellékelnek.

5.   Kizárólag az illetékes bizottság terjeszthet elő módosításokat a Parlamentben.

6.   A véleménynyilvánításra felkért bizottság elnökét és fogalmazóját tanácsadói minőségben meghívják az illetékes bizottságnak a közös üggyel kapcsolatos üléseire.

47. cikk

A bizottságok közötti megerősített együttműködés

Amennyiben az Elnökök Értekezletének véleménye szerint egy kérdés közel azonos mértékben két bizottság hatáskörébe tartozik, illetve amennyiben a kérdés különböző részei két különböző bizottság hatáskörébe tartoznak, a 46. cikk alkalmazandó az alábbi kiegészítő rendelkezésekkel:

| — | az ütemezésről a két bizottság közösen állapodik meg; |
| --- | --- |

—

az ütemezésről a két bizottság közösen állapodik meg;

| — | az előadó és a fogalmazó a bizottságaiknak benyújtandó szövegekről és a módosításokkal kapcsolatos álláspontról történő megállapodásra törekszik, |
| --- | --- |

—

az előadó és a fogalmazó a bizottságaiknak benyújtandó szövegekről és a módosításokkal kapcsolatos álláspontról történő megállapodásra törekszik,

| — | az illetékes bizottság szavazás nélkül fogad el módosításokat a véleménynyilvánításra felkért bizottságtól, ha azok olyan ügyekre vonatkoznak, amelyeket a VI. melléklet alapján az illetékes bizottság elnöke, a véleménynyilvánításra felkért bizottság elnökével való konzultációt követően, a véleménynyilvánításra felkért bizottság hatáskörébe tartozónak vél, és amelyek nem mondanak ellent a jelentés többi részének. |
| --- | --- |

—

az illetékes bizottság szavazás nélkül fogad el módosításokat a véleménynyilvánításra felkért bizottságtól, ha azok olyan ügyekre vonatkoznak, amelyeket a VI. melléklet alapján az illetékes bizottság elnöke, a véleménynyilvánításra felkért bizottság elnökével való konzultációt követően, a véleménynyilvánításra felkért bizottság hatáskörébe tartozónak vél, és amelyek nem mondanak ellent a jelentés többi részének.

E cikk megfogalmazása a cikk hatályának nem szab határt. A parlamenti bizottságok között a 45. cikk (1) bekezdésén és a 112. cikk (1) és (2) bekezdésén alapuló nem jogalkotási jelentéseket érintő, megerősített együttműködésre irányuló kérelmek elfogadhatóak

48. cikk

Jelentések készítése

1.   Az indokolás elkészítése az előadó felelőssége, és szavazásra nem bocsátható. Az indokolásnak azonban összhangban kell lennie az elfogadott állásfoglalási indítvány, valamint a bizottság által javasolt esetleges módosítások szövegével. Ellenkező esetben a bizottság elnöke az indokolást törölheti.

2.   A jelentésben szerepel a jelentés egészéről tartott szavazás eredménye. Ezenkívül, amennyiben a jelen levő képviselők legalább egyharmada a szavazás során kéri, a jelentés azt is feltünteti, hogy az egyes tagok hogyan szavaztak.

3.   Amennyiben a bizottság véleménye nem egyhangú, a jelentésnek a kisebbségi vélemény összefoglalóját is tartalmaznia kell. A szöveg egészéről történő szavazáskor kifejtett kisebbségi vélemények, a megfogalmazóik kérelmére, egy legfeljebb 200 szóból álló, az indokoláshoz mellékelt írásbeli nyilatkozat tárgyát képezhetik.

E rendelkezések alkalmazásakor felmerülő vitás kérdésekben a bizottság elnöke dönt.

4.   A bizottság, elnöksége javaslatára, az előadó számára a jelentéstervezet benyújtására határidőt állapíthat meg. E határidő meghosszabbítható, illetve új előadó jelölhető ki.

5.   Amennyiben a határidő lejárt, a bizottság megbízhatja elnökét, hogy kérje a hozzá utalt ügynek a Parlament következő ülései valamelyikének napirendjére tűzését. A vita így az érintett bizottság által készített szóbeli jelentés alapján is lefolytatható.

3. FEJEZET

ELSŐ OLVASAT

Bizottsági szakasz

49. cikk

A Bizottság javaslatának módosítása

1.   Amennyiben a Bizottság tájékoztatja a Parlamentet, vagy az illetékes bizottság más módon értesül arról, hogy a Bizottság a javaslatát módosítani szándékozik, az illetékes bizottság az ügy vizsgálatát a Bizottság új javaslatának vagy módosításának kézhezvételéig elhalasztja.

2.   Amennyiben a Tanács lényegesen módosítja a Bizottság javaslatát, az 55. cikk rendelkezései alkalmazandók.

50. cikk

A Bizottság és a Tanács álláspontja a módosításokról

1.   Az illetékes bizottság a Bizottság javaslatának zárószavazásra bocsátását megelőzően felkéri a Bizottságot, hogy ismertesse álláspontját a javaslathoz kapcsolódóan a bizottság által elfogadott valamennyi módosításról, a Tanácsot pedig felkéri, hogy tegye meg észrevételeit.

2.   Amennyiben a Bizottság nincs abban a helyzetben, hogy ilyen nyilatkozatot tegyen, vagy kinyilvánítja, hogy nem tudja elfogadni a bizottság által elfogadott valamennyi módosítást, a bizottság a zárószavazást elhalaszthatja.

3.   Adott esetben a Bizottság álláspontját belefoglalják a jelentésbe.

Plenáris szakasz

51. cikk

Az első olvasat lezárása

1.   A Parlament a jogalkotási javaslatot az illetékes bizottság által a 42. cikknek megfelelően elkészített jelentés alapján megvizsgálja.

2.   A Parlament először az illetékes bizottság jelentésének alapjául szolgáló javaslathoz benyújtott módosításokról szavaz, majd a módosított vagy a változatlan formájú javaslatról, ezt követően a jogalkotási állásfoglalás-tervezet módosításairól, végül a teljes jogalkotási állásfoglalás-tervezetről, amely kizárólag a nyilatkozatot tartalmazza, hogy a Parlament jóváhagyja vagy elutasítja a Bizottság javaslatát, illetve ahhoz módosításokat javasol, valamint tartalmazza az esetleges eljárási kérelmeket.

A jogalkotási állásfoglalás-tervezet elfogadásával a konzultációs eljárás lezártnak tekintendő. Amennyiben a Parlament nem fogadja el a jogalkotási állásfoglalást, a javaslatot visszautalják az illetékes bizottsághoz.

A jogalkotási eljárás során előterjesztett valamennyi jelentésnek meg kell felelnie a 35., 40. és a 42. cikk rendelkezéseinek. Valamely bizottság által beterjesztett, nem jogalkotási vonatkozású állásfoglalási indítványnak összhangban kell lennie a 45., illetve a 179. cikk szerinti utalási eljárásokkal.

3.   A javaslat Parlament által jóváhagyott szövegét és a kapcsolódó állásfoglalást az Elnök a Parlament véleményeként továbbítja a Tanácshoz és a Bizottsághoz.

52. cikk

A Bizottság javaslatának elutasítása

1.   Amennyiben a Bizottság javaslata nem szerzi meg a leadott szavazatok többségét, az Elnök a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő parlamenti szavazást megelőzően a javaslat visszavonására kéri fel a Bizottságot.

2.   Amennyiben a Bizottság visszavonja a javaslatot, az Elnök a javaslatról szóló konzultációs eljárást tárgytalannak nyilvánítja és a Tanácsot erről tájékoztatja.

3.   Amennyiben a Bizottság nem vonja vissza javaslatát, a Parlament azt a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő szavazás nélkül az illetékes bizottsághoz utalja vissza.

Ezen esetben az illetékes bizottság a Parlament által meghatározott időn belül, amely a két hónapot nem haladhatja meg, szóban vagy írásban jelentést tesz a Parlamentnek.

4.   Amennyiben az illetékes bizottság nem képes betartani a határidőt, a 168. cikk (1) bekezdése alapján kéri a bizottsághoz történő visszautalást. Szükség esetén a 168. cikk (5) bekezdésének megfelelően a Parlament új határidőt szabhat. Amennyiben a bizottság kérelmét nem fogadják el, a Parlament a jogalkotási állásfoglalás-tervezetet szavazásra bocsátja.

53. cikk

A Bizottság javaslatát érintő módosítások elfogadása

1.   Amennyiben a Bizottság javaslatát egészében jóváhagyják, de kizárólag az egyidejűleg elfogadott módosítások alapján, a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről történő szavazást elhalasztják, amíg a Bizottság nem ismertette álláspontját a Parlament valamennyi módosításáról.

Amennyiben a Bizottságnak nem áll módjában ilyen nyilatkozatot tenni a javaslatáról tartott parlamenti szavazás végén, úgy tájékoztatja az Elnököt vagy az illetékes bizottságot arról, hogy mikor lesz módjában nyilatkozatot tenni; a javaslatot ennek megfelelően felveszik az ezen időpontot követő első ülés napirendtervezetére.

2.   Amennyiben a Bizottság kijelenti, hogy nem szándékozik elfogadni a Parlament összes módosítását, az illetékes bizottság előadója – vagy szükség esetén elnöke – formális javaslatot tesz a Parlamentnek arra vonatkozóan, hogy a jogalkotási állásfoglalás-tervezetről tartsanak-e szavazást. E javaslat benyújtását megelőzően az illetékes bizottság előadója vagy elnöke felkérheti a Parlament elnökét az ügy vizsgálatának felfüggesztésére.

Amennyiben a Parlament a szavazás elhalasztása mellett dönt, az ügy ismételt vizsgálat céljából az illetékes bizottsághoz visszautaltnak tekintendő.

Ebben az esetben az illetékes bizottság a Parlament által meghatározott határidőn belül, amely a két hónapot nem haladhatja meg, szóban vagy írásban jelentést tesz a Parlamentnek.

Amennyiben az illetékes bizottság nem képes betartani a határidőt, az 52. cikk (4) bekezdése szerinti eljárást kell alkalmazni.

E szakaszban kizárólag az illetékes bizottság által benyújtott, a Bizottsággal való megegyezéses módosítások fogadhatók el.

3.   A (2) bekezdés alkalmazása nem zárja ki a más képviselők által a 168. cikknek megfelelően benyújtott visszautalásra irányuló kérelmet.

A bizottság, amelyhez az ügyet a (2) bekezdés alapján visszautalták, elsősorban a visszautalás feltételei szerint, a megadott határidőn belül köteles jelentést készíteni, és adott esetben a Bizottsággal való megegyezésre irányuló módosításokat benyújtani, nem köteles azonban a Parlament által jóváhagyott valamennyi rendelkezést újból megvizsgálni.

A bizottság azonban ezen útmutatásokon belül a visszautalás felfüggesztő hatályát tekintetbe véve nagyobb fokú szabadságot élvez, és ezért, ha szükséges, a megegyezés érdekében javasolhatja a Parlamentben jóváhagyott rendelkezések felülvizsgálatát.

Ilyen esetekben – tekintetbe véve, hogy a bizottságtól csak a megegyezéses módosítások fogadhatók el, továbbá a Parlament szuverenitásának megóvása érdekében – a (2) bekezdésben említett jelentésnek egyértelműen meg kell állapítania, hogy a javasolt módosítások elfogadása esetén mely, már jóváhagyott rendelkezések válnak tárgytalanná.

Nyomon követési eljárás

54. cikk

A Parlament véleményének nyomon követése

1.   A Parlament a Bizottság javaslatára vonatkozó véleményének elfogadását követő időszakban az illetékes bizottság elnöke és előadója figyelemmel kíséri a javaslat előrehaladását az eljárásban, amíg az a Tanács általi elfogadással le nem zárul, elsősorban azért, hogy biztosítsa a Tanács, illetve a Bizottság Parlamenttel szemben vállalt kötelezettségeinek megfelelő betartását a Parlament módosításai tekintetében.

2.   Az illetékes bizottság felkérheti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vitassa meg az ügyet vele.

3.   Az illetékes bizottság, amennyiben szükségesnek tartja, e cikk alapján a nyomon követési eljárás bármely szakaszában állásfoglalási indítványt nyújthat be, amelyben a következőket ajánlhatja a Parlamentnek:

| — | hívja fel a Bizottságot a javaslat visszavonására, vagy |
| --- | --- |

—

hívja fel a Bizottságot a javaslat visszavonására, vagy

| — | hívja fel a Bizottságot vagy a Tanácsot, hogy az ügyet az 55. cikk alapján ismételten a Parlamenthez utalja, illetve hívja fel a Bizottságot új javaslat benyújtására, vagy |
| --- | --- |

—

hívja fel a Bizottságot vagy a Tanácsot, hogy az ügyet az 55. cikk alapján ismételten a Parlamenthez utalja, illetve hívja fel a Bizottságot új javaslat benyújtására, vagy

| — | más, általa megfelelőnek tartott intézkedésről határozzon. |
| --- | --- |

—

más, általa megfelelőnek tartott intézkedésről határozzon.

Ezt az indítványt felveszik a bizottság határozatát követő ülés napirendtervezetére.

55. cikk

Együttdöntési eljárás

1.   Az illetékes bizottság kérelme alapján az Elnök felkéri a Bizottságot, hogy a javaslatot újra nyújtsa be a Parlamenthez,

| — | amennyiben a Bizottság az eredeti javaslatát, melyről a Parlament már állást foglalt, visszavonja a javaslat más szöveggel történő helyettesítése céljából, kivéve, amennyiben erre a Parlament módosításainak beépítése érdekében kerül sor, vagy |
| --- | --- |

—

amennyiben a Bizottság az eredeti javaslatát, melyről a Parlament már állást foglalt, visszavonja a javaslat más szöveggel történő helyettesítése céljából, kivéve, amennyiben erre a Parlament módosításainak beépítése érdekében kerül sor, vagy

| — | amennyiben a Bizottság lényegesen módosítja vagy módosítani szándékozik az eredeti javaslatot, kivéve amennyiben erre a Parlament módosításainak beépítése érdekében kerül sor, vagy |
| --- | --- |

—

amennyiben a Bizottság lényegesen módosítja vagy módosítani szándékozik az eredeti javaslatot, kivéve amennyiben erre a Parlament módosításainak beépítése érdekében kerül sor, vagy

| — | amennyiben, az időmúlás vagy a körülmények megváltozása miatt, a javaslattal érintett probléma természete lényegesen megváltozik, vagy |
| --- | --- |

—

amennyiben, az időmúlás vagy a körülmények megváltozása miatt, a javaslattal érintett probléma természete lényegesen megváltozik, vagy

| — | amennyiben a Parlament állásfoglalásának elfogadása óta újabb parlamenti választásokat tartottak, és az Elnökök Értekezlete kívánatosnak tekinti azt. |
| --- | --- |

—

amennyiben a Parlament állásfoglalásának elfogadása óta újabb parlamenti választásokat tartottak, és az Elnökök Értekezlete kívánatosnak tekinti azt.

2.   A Parlament az illetékes bizottság kérésére felkéri a Tanácsot, hogy újra utalja a Parlament elé a Bizottság által az EK-Szerződés 251. cikke szerint benyújtott javaslatot, amely tekintetében a Tanács a javaslat jogalapját azzal az eredménnyel szándékozik módosítani, hogy a 251. cikkben megállapított eljárás a továbbiakban nem alkalmazandó.

3.   Az illetékes bizottság kérésére az Elnök felkéri a Tanácsot, hogy az (1) bekezdésben megállapítottakkal azonos körülmények között és azonos feltételekkel újra konzultáljon a Parlamenttel, illetve amennyiben a Tanács lényegesen módosítja vagy módosítani szándékozik az eredeti javaslatot, amelyről a Parlament már véleményt nyilvánított, kivéve ha erre a Parlament módosításainak beépítése érdekében kerül sor.

4.   Az Elnök akkor is kérelmezi az e cikkben meghatározott körülmények között egy jogi aktusra irányuló javaslatnak a Parlamenthez történő visszautalását, amennyiben egy képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő kérelme alapján a Parlament így határoz.

56. cikk

Az 1975. évi közös nyilatkozatban szereplő egyeztető eljárás

1.   Amennyiben bizonyos fontos közösségi határozatok esetén a Tanács el kíván térni a Parlament véleményétől, a Parlament véleménye kinyilvánításakor a Tanáccsal egyeztetési eljárást indíthat, a Bizottság aktív közreműködésével.

2.   Ezt az eljárást a Parlament indítja meg, akár saját, akár a Tanács kezdeményezésére.

3.   Az egyeztető bizottságba delegált küldöttség összetételére és eljárására, valamint az eredmények Parlamenttel való közlésére vonatkozóan a 64. cikk alkalmazandó.

4.   Az illetékes bizottság az egyeztetés eredményéről jelentést készít. E jelentésről a Parlament vitát és szavazást tart.

4. FEJEZET

MÁSODIK OLVASAT

Bizottsági szakasz

57. cikk

A Tanács közös álláspontjának közlése

1.   A Tanács közös álláspontjának közlésére az EK-Szerződés 251. és 252. cikke szerint akkor kerül sor, amikor a közös álláspontot az Elnök a Parlamentben bejelenti. Az Elnök a bejelentést azt követően teszi meg, hogy a közös álláspontot magát, a Tanács jegyzőkönyveiben szereplő, a közös álláspont elfogadása során tett összes nyilatkozatot, az indokolást, amely a Tanácsot a közös álláspont elfogadásához vezette, és a Bizottság álláspontját tartalmazó, az Európai Unió hivatalos nyelveire megfelelően lefordított dokumentumokat kézhez kapta. Az Elnök a bejelentést az e dokumentumok kézhezvételét követő ülésen teszi.

A bejelentés megtételét megelőzően az Elnök megállapítja az illetékes bizottság elnökével és/vagy az előadóval történő konzultációt követően, hogy az általa megkapott szöveg valóban közös álláspont, és az 55. cikkben megfogalmazott körülmények nem állnak fenn. Ellenkező esetben az Elnök az illetékes bizottsággal együtt, és amennyiben lehetséges, a Tanáccsal egyetértésben megfelelő megoldást keres.

2.   A közlések jegyzékét az illetékes bizottság nevével együtt az ülésről készült jegyzőkönyvben közzéteszik.

58. cikk

A határidők meghosszabbítása

1.   Az Elnök a második olvasatra megállapított határidők esetén az illetékes bizottság elnökének kérésére, illetve az egyeztetési határidők esetén a Parlament egyeztető küldöttségének kérésére, a kérdéses határidőket az EK-Szerződés 251. cikkének (7) bekezdése alapján meghosszabbítja.

Az EK-Szerződés 252. cikkének g) pontja, illetve az EU-Szerződés 39. cikkének (1) bekezdése szerinti határidő-meghosszabbításhoz az Elnök a Tanács hozzájárulását kéri.

2.   Az Elnök értesíti a Parlamentet az EK-Szerződés 251. cikkének (7) bekezdése szerinti határidő-hosszabbításról, függetlenül attól, hogy az a Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére történt.

3.   Az Elnök az illetékes bizottság elnökével való konzultációt követően, az EK-Szerződés 252. cikkének g) pontja alapján, hozzájárulhat a Tanács határidő-hosszabbításra irányuló kérelméhez.

59. cikk

Az illetékes bizottsághoz utalás és a bizottság eljárása

1.   A közös álláspont a 57. cikk (1) bekezdése alapján a Parlamenttel történő közlése napján az illetékes bizottsághoz és az első olvasatban véleménynyilvánításra felkért bizottságokhoz utaltnak tekintendő.

2.   A közös álláspont első pontként kerül fel az illetékes bizottság közlést követő első ülésének napirendjére. A Tanácsot felhívhatják a közös álláspont ismertetésére.

3.   Eltérő értelmű határozat hiányában a második olvasat előadója azonos az első olvasat előadójával.

4.   A 62. cikk (2), (3) és (5) bekezdésének a Parlament második olvasatára vonatkozó rendelkezései alkalmazandók az illetékes bizottságok előtti eljárásokra; elutasításra vagy módosításra irányuló javaslatot csak e bizottság tagjai vagy állandó póttagjai terjeszthetnek elő. A bizottság a leadott szavazatok többségével határoz.

5.   A szavazást megelőzően a bizottság felkérheti a bizottság elnökét és az előadót a bizottságban előterjesztett módosításoknak a Tanács elnökével vagy annak képviselőjével, és a jelen levő illetékes biztossal történő megvitatására. Az előadó a vitát követően megegyezéses módosításokat terjeszthet elő.

6.   Az illetékes bizottság a második olvasatra vonatkozó ajánlást nyújt be, amelyben a Tanács által elfogadott közös álláspont jóváhagyását, módosítását vagy elutasítását javasolja. Az ajánlás tartalmazza a javasolt határozat rövid indokolását.

Plenáris szakasz

60. cikk

A második olvasat lezárása

1.   A Tanács közös álláspontját és, amennyiben rendelkezésre áll, az illetékes bizottság második olvasatra vonatkozó ajánlását automatikusan azon ülés napirendtervezetére tűzik, amelynek szerdai napja a három hónapos, vagy – amennyiben az 58. cikknek megfelelően meghosszabbították – a négy hónapos határidő lejártának napját megelőzően, ahhoz a legközelebb esik, kivéve, ha az ügyet már egy korábbi ülésen tárgyalták.

A parlamenti bizottságok által benyújtott második olvasatra vonatkozó ajánlások a bizottságnak a Tanács közös álláspontjával kapcsolatos álláspontja indokolásával egyenértékűek. Ezekről a szövegekről nem szavaznak.

2.   A második olvasat akkor zárul le, amikor a Parlament az EK-Szerződés 251. és 252. cikkében megállapított határidőn belül és az azokban foglalt feltételekkel összhangban jóváhagyja, elutasítja vagy módosítja a közös álláspontot.

61. cikk

A Tanács közös álláspontjának elutasítása

1.   Az illetékes bizottság, egy képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő az Elnök által kitűzött határidő lejárta előtt írásban a Tanács közös álláspontjának elutasítására irányuló javaslatot terjeszthet elő. A javaslat elfogadásához a parlament képviselők többségének szavazata szükséges. A közös álláspont elutasítására irányuló javaslatról a módosításokról történő szavazást megelőzően szavaznak.

2.   Tekintet nélkül arra, hogy a Parlament a közös álláspont elutasítására irányuló eredeti javaslat ellen szavazott, a Parlament az előadó ajánlására – a módosításokról történő szavazást és a 62. cikk (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság által tett nyilatkozat meghallgatását követően – további, elutasításra irányuló javaslatot vehet figyelembe.

3.   A Tanács közös álláspontjának elutasítása esetén az Elnök a Parlamentben bejelenti, hogy a jogalkotási eljárás lezárult.

4.   A (3) bekezdéstől eltérve, amennyiben a Parlament elutasítása az EK-Szerződés 252. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozik, az Elnök a Bizottságot javaslata visszavonására kéri fel. Amennyiben a Bizottság ennek eleget tesz, az Elnök a Parlamentben bejelenti, hogy a jogalkotási eljárás lezárult.

62. cikk

Módosítások a Tanács közös álláspontjához

1.   Az illetékes bizottság, egy képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő a Tanács közös álláspontjához módosításokat terjeszthet a Parlament elé megfontolásra.

2.   A közös álláspontra vonatkozó módosítás csak abban az esetben fogadható el, ha összhangban van a 150. és a 151. cikk rendelkezéseivel, és amennyiben az alábbiakra irányul:

| a) | a Parlament első olvasata során elfogadott álláspont részleges vagy teljes visszaállítása; vagy |
| --- | --- |

a)

a Parlament első olvasata során elfogadott álláspont részleges vagy teljes visszaállítása; vagy

| b) | a Tanács és a Parlament közötti megegyezés elérése; vagy |
| --- | --- |

b)

a Tanács és a Parlament közötti megegyezés elérése; vagy

| c) | a közös álláspont szövege egy olyan részének módosítása, amelyet az első olvasatkor benyújtott javaslat nem tartalmazott, vagy amely tartalmában attól eltér, és amely az 55. cikk értelmében nem jelent lényeges változtatást; vagy |
| --- | --- |

c)

a közös álláspont szövege egy olyan részének módosítása, amelyet az első olvasatkor benyújtott javaslat nem tartalmazott, vagy amely tartalmában attól eltér, és amely az 55. cikk értelmében nem jelent lényeges változtatást; vagy

| d) | az első olvasat óta felmerült új ténybeli vagy jogi helyzet figyelembevétele. |
| --- | --- |

d)

az első olvasat óta felmerült új ténybeli vagy jogi helyzet figyelembevétele.

Az Elnök módosítást elfogadhatónak vagy elfogadhatatlannak nyilvánító határozata nem vitatható.

3.   Amennyiben az első olvasat óta új választásokat tartottak, az 55. cikk alkalmazására azonban nem került sor, az Elnök az elfogadhatóság (2) bekezdésben megállapított korlátozásainak feloldásáról határozhat.

4.   Módosítás elfogadásához a parlamenti képviselők többségének szavazata szükséges.

5.   A módosításokról történő szavazást megelőzően az Elnök felkérheti a Bizottságot, hogy nyilvánítsa ki álláspontját, a Tanácsot pedig felkérheti, hogy tegye meg észrevételeit.

5. FEJEZET

HARMADIK OLVASAT

Egyeztetés

63. cikk

Az egyeztető bizottság összehívása

Amennyiben a Tanács arról tájékoztatja a Parlamentet, hogy nem tudja a Parlament közös álláspontot érintő valamennyi módosítását jóváhagyni, az Elnök megállapodik a Tanáccsal az egyeztető bizottság első ülésének helyszínében és időpontjában. Az EK-Szerződés 251. cikkének (5) bekezdése által megállapított hat hetes vagy – meghosszabbítás esetén – nyolc hetes határidőt a Bizottság első ülésének időpontjától számítják.

64. cikk

A Parlament egyeztető bizottságba delegált küldöttsége

1.   A Parlament egyeztető bizottságba delegált küldöttsége a Tanács küldöttségének létszámával megegyező számú képviselőből áll.

2.   A küldöttség politikai összetétele megfelel a Parlament képviselőcsoportok szerinti összetételének. Az egyes képviselőcsoportokból választott képviselők pontos számát az Elnökök Értekezlete határozza meg.

3.   A képviselőcsoportok a küldöttség tagjait az egyes egyeztetésekre esetenként jelölik ki, lehetőleg az érintett bizottság tagjai közül, három tag kivételével, akiket az egymást követő küldöttségekbe tizenkét hónapos időtartamra állandó tagnak neveznek ki. A három állandó tagot a képviselőcsoportok az alelnökök közül, és legalább két különböző képviselőcsoportból nevezik ki. Az illetékes bizottság elnöke és az előadója minden esetben tagja a küldöttségnek.

4.   A küldöttségben részt vevő képviselőcsoportok póttagokat jelölnek ki.

5.   A küldöttségben nem képviselt képviselőcsoportok és független képviselők a belső előkészítő ülésekre egy-egy képviselőt küldhetnek.

6.   A küldöttséget az Elnök vagy a három állandó tag egyike vezeti.

7.   A küldöttség tagjai többségének szavazata alapján határoz. A küldöttség tanácskozásai nem nyilvánosak.

Az Elnökök Értekezlete az egyeztető bizottságba delegált küldöttség munkájára vonatkozóan további eljárási iránymutatásokat állapít meg.

8.   A küldöttség az egyeztetés eredményéről jelentést tesz a Parlamentnek.

Plenáris szakasz

65. cikk

Közös szövegtervezet

1.   Amennyiben az egyeztető bizottságban közös szövegtervezetről születik megállapodás, a Parlament az ügyet a közös szövegtervezetnek az egyeztető bizottság általi jóváhagyását követő hat – meghosszabbítás esetén nyolc – héten belül – tartandó ülésének napirendjére tűzi.

2.   Az egyeztető bizottságba delegált parlamenti küldöttség elnöke vagy más kijelölt tagja a közös szövegtervezetről nyilatkozatot tesz, amelyhez jelentést mellékelnek.

3.   A közös szövegtervezethez módosítást nem lehet előterjeszteni.

4.   A közös szövegtervezet egésze egyetlen szavazás tárgya. A közös szövegtervezetet a leadott szavazatok többsége alapján hagyják jóvá.

5.   Amennyiben az egyeztető bizottságban a közös szövegtervezetre vonatkozóan nem jön létre megegyezés, az egyeztető bizottság parlamenti küldöttségének elnöke vagy más kijelölt tagja nyilatkozatot tesz. A nyilatkozatot vita követi.

6. FEJEZET

A JOGALKOTÁSI ELJÁRÁS LEZÁRÁSA

66. cikk

Megállapodás az első olvasatban

1.   Amennyiben az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdése alapján a Tanács értesíti a Parlamentet módosításai jóváhagyásáról, a Bizottság javaslatát azonban továbbiakban nem módosítja, vagy amennyiben e két intézmény egyike sem módosította a Bizottság javaslatát, az Elnök a plenáris ülésen bejelenti a javaslat végleges elfogadását.

2.   E bejelentés megtétele előtt az Elnök megbizonyosodik arról, hogy a Tanácsnak a javaslatot érintő bármely technikai jellegű kiigazítása nem érinti-e a javaslat érdemi részét. Kétség esetén az Elnök konzultál az illetékes bizottsággal. Amennyiben bármely változtatást érdeminek tekintenek, az Elnök tájékoztatja a Tanácsot, hogy a Parlament az 57. cikkben megállapított feltételek teljesülését követően második olvasatot tart.

3.   Az (1) bekezdésben említett bejelentés megtételét követően a 68. cikknek megfelelően az Elnök, a Tanács elnökével együtt aláírja a javasolt jogi aktust, és intézkedik az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésről.

67. cikk

Megállapodás a második olvasatban

Amennyiben az elutasításra vonatkozó javaslatok, illetve módosítások előterjesztésére és szavazására kitűzött határidőn belül nem fogadtak el a 61. és a 62. cikk alapján a közös álláspont elutasítására irányuló indítványt vagy módosítására irányuló javaslatot, az Elnök a Parlamentben bejelenti a javasolt jogi aktus végleges elfogadását. Az Elnök a Tanács elnökével együtt aláírja a javasolt jogi aktust, és a 68. cikknek megfelelően intézkedik az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésről.

68. cikk

Az elfogadott jogi aktusok aláírása

1.   A Parlament és a Tanács által közösen elfogadott jogi aktusok szövegét az Elnök és a főtitkár írja alá, miután megvizsgálták, hogy valamennyi eljárás megfelelően lezárult-e.

2.   A Parlament és a Tanács által az EK-Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban közösen elfogadott jogi aktusok jelzik a vonatkozó jogi aktus jellegét, számát, az elfogadás időpontját és a tárgy megjelölését.

3.   A Parlament és a Tanács által együttesen elfogadott jogi aktusok a következőket tartalmazzák:

| a) | „Az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa”; |
| --- | --- |

a)

„Az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa”;

| b) | hivatkozás azokra a rendelkezésekre, amelyek alapján a jogi aktust elfogadták, melyet a „tekintettel” szó előz meg; |
| --- | --- |

b)

hivatkozás azokra a rendelkezésekre, amelyek alapján a jogi aktust elfogadták, melyet a „tekintettel” szó előz meg;

| c) | a benyújtott javaslatokra, véleményekre és konzultációkra utaló hivatkozások; |
| --- | --- |

c)

a benyújtott javaslatokra, véleményekre és konzultációkra utaló hivatkozások;

| d) | a jogi aktus indokolása, melyet a „mivel” szó vezet be; |
| --- | --- |

d)

a jogi aktus indokolása, melyet a „mivel” szó vezet be;

| e) | „elfogadta ezt a rendelkezést” vagy „elfogadta ezt az irányelvet” vagy „elfogadta ezt a határozatot” vagy „a következőképpen határozott” kifejezés, melyet a jogi aktus szövege követ. |
| --- | --- |

e)

„elfogadta ezt a rendelkezést” vagy „elfogadta ezt az irányelvet” vagy „elfogadta ezt a határozatot” vagy „a következőképpen határozott” kifejezés, melyet a jogi aktus szövege követ.

4.   A jogi aktusok cikkekre tagolódnak, amelyek adott esetben fejezeteket és szakaszokat alkothatnak.

5.   A jogi aktus utolsó cikke meghatározza a hatályba lépés időpontját, amennyiben ez a kihirdetést követő huszadik napot megelőző vagy azt követő időpont.

6.   A jogi aktus utolsó cikkét a következők követik:

| — | a Szerződés vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő, a jogi aktus alkalmazhatóságáról szóló szöveg, |
| --- | --- |

—

a Szerződés vonatkozó rendelkezéseinek megfelelő, a jogi aktus alkalmazhatóságáról szóló szöveg,

| — | „Kelt ... (helység)” és a jogi aktus elfogadásának időpontja, |
| --- | --- |

—

„Kelt ... (helység)” és a jogi aktus elfogadásának időpontja,

| — | „Az Európai Parlament részéről az elnök”, „A Tanács részéről az elnök”, amit a Parlament elnöke és a Tanács a jogi aktus elfogadásának időpontjában hivatalban levő elnökének neve követ. |
| --- | --- |

—

„Az Európai Parlament részéről az elnök”, „A Tanács részéről az elnök”, amit a Parlament elnöke és a Tanács a jogi aktus elfogadásának időpontjában hivatalban levő elnökének neve követ.

7.   A fent említett jogi aktusokat a Parlament és a Tanács főtitkárai az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.

7. FEJEZET

KÖLTSÉGVETÉSI ELJÁRÁSOK

69. cikk

Általános költségvetés

Az Európai Unió általános költségvetésének és pótköltségvetéseinek vizsgálatára szolgáló végrehajtási eljárásokat, az Európai Közösségeket létrehozó szerződések pénzügyi rendelkezéseivel összhangban, a Parlament állásfoglalásával fogadják el és e szabályzathoz (9) mellékletként csatolják.

70. cikk

A Bizottság mentesítése a költségvetés végrehajtásának tekintetében

A Bizottságnak a költségvetés – az Európai Közösségeket létrehozó szerződések pénzügyi rendelkezéseivel és a költségvetési rendelettel összhangban levő – végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítéséről hozott határozattal kapcsolatos eljárásról szóló rendelkezéseket e szabályzathoz (10) mellékletként csatolják. E mellékletet a 202. cikk (2) bekezdése alapján fogadják el.

71. cikk

Egyéb mentesítési eljárások

A Bizottság költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alóli mentesítési eljárást szabályozó rendelkezések megfelelően alkalmazandók a következőkre:

| — | az Európai Parlament elnökének az Európai Parlament költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítésére irányuló eljárás, |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament elnökének az Európai Parlament költségvetésének végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítésére irányuló eljárás,

| — | az Európai Unió egyéb intézményei és szervei – mint például a Tanács (végrehajtási tevékenységére vonatkozóan), a Bíróság, a Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága – költségvetésének végrehajtásáért felelős személyek mentesítési eljárása, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió egyéb intézményei és szervei – mint például a Tanács (végrehajtási tevékenységére vonatkozóan), a Bíróság, a Számvevőszék, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága – költségvetésének végrehajtásáért felelős személyek mentesítési eljárása,

| — | a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap költségvetése végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítésére irányuló eljárás, |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak az Európai Fejlesztési Alap költségvetése végrehajtására vonatkozó felelősség alóli mentesítésére irányuló eljárás,

| — | a közösségi feladatokat ellátó, jogilag független személyek költségvetési irányításáért felelős szervek mentesítési eljárása, mindaddig, amíg e személyek tevékenységeire az Európai Parlament általi mentesítést igénylő jogi rendelkezések vonatkoznak. |
| --- | --- |

—

a közösségi feladatokat ellátó, jogilag független személyek költségvetési irányításáért felelős szervek mentesítési eljárása, mindaddig, amíg e személyek tevékenységeire az Európai Parlament általi mentesítést igénylő jogi rendelkezések vonatkoznak.

72. cikk

A költségvetés végrehajtásának parlamenti ellenőrzése

1.   A Parlament ellenőrzi a folyó évi költségvetés végrehajtását. E feladat végrehajtásával a költségvetésért és a költségvetési ellenőrzésért felelős bizottságokat, illetve a többi érintett bizottságot bízza meg.

2.   A Parlament minden évben, a következő pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezet első olvasatát megelőzően, megvizsgálja a folyó költségvetés végrehajtásával kapcsolatos problémákat, adott esetben az illetékes parlamenti bizottság által előterjesztett állásfoglalási indítvány alapján.

8. FEJEZET

BELSŐ KÖLTSÉGVETÉSI ELJÁRÁSOK

73. cikk

A Parlament költségvetési előirányzata

1.   Az Elnökség a főtitkár jelentése alapján előzetes költségvetési előirányzat-tervezetet készít.

2.   Az Elnök az előzetes költségvetési előirányzat-tervezetet az illetékes bizottsághoz utalja, amely elkészíti a költségvetési előirányzat-tervezetet és jelentést tesz a Parlamentnek.

3.   Az Elnök a költségvetési előirányzat-tervezet módosítására irányuló javaslatok beterjesztésére határidőt tűz ki.

Az illetékes bizottság e módosításokról véleményt nyilvánít.

4.   A Parlament elfogadja a költségvetési előirányzatot.

5.   Az Elnök a költségvetési előirányzatot továbbítja a Bizottsághoz és a Tanácshoz.

6.   Az előbbi rendelkezéseket a pótköltségvetési előirányzatra is alkalmazni kell.

7.   A Parlament költségvetési előirányzatainak elkészítését szabályozó végrehajtási rendelkezéseket a leadott szavazatok többségével fogadják el és ezen Eljárási Szabályzathoz mellékelik. (11)

74. cikk

Hatáskör fizetési kötelezettségvállalás engedélyezésére és a kifizetések elrendelésére

1.   Az Elnökség által a megfelelő bizottsággal történő konzultációt követően kibocsátott belső pénzügyi szabályzat hatálya alá tartozó kiadásokat az Elnök engedélyezi, és elrendeli kifizetésüket, vagy intézkedik engedélyezésükről és kifizetésükről.

2.   Az Elnök az éves elszámolás-tervezetet az illetékes bizottsághoz utalja.

3.   Az illetékes bizottság jelentése alapján a Parlament jóváhagyja az elszámolást, és határoz a mentesítésről.

9. FEJEZET

HOZZÁJÁRULÁSI ELJÁRÁS

75. cikk

A hozzájárulási eljárás

1.   Amennyiben a javasolt jogi aktushoz a Parlament hozzájárulását kérik, a Parlament az illetékes bizottságnak a dokumentum jóváhagyására vagy elutasítására vonatkozó ajánlása alapján hoz határozatot.

A Parlament egyetlen szavazás keretében határoz az EK és az EU-Szerződés alapján a jóváhagyását igénylő jogi aktusról; módosítást nem lehet benyújtani. A hozzájárulás elfogadásához szükséges többség az EK-Szerződés vagy az EU-Szerződés azon cikkében megjelölt többség, amely a javasolt jogi aktus jogalapját képezi.

2.   A csatlakozási szerződésekre, a nemzetközi megállapodásokra és a közös elvek egy tagállam által történő súlyos és tartós megsértésének megállapítására a 82., 83., illetve a 95. cikk alkalmazandó értelemszerűen. Az EK-Szerződés 251. cikkében megállapított eljárás alá tartozó megerősített együttműködésre a 76. cikk alkalmazandó.

3.   Amennyiben a Parlament hozzájárulása szükséges egy jogalkotási javaslathoz, az illetékes bizottság az eljárás kedvező eredményének elősegítése érdekében határozhat úgy, hogy a Bizottság javaslatához időközi jelentést terjeszt a Parlament elé a javaslat módosítására vagy végrehajtására vonatkozó ajánlásokat tartalmazó állásfoglalási indítvánnyal együtt.

Amennyiben a Parlament legalább egy ajánlást jóváhagy, az Elnök a Tanáccsal történő tanácskozás folytatását kéri.

Az illetékes bizottság a Parlament hozzájárulására vonatkozó végleges ajánlását a Tanáccsal való tárgyalás eredményének fényében teszi.

10. FEJEZET

MEGERŐSÍTETT EGYÜTTMŰKÖDÉS

76. cikk

Parlamenti eljárások

1.   A tagállamok közötti megerősített együttműködés és az EU-Szerződés 40a. cikkének (2) bekezdése szerint a Parlamenttel történő konzultáció bevezetésére irányuló tagállami kérelmeket vagy bizottsági javaslatokat az Elnök az illetékes bizottsághoz utalja megfontolásra. Az Eljárási Szabályzat 35., 36., 37., 40., 49–56. és a 75. cikke megfelelően alkalmazandó.

2.   Az illetékes bizottság vizsgálja az EK-Szerződés 11. cikkének és az EU-Szerződés 27a, 27b, 40., 43., 44. és 44a. cikkének betartását.

3.   A megerősített együttműködés keretében javasolt további jogi aktusokat az együttműködés létrejöttét követően a Parlament ugyanolyan eljárások szerint kezeli, mint amelyekre a megerősített együttműködés nem alkalmazandó.

11. FEJEZET

EGYÉB ELJÁRÁSOK

77. cikk

Az EK-Szerződés 122. cikke szerinti véleménynyilvánítási eljárás

1.   Amennyiben az EK-Szerződés 122. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Tanács ajánlásairól a Parlamenttel konzultálnak, a Parlament az ajánlásoknak a Tanács által a plenáris ülésen történő ismertetését követően, az illetékes bizottság szóban vagy írásban beterjesztett, az említett ajánlások elfogadására vagy elutasítására irányuló javaslata alapján tanácskozást tart.

2.   A Parlament egyetlen közös szavazással dönt valamennyi ajánlásról, amelyekhez nem lehet módosítást benyújtani.

78. cikk

A szociális partnerek közötti párbeszéddel kapcsolatos eljárások

1.   A Bizottság által az EK-Szerződés 138. cikke alapján elkészített dokumentumokat vagy az EK-Szerződés 139. cikkének (1) bekezdése szerint a szociális partnerek között létrejött megállapodásokat, vagy a Bizottság által az EK-Szerződés 139. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott javaslatokat az Elnök az illetékes bizottsághoz utalja vizsgálatra.

2.   Amennyiben a szociális partnerek tájékoztatják a Bizottságot az EK-Szerződés 139. cikkében szabályozott eljárás kezdeményezésére irányuló szándékukról, az illetékes bizottság jelentést készíthet a szóban forgó ügy lényegéről.

3.   Amennyiben a szociális partnerek között megállapodás jött létre, és közösen kérelmezik, hogy a megállapodást az EK-Szerződés 139. cikk (2) bekezdésével összhangban a Tanácsnak a Bizottság javaslatára meghozott határozatával hajtsák végre, az illetékes bizottság a kérelem elfogadását vagy elutasítását ajánló állásfoglalási indítványt terjeszt elő.

79. cikk

Az önkéntes megállapodásokat érintő vizsgálatokkal kapcsolatos eljárások

1.   Amennyiben a Bizottság az önkéntes megállapodások jogalkotási alternatívaként történő alkalmazásának szándékáról tájékoztatja a Parlamentet, az illetékes bizottság a 45. cikk értelmében jelentést készíthet a szóban forgó ügy lényegéről.

2.   Amennyiben a Bizottság önkéntes megállapodás szándékát jelenti be, az illetékes bizottság állásfoglalási indítványt terjeszthet elő, melyben ajánlja a kérelem elfogadását vagy elutasítását, és megállapítja ezek feltételeit.

80. cikk

Egységes szerkezetbe foglalás

1.   Amennyiben a Bizottság a közösségi jogszabályok hivatalos egységes szerkezetbe foglalására irányuló javaslatot nyújt be a Parlamentnek, a javaslatot a jogi ügyekben illetékes bizottsághoz utalják. Amennyiben megbizonyosodtak arról, hogy a javaslat nem vonja maga után a létező közösségi jogszabályok semmilyen lényeges változtatását, a 43. cikkben megállapított eljárást alkalmazzák.

2.   Az illetékes bizottság elnöke vagy e bizottság által kijelölt előadó részt vehet a hivatalos egységes szerkezetbe foglalásra szánt javaslat vizsgálatában és felülvizsgálatában. Adott esetben az illetékes bizottság előzetesen véleményt nyilváníthat.

3.   A 43. cikk (3) bekezdésének rendelkezésétől eltérően az egyszerűsített eljárás a hivatalos egységes szerkezetbe foglalásra irányuló javaslat esetén nem alkalmazható, amennyiben ezt az eljárást a jogi ügyekben illetékes bizottság vagy tagjainak többsége ellenzi.

81. cikk

Végrehajtási rendelkezések

1.   Amennyiben a Bizottság végrehajtási intézkedés-tervezetet továbbít a Parlamenthez, az Elnök a kérdéses dokumentumot ahhoz a bizottsághoz utalja, amely azzal a jogi aktussal kapcsolatban illetékes, amely a végrehajtási rendelkezések alapját képezi.

2.   Az illetékes bizottság javaslatára a Parlament a végrehajtási intézkedés-tervezet kézhezvételétől számított egy hónapon – pénzügyi szolgáltatással kapcsolatos intézkedés esetén három hónapon – belül állásfoglalást fogadhat el, amelyben a végrehajtási intézkedés-tervezetet kifogásolja, különösen, ha az túllépi az alapjogszabály által biztosított végrehajtási hatáskört. Amennyiben a határidő lejárta előtt nem tartanak ülést, vagy sürgős intézkedést igénylő esetben a válaszadás joga az illetékes bizottságot illeti meg. Mindez levél formájában történik, amelyet a bizottság elnöke a Bizottság illetékes tagjának megküld, és amelyre minden képviselő figyelmét felhívják. Amennyiben a Parlament az intézkedést elutasítja, az Elnök felkéri a Bizottságot, hogy vonja vissza vagy módosítsa az intézkedést, vagy a megfelelő jogalkotási eljárás szerint nyújtson be javaslatot.

12. FEJEZET

SZERZŐDÉSEK ÉS NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

82. cikk

Csatlakozási szerződések

1.   Bármely európai államnak az Európai Unióba történő felvételre irányuló kérelmét az illetékes bizottsághoz utalják megfontolásra.

2.   A Parlament az illetékes bizottság, egy képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő javaslata alapján hatá rozhat úgy, hogy a felvételt kérő állammal folytatandó tárgyalások megkezdése előtt felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy vitában vegyenek részt.

3.   A tárgyalások folyamán a Bizottság és a Tanács rendszeresen és teljes körűen – adott esetben bizalmas formában – tájékoztatja az illetékes bizottságot a tárgyalások folyamatáról.

4.   A Parlament az illetékes bizottság jelentése alapján a tárgyalások bármely szakaszában ajánlásokat fogadhat el, és kérheti ezek figyelembe vételét az Európai Unióba történő felvételt kérő állam csatlakozási szerződésének megkötése előtt. Az ilyen ajánlások elfogadása a végső hozzájáruláshoz szükséges többséggel azonos többséget igényel.

5.   A tárgyalások befejezését követően, de még a megállapodás aláírását megelőzően, a megállapodás-tervezetet be kell nyújtani a Parlamenthez hozzájárulás céljából.

6.   A Parlament egy európai államnak az Európai Unióba történő felvételére irányuló kérelméhez az illetékes bizottság jelentése alapján a képviselők többségének szavazatával adja hozzájárulását.

83. cikk

Nemzetközi megállapodások

1.   Amennyiben nemzetközi megállapodások - beleértve meghatározott területeket, mint például a pénzügyeket vagy a kereskedelmet érintő megállapodásokat - megkötésére, megújítására vagy módosítására irányuló tárgyalásokat szándékoznak kezdeni, az illetékes bizottság biztosítja, hogy a Bizottság a tárgyalási felhatalmazásra vonatkozó ajánlásairól teljes körűen – adott esetben bizalmas formában – tájékoztassa a Parlamentet.

2.   A Parlament az illetékes bizottság, egy képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő javaslatára felkérheti a Tanácsot, hogy ne engedélyezze a tárgyalások megkezdését, amíg a Parlament – az illetékes bizottság jelentése alapján – nem ismertette a javasolt tárgyalási meghatalmazással kapcsolatos álláspontját.

3.   Az illetékes bizottság a tárgyalások megkezdésének tervezett időpontjában tájékozódik a Bizottságnál az (1) bekezdésben említett nemzetközi megállapodások megkötéséhez választott jogalapról. Az illetékes bizottság a jogalapot a 35. cikknek megfelelően megvizsgálja. Amennyiben a Bizottság a jogalap kijelölését elmulasztja, vagy amennyiben a jogalap megfelelőségére vonatkozóan kétség merül fel, a 35. cikk alkalmazandó.

4.   A tárgyalások folyamán a Bizottság és a Tanács rendszeresen és teljes körűen – adott esetben bizalmas formában – tájékoztatja az illetékes bizottságot a tárgyalások folyamatáról.

5.   A Parlament az illetékes bizottság jelentése alapján és a 114. cikknek megfelelően előterjesztett, a tárgyhoz tartozó bármely indítvány megvizsgálását követően a tárgyalások bármely szakaszában ajánlásokat fogadhat el, és kérheti, hogy ezeket a tárgyalási szakaszban lévő nemzetközi megállapodás megkötése előtt figyelembe vegyék.

6.   A megállapodás-tervezetet a tárgyalások befejezését követően, de a megállapodás aláírását megelőzően be kell nyújtani a Parlamenthez véleménynyilvánítás vagy hozzájárulás végett. A hozzájárulási eljárásra a 75. cikket kell alkalmazni.

7.   A Parlament az Európai Közösség által kötött nemzetközi megállapodás vagy pénzügyi jegyzőkönyv megkötéséről, megújításáról vagy módosításáról egyetlen szavazás során, a leadott szavazatok többsége alapján nyilvánít véleményt vagy adja hozzájárulását; a megállapodás vagy a jegyzőkönyv szövegéhez módosítás nem fogadható el.

8.   Amennyiben a Parlament által elfogadott vélemény kedvezőtlen, az Elnök felkéri a Tanácsot, hogy ne kösse meg a szóban forgó megállapodást.

9.   Amennyiben a Parlament nem járul hozzá egy nemzetközi megállapodáshoz, az Elnök értesíti a Tanácsot, hogy a szóban forgó megállapodás nem köthető meg.

84. cikk

Az EK-Szerződés 300. cikkén alapuló eljárások nemzetközi megállapodások ideiglenes alkalmazására vagy felfüggesztésére, illetve nemzetközi megállapodással létrehozott szervben a Közösség álláspontjának kialakítására

Amennyiben a Bizottságnak és/vagy a Tanácsnak az EK-Szerződés 300. cikknek (2) bekezdése alapján haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatnia kell a Parlamentet, a Parlament előtt nyilatkozatot tesznek, amelyet vita követ. A Parlament a 83., illetve 90. cikknek megfelelően ajánlásokat fogalmazhat meg.

13. FEJEZET

AZ UNIÓ KÜLSŐ KÉPVISELETE ÉS A KÖZÖS KÜL- ÉS BIZTONSÁGPOLITIKA

85. cikk

A közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének kinevezése

1.   A közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének kinevezését megelőzően az Elnök felkéri a Tanács soros elnökét, hogy az EU-Szerződés 21. cikke alapján tegyen nyilatkozatot a Parlament előtt. Az Elnök ugyanekkor a Bizottság elnökét is nyilatkozattételre hívja fel.

2.   A közös kül- és biztonságpolitika új főképviselőjének az EK-Szerződés 207. cikkének (2) bekezdése szerinti kinevezését követően, de hivatalba lépését megelőzően az Elnök felkéri a főképviselőt, hogy tegyen nyilatkozatot az illetékes bizottságnak és válaszoljon kérdéseire.

3.   Az (1) és a (2) bekezdésben említett nyilatkozatokat és válaszokat követően a Parlament az illetékes bizottság kezdeményezésére vagy a 114. cikkel összhangban ajánlást tehet.

86. cikk

A közös kül- és biztonságpolitika különleges képviselőinek kinevezése

1.   Amennyiben a Tanács az EU-Szerződés 18. cikkének (5) bekezdése alapján különleges képviselőt szándékozik kinevezni, az Elnök az illetékes bizottság kérelmére nyilatkozattételre és a különleges képviselő megbízatásával, céljaival, valamint szerepével és feladataival kapcsolatos egyéb kérdések megválaszolására hívja fel a Tanácsot.

2.   A különleges képviselő kinevezését követően, de hivatalba lépését megelőzően a jelöltet az illetékes bizottság előtt, nyilatkozattétel és kérdések megválaszolása céljából történő megjelenésre hívhatják fel.

3.   A meghallgatást követő három hónapon belül a bizottság a 114. cikk alapján közvetlenül a nyilatkozattal és az adott válaszokkal kapcsolatos ajánlást javasolhat.

4.   A különleges képviselőt felhívják, hogy megbízatásának gyakorlati végrehajtásáról teljes körűen és rendszeresen tájékoztassa a Parlamentet.

87. cikk

A közös kül- és biztonságpolitika főképviselőjének és más különleges képviselőknek a nyilatkozatai

1.   A főképviselőt évente legalább négyszer felhívják a Parlamentben történő nyilatkozattételre. A 103. cikk alkalmazandó.

2.   A főképviselőt évente legalább négy alkalommal felhívják, hogy vegyen részt az illetékes bizottság ülésein nyilatkozattétel és kérdések megválaszolása céljából. A főképviselőt - amennyiben a bizottság szükségesnek tartja, vagy a főképviselő saját kezdeményezésére - más alkalmakra is meghívhatják.

3.   Amennyiben egy különleges képviselőt a Tanács nevez ki bizonyos politikai kérdésekkel kapcsolatos megbízással, a képviselőt – saját vagy a Parlament kezdeményezésére – felhívhatják az illetékes bizottság előtt történő nyilatkozattételre.

88. cikk

Nemzetközi képviselet

1.   A Bizottság külképviseleti vezetőjének kinevezése esetén a jelöltet felhívhatják, hogy jelenjen meg a Parlament megfelelő szerve előtt, hogy nyilatkozatot tegyen és kérdésekre válaszoljon.

2.   Az (1) bekezdésben említett meghallgatást követő három hónapon belül, az illetékes bizottság közvetlenül a nyilatkozattal és a válaszokkal kapcsolatos állásfoglalást fogadhat el, illetve ajánlást tehet.

89. cikk

Konzultáció a Parlamenttel, és a Parlament tájékoztatása a közös kül- és biztonságpolitika keretében

1.   Amennyiben a Parlamenttel az EU-Szerződés 21. cikke alapján konzultálnak, az ügyet az illetékes bizottsághoz utalják, amely az Eljárási Szabályzat 90. cikke értelmében ajánlásokat tehet.

2.   Az érintett bizottságok törekednek arra, hogy a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője, a Tanács és a Bizottság rendszeresen és időszerűen tájékoztassa őket az Unió közös kül- és biztonságpolitikájának alakulásáról és végrehajtásáról, minden alkalommal, amikor a közös kül- és biztonságpolitika keretében kiadásokkal járó határozatot fogadnak el, és a közös kül- és biztonságpolitikai intézkedések végrehajtásával kapcsolatos minden más pénzügyi megfontolásról. Kivételesen a Bizottság, a Tanács vagy a főképviselő kérésére, a bizottság az eljárás zárt ülésen történő lefolytatását rendelheti el.

3.   A Tanács által megállapított, a közös kül- és biztonságpolitika fő szempontjairól és az alapvető lehetőségeiről – beleértve az Unió költségvetését érintő pénzügyi vonatkozásokat – készült konzultációs dokumentumról éves vitát tartanak. A 103. cikkben meghatározott eljárások alkalmazandók.

(Lásd a 114. cikk értelmezését is.)

4.   A Tanácsot és/vagy a főképviselőt és a Bizottságot a kül-, biztonság-, illetve védelmi politikát érintő valamennyi plenáris vitára meghívják.

90. cikk

Ajánlások a közös kül- és biztonságpolitika keretében

1.   A közös kül- és biztonságpolitika tekintetében illetékes bizottság a hatáskörébe tartozó ügyekben az Elnökök Értekezlete engedélyének megszerzését követően, illetve a 114. cikk szerinti javaslat alapján a Tanácsnak ajánlásokat fogalmazhat meg.

2.   Sürgős esetekben az (1) bekezdésben említett engedélyt az Elnök is megadhatja, és hasonlóképpen az Elnök engedélyezheti az illetékes bizottság rendkívüli ülését is.

3.   Az ilyen, írott szöveg formájában szavazásra bocsátandó ajánlások elfogadásának eljárása során a 138. cikk nem alkalmazandó, és szóbeli módosítások elfogadhatók.

A 138. cikk alkalmazásának mellőzése csak a bizottságokban és csak sürgős esetben lehetséges. Sürgősnek nem nyilvánított bizottsági üléseken, illetve a plenáris ülésen nem lehet eltérni a 138. cikk rendelkezéseitől.

A szóbeli módosítások elfogadhatóságára vonatkozó rendelkezés azt jelenti, hogy a képviselők nem kifogásolhatják a szóbeli módosítások bizottságban történő szavazásra bocsátását.

4.   Az ily módon megfogalmazott ajánlásokat a következő ülés napirendjére tűzik. Sürgős esetekben az Elnök határozata alapján az ajánlásokat a folyó ülés napirendjére is tűzhetik. Az ajánlásokat elfogadottnak kell tekinteni, ha az ülés kezdetét megelőzően legalább harminchét képviselő írásban kifogást nem nyújt be, amely esetben a bizottság ajánlásairól történő vitát és szavazást felveszik ugyanazon ülés napirendjére. Képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő terjeszthet elő módosítást.

91. cikk

Az emberi jogok megsértése

Az üléseken az illetékes bizottságok emberi jogok megsértésére vonatkozó esetekben külön engedély nélkül egy-egy állásfoglalási indítványt terjeszthetnek elő ugyanazon eljárás alapján, mint amelyet a 90. cikk (4) bekezdése megállapít.

14. FEJEZET

BÜNTETŐÜGYEKBEN FOLYTATOTT RENDŐRSÉGI ÉS IGAZSÁGÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS

92. cikk

A Parlament tájékoztatása a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén

1.   Az illetékes bizottság biztosítja, hogy a Parlamentet teljes körűen és rendszeresen tájékoztassák a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés körébe tartozó tevékenységekről, és a Parlament véleményét kellőképpen figyelembe vegyék, amikor a Tanács az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján az Unió egy adott ügyben történő fellépését meghatározó közös álláspontot fogad el.

2.   A Bizottság vagy a Tanács kérésére kivételes esetben a bizottság az eljárás zárt ülésen történő lefolytatásáról határozhat.

3.   Az EU-Szerződés 39. cikkének (3) bekezdésében említett vitát e szabályzat 103. cikkének (2), (3) és (4) bekezdésében megállapított rendelkezéseknek megfelelően folytatják le.

93. cikk

Konzultáció a Parlamenttel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén

A Parlamenttel az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének b), c) és d) pontja szerinti konzultáció e szabályzat 34–37., 40., 41. és 51. cikke alapján történik.

Adott esetben a javaslat megvitatását legkésőbb az EU-Szerződés 39. cikke (1) bekezdésének megfelelően megállapított határidő lejártát megelőzően tartandó utolsó ülés napirendjére tűzik.

Amennyiben a Tanácsnak az Europol igazgatóját és tanácsát kinevező határozattervezetéről kérik ki a Parlament véleményét, e szabályzat 101. cikke értelemszerűen alkalmazandó.

94. cikk

Ajánlások a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés terén

1.   A büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos ügyekben illetékes bizottság az EU-Szerződés VI. címe által szabályozott területeken az Elnökök Értekezlete engedélyének megszerzését követően, illetve az Eljárási Szabályzat 114. cikke szerinti javaslat alapján a Tanács részére ajánlásokat fogalmazhat meg.

2.   Sürgős esetekben az (1) bekezdésben említett engedélyt az Elnök is megadhatja, és hasonlóképpen az Elnök engedélyezheti az illetékes bizottság rendkívüli ülését is.

3.   Az így kidolgozott ajánlásokat a következő ülés napirendjére tűzik. A 90. cikk (4) bekezdése megfelelően alkalmazandó.

(Lásd a 114. cikk értelmezését.)

15. FEJEZET

ALAPELVEK TAGÁLLAM ÁLTALI MEGSÉRTÉSE

95. cikk

A jogsértés megállapítása

1.   A Parlament a 45. cikknek megfelelően, az illetékes bizottság különjelentése alapján:

| a) | szavazhat a Tanácsot az EU-Szerződés 7. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedésre felhívó indokolással ellátott javaslatról; |
| --- | --- |

a)

szavazhat a Tanácsot az EU-Szerződés 7. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedésre felhívó indokolással ellátott javaslatról;

| b) | szavazhat a Bizottságot vagy a tagállamot az EU-Szerződés 7. cikkének (2) bekezdése szerinti javaslat benyújtására felhívó javaslatról; |
| --- | --- |

b)

szavazhat a Bizottságot vagy a tagállamot az EU-Szerződés 7. cikkének (2) bekezdése szerinti javaslat benyújtására felhívó javaslatról;

| c) | szavazhat a Tanácsot az EU-Szerződés 7. cikkének (3) bekezdése szerinti, vagy – azt követően – az EU-Szerződés 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedésre felhívó javaslatról. |
| --- | --- |

c)

szavazhat a Tanácsot az EU-Szerződés 7. cikkének (3) bekezdése szerinti, vagy – azt követően – az EU-Szerződés 7. cikkének (4) bekezdése szerinti intézkedésre felhívó javaslatról.

2.   A Tanács – az EU-Szerződés 7. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján benyújtott – javaslatának jóváhagyására irányuló bármely kérelmet a tagállam által benyújtott észrevételekkel együtt a Parlamentben be kell jelenteni. A sürgős és indokolt eseteket kivéve a Parlament az illetékes bizottság javaslata alapján hozza meg határozatát.

3.   Az (1) és a (2) bekezdésnek megfelelő határozatokhoz a Parlament képviselőinek többsége által leadott szavazatok kétharmada szükséges.

4.   Az illetékes bizottság kísérő állásfoglalási indítványt nyújthat be, amikor a Parlamenttől a (2) bekezdésnek megfelelően jóváhagyást kér. Ez az állásfoglalási indítvány a Parlament véleményét tükrözi a tagállam által történő súlyos jogsértésről, a megfelelő szankciókról és e szankciók megváltoztatásáról, illetve visszavonásáról.

5.   Az illetékes bizottság biztosítja, hogy a Parlament teljes körű tájékoztatást kapjon, és szükség esetén, a (3) bekezdés alapján adott hozzájárulásához kapcsolódó nyomon követési intézkedésről kikérjék véleményét. A Tanácsot felkérik, hogy nyújtson a fejleményekről megfelelő tájékoztatást. Az illetékes bizottságnak az Elnökök Értekezlete engedélyével készített javaslata alapján a Parlament a Tanácsnak szóló ajánlásokat fogadhat el.

III. CÍM

A MŰKÖDÉS ÁTLÁTHATÓSÁGA

96. cikk

A Parlament tevékenységének átláthatósága

1.   A Parlament az EU-Szerződés 1. cikkének, 3. cikke (2) bekezdésének, 28. cikke (1) bekezdésének és 41. cikke (1) bekezdésének, az EK-Szerződés 255. cikkének, és az Európai Unió alapjogi chartája 42. cikkének rendelkezéseivel összhangban biztosítja tevékenysége lehető legnagyobb fokú átláthatóságát.

2.   A Parlament vitái nyilvánosak.

3.   A bizottságok ülései általában nyilvánosak. Bármely bizottság azonban, legkésőbb a szóban forgó ülés napirendjének elfogadásakor, határozhat egy ülés napirendjének nyilvános és nem nyilvános napirendi pontokra történő felosztásáról. Amennyiben zárt ülést tartanak, a bizottság az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke (1)–(4) bekezdésének rendelkezéseit is figyelembe véve az ülés egyes dokumentumait és jegyzőkönyveit a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teheti.

4.   Az illetékes bizottság a 7. cikk alapján a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet mindig zárt ülésen vizsgálja.

97. cikk

A nyilvánosság hozzáférése a dokumentumokhoz

1.   Az Európai Unió polgárának vagy a tagállamok területén lakóhellyel, illetve székhellyel rendelkező természetes, illetve jogi személynek az EK-Szerződés 255. cikkével összhangban, az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított elvekre, feltételekre és korlátozásokra is figyelemmel, és az ezen Eljárási Szabályzatban lévő külön rendelkezéseknek megfelelően hozzáférési joga van a Parlament dokumentumaihoz.

A Parlament dokumentumaihoz való hozzáférést lehetőség szerint más természetes, illetve jogi személyeknek ugyanilyen módon biztosítják.

Az 1049/2001/EK rendeletet tájékoztatás céljából az Eljárási Szabályzattal együtt teszik közzé.

2.   A dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében a „Parlament dokumentumai” kifejezés alatt értendő minden, az 1049/2001/EK rendelet 3. cikke a) pontjának megfelelő tartalom, amelyet az ezen Eljárási Szabályzat I. címének 2. fejezete szerinti parlamenti tisztségviselő, parlamenti irányító szerv, bizottság vagy parlamentközi küldöttség, illetve a Parlament titkársága dolgozott ki vagy kapott kézhez.

A képviselők által egyénileg vagy képviselőcsoportok által készített dokumentumok a dokumentumokhoz való hozzáférés tekintetében a Parlament dokumentumai, amennyiben azokat az Eljárási Szabályzat alapján terjesztették elő.

Az Elnökség szabályokat állapít meg azzal a céllal, hogy biztosítsa a Parlament valamennyi dokumentumának archiválását.

3.   A Parlament dokumentumairól nyilvántartást készít. Ezen Eljárási Szabályzat mellékletében szereplő jogalkotási és egyéb dokumentumok (12) az 1049/2001/EK rendelettel összhangban közvetlenül elérhetők a nyilvántartáson keresztül. A Parlament más dokumentumaira történő hivatkozásokat lehetőség szerint bevezetik a nyilvántartásba.

A közvetlenül elérhető dokumentumok kategóriáját a Parlament által elfogadott jegyzékben sorolják fel, amelyet ezen Eljárási Szabályzathoz (13) mellékelnek. E jegyzék nem korlátozza a felsorolt kategóriák alá nem tartozó dokumentumokhoz való hozzáférés jogát.

A nyilvántartáson keresztül közvetlenül nem hozzáférhető parlamenti dokumentumokat írásbeli kérelemre hozzáférhetővé teszik.

Az Elnökség az 1049/2001/EK rendelet szerint a hozzáférés feltételeit megállapító szabályokat fogadhat el, amelyeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában hirdetnek ki.

4.   Az Elnökség kijelöli az első kérelmekért felelős hatóságot (1049/2001/EK rendelet 7. cikke), és határozatot fogad el a megerősítő kérelmekre (1049/2001/EK rendelet 8. cikke), valamint a minősített dokumentumokat érintő kérelmekre (1049/2001/EK rendelet 9. cikke).

5.   Az Elnökök Értekezlete az 1049/2001/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdés szerint létrehozott intézményközi küldöttségbe a Parlament képviselőit nevezi ki.

6.   A dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó kérelmekkel kapcsolatos eljárást az egyik alelnök felügyeli.

7.   A Parlament illetékes bizottsága az Elnökségtől és más forrásokból kapott tájékoztatás alapján elkészíti az 1049/2001/EK rendelet 17. cikkében említett éves jelentést, amelyet a plenáris ülésen nyújt be.

Az illetékes bizottság a más intézmények és ügynökségek által a rendelet 17. cikke értelmében elfogadott jelentéseket is megvizsgálja és kiértékeli.

IV. CÍM

KAPCSOLATOK MÁS INTÉZMÉNYEKKEL ÉS SZERVEKKEL

1. FEJEZET

KINEVEZÉSEK

98. cikk

Az Európai Bizottság elnökének megválasztása

1.   Amennyiben a Tanács a Bizottság elnökének jelöléséről megállapodott, az Elnök felkéri a jelöltet, hogy tegyen nyilatkozatot, és ismertesse politikai célkitűzéseit a Parlament előtt. A nyilatkozatot vita követi.

A Tanácsot meghívják, hogy vegyen részt a vitában.

2.   A Parlament a leadott szavazatok többségével jóváhagyja vagy elutasítja a jelölést. A szavazás titkos.

3.   Ha a jelöltet megválasztják, az Elnök tájékoztatja erről a Tanácsot, és felkéri a Tanácsot, illetve a Bizottság megválasztott elnökét, hogy közös megegyezéssel tegyenek javaslatot az egyes biztosi tisztségekre vonatkozóan.

4.   Amennyiben a Parlament a jelölést nem hagyja jóvá, az Elnök felkéri a Tanácsot, hogy állítson új jelöltet.

99. cikk

A Bizottság megválasztása

1.   Az Elnök a Bizottság megválasztott elnökével folytatott konzultációt követően felkéri a Bizottság megválasztott elnöke és a Tanács által a különböző biztosi helyekre javasolt jelölteket, hogy a várható feladatkörük alapján illetékes bizottságok előtt jelenjenek meg. E meghallgatások nyilvánosak.

2.   A bizottság felkéri a jelöltet, hogy tegyen nyilatkozatot és válaszoljon a hozzá intézett kérdésekre.

3.   A Bizottság megválasztott elnöke a biztosok testületét és programját a Parlament ülésén mutatja be, melyre a Tanács minden tagját meghívják. A nyilatkozatot vita követi.

4.   A vita lezárása érdekében bármely képviselőcsoport, vagy legalább harminchét képviselő állásfoglalási indítványt terjeszthet be. A 103. cikk (3), (4) és (5) bekezdése alkalmazandó.

Az állásfoglalási indítványról történő szavazást követően a Parlament a leadott szavazatok többségével megválasztja vagy elutasítja a Bizottságot.

A szavazás név szerint történik.

A Parlament a szavazást a következő ülésnapra halaszthatja.

5.   Az Elnök tájékoztatja a Tanácsot a Bizottság megválasztásáról vagy elutasításáról.

6.   Amennyiben a Bizottság hivatali ideje alatt a feladatkörökben változás történik, az érintett biztosokat felhívják, hogy jelenjenek meg a feladatkörök szerint illetékes bizottságok előtt.

100. cikk

Bizalmatlansági indítvány a Bizottsággal szemben

1.   A Parlament képviselőinek egytizede bizalmatlansági indítványt nyújthat be az Elnökhöz a Bizottsággal szemben.

2.   Az indítványon fel kell tüntetni a „bizalmatlansági indítvány” megjelölést, és indokolással kell ellátni. Az indítványt továbbítják a Bizottságnak.

3.   Az Elnök a kézhezvételt követően haladéktalanul bejelenti a képviselőknek a bizalmatlansági indítvány előterjesztését.

4.   A bizalmatlansági indítványról szóló vita legkorábban huszonnégy órával azt követően tartható meg, hogy a képviselőket az indítvány benyújtásáról tájékoztatták.

5.   Az indítványról a szavazás név szerint történik, és legkorábban a vita kezdetétől számított negyvennyolc óra elteltével tartható meg.

6.   A vitára és a szavazásra legkésőbb a benyújtást követő ülésen kerül sor.

7.   A bizalmatlansági indítvány elfogadásához a leadott szavazatok kétharmados többsége szükséges, amennyiben az a parlamenti képviselők többségét képviseli. A szavazás eredményéről értesítik a Tanács elnökét és a Bizottság elnökét.

101. cikk

A Számvevőszék tagjainak kinevezése

1.   A Számvevőszék tagságára jelölt személyeket felhívják, hogy tegyenek nyilatkozatot az illetékes bizottság előtt, és válaszoljanak a tagok kérdéseire. A bizottság minden egyes jelölésről külön, titkos szavazással dönt.

2.   Az illetékes bizottság minden egyes jelölésről önálló határozati javaslatot tartalmazó jelentés formájában ajánlást tesz a Parlamentnek, hogy a jelölést jóváhagyja-e.

3.   A szavazást a plenáris ülésen a jelölés kézhezvételét követő két hónapon belül tartják meg, kivéve, ha a Parlament az illetékes bizottság, egy képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő kérelmére másként határoz. A Parlament minden egyes jelölésről titkosan szavaz, és határozatát a leadott szavazatok többségével hozza.

4.   Amennyiben a Parlament által elfogadott vélemény elutasító egy jelölttel kapcsolatban, az Elnök felkéri a Tanácsot, hogy a jelölést vonja vissza és új jelölést nyújtson be a Parlamenthez.

102. cikk

A Európai Központi Bank igazgatósági tagjainak kinevezése

1.   Az Európai Központi Bank elnöki tisztségére jelölt személyt felhívják, hogy tegyen nyilatkozatot az illetékes bizottság előtt és válaszoljon a tagok kérdéseire.

2.   Az illetékes bizottság javaslatot tesz a Parlamentnek, hogy a jelölést jóváhagyja-e.

3.   A szavazást a jelölés kézhezvételét követő két hónapon belül tartják meg, amennyiben a Parlament, – az illetékes bizottság, egy képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő kérelmére – másként nem határoz.

4.   Amennyiben a Parlament által elfogadott vélemény elutasító, az elnök felkéri a Tanácsot, hogy a jelölést vonja vissza és új jelölést nyújtson be a Parlamenthez.

5.   Ezen eljárás alkalmazandó az Európai Központi Bank alelnöki tisztségére, és az igazgatóság többi tagjára vonatkozó jelölés esetén is.

2. FEJEZET

NYILATKOZATOK

103. cikk

A Bizottság, a Tanács és az Európai Tanács nyilatkozatai

1.   A Bizottság, a Tanács és az Európai Tanács tagjai bármikor engedélyt kérhetnek az Elnöktől nyilatkozattételre. A nyilatkozat megtételének időpontját, illetve azt, hogy ezt követően teljes vitára vagy a képviselők által harminc percben feltett rövid és lényegretörő kérdésekre kerül-e sor, az Elnök határozza meg.

2.   Amennyiben a Parlament a nyilatkozatot és az azt követő vitát napirendjére tűzi, meghatározza, hogy a vitát állásfoglalással zárja-e le. A Parlament nem készít állásfoglalást, amennyiben azonos tárgyú jelentés szerepel ugyanennek vagy a következő ülésnek a napirendjén, kivéve, ha az Elnök rendkívüli okok miatt más javaslatot tesz. Amennyiben a Parlament úgy határoz, hogy a vitát állásfoglalással zárja le, bármely bizottság, képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő állásfoglalási indítványt terjeszthet be.

3.   Az állásfoglalási indítványokat ugyanazon a napon bocsátják szavazásra. Bármely kivételről az Elnök határoz. A szavazáshoz indokolás fűzhető.

4.   Egy közös állásfoglalási indítvány az aláírók által korábban benyújtott állásfoglalási indítványok helyébe lép, de ez nem vonatkozik a más bizottságok, képviselőcsoportok vagy képviselők által benyújtott állásfoglalási indítványokra.

5.   Állásfoglalás elfogadását követően nem lehet új javaslatot szavazásra bocsátani, kivéve, ha az Elnök kivételesen másképp határoz.

104. cikk

A Bizottság határozatainak indokolása

A Elnökök Értekezletével folytatott tanácskozást követően az Elnök felhívhatja a Bizottság elnökét, az Európai Parlamenttel való kapcsolattartásért felelős biztost vagy megállapodás szerint egy másik biztost, hogy a Bizottság minden egyes ülését követően a Parlamentnek nyilatkozatot tegyen, amelyben a főbb határozatokat megindokolja. A nyilatkozatot legalább harminc perces vita követi, amely során a képviselők rövid és lényegretörő kérdéseket tehetnek fel.

105. cikk

A Számvevőszék nyilatkozatai

1.   A mentesítési eljárás keretében, illetve a Parlament költségvetési ellenőrzési tevékenységével összefüggésben a Számvevőszék elnökét felhívhatják, hogy ismertesse a Számvevőszék éves jelentésében, külön jelentéseiben vagy véleményeiben szereplő észrevételeket, illetve, hogy fűzzön magyarázatot a Számvevőszék munkaprogramjához.

2.   A Parlament határozhat úgy, hogy e nyilatkozatokban felmerülő bármely kérdésről a Bizottság és a Tanács részvételével külön vitát folytat, különösen, ha a költségvetési gazdálkodásban szabálytalanságok merültek fel.

106. cikk

Az Európai Központi Bank nyilatkozatai

1.   Az Európai Központi Bank elnöke ismerteti a Parlamenttel a banknak a Központi Bankok Európai Rendszerének tevékenységéről, valamint az előző és a folyó év monetáris politikájáról szóló éves jelentését.

2.   Az ismertetést általános vita követi.

3.   Az Európai Központi Bank elnökét évente legalább négy alkalommal meghívják az illetékes bizottság üléseire, hogy nyilatkozatot tegyen és kérdésekre válaszoljon.

4.   Saját kérelmükre, illetve amennyiben a Parlament úgy kívánja, az Európai Központi Bank igazgatóságának elnökét, alelnökét és az igazgatóság többi tagját további üléseken való részvételre hívják meg.

5.   Az ülésekről a (3) és (4) bekezdés alapján szó szerinti jegyzőkönyv készül a hivatalos nyelveken.

107. cikk

Ajánlás a gazdaságpolitika átfogó iránymutatásaira

1.   A Bizottságnak a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájának átfogó iránymutatásaira vonatkozó ajánlását ismertetik az illetékes bizottsággal, amely jelentést nyújt be a Parlamenthez.

2.   A Tanácsot felhívják, hogy tájékoztassa a Parlamentet ajánlása tartalmáról és az Európai Tanács által képviselt álláspontról.

3. FEJEZET

A TANÁCSHOZ, A BIZOTTSÁGHOZ ÉS AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANKHOZ INTÉZETT KÉRDÉSEK

108. cikk

Szóbeli választ igénylő kérdések vitával

1.   Bármely bizottság, képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő kérdéseket intézhet a Tanácshoz vagy a Bizottsághoz és kérheti, hogy azokat tűzzék a Parlament napirendjére.

Az ilyen kérdéseket írásban nyújtják be az Elnökhöz, aki a kérdéseket haladéktalanul az Elnökök Értekezletéhez utalja.

Az Elnökök Értekezlete dönt arról, hogy a kérdéseket napirendre tűzzék-e, és ha igen, milyen sorrendben. Hatályukat vesztik azok a kérdések, amelyeket nem tűznek a Parlament napirendjére a benyújtástól számított három hónapon belül.

2.   A Bizottsághoz intézett kérdéseket legalább egy héttel, a Tanácshoz intézett kérdéseket pedig legalább három héttel azt az ülést megelőzően kell az érintett intézményhez eljuttatni, amelynek napirendjére kívánják tűzni.

3.   Amennyiben a kérdés az EU-Szerződés 17. és 34. cikkében említett területekre vonatkozik, az e cikk (2) bekezdése szerinti határidő nem alkalmazandó. A Tanácsnak ésszerű időn belül választ kell adnia a Parlament megfelelő tájékoztatása céljából.

4.   A kérdés előterjesztésére a kérdésfeltevők egyikének öt perc áll a rendelkezésére. Az érintett intézmény egy tagja válaszol.

A kérdés megfogalmazójának jogában áll, hogy a felszólalásra megadott idő egészét felhasználja.

5.   A 103. cikk (2)–(5) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.

109. cikk

A kérdések órája

1.   Minden ülésen a Parlament által – az Elnökök Értekezletének javaslata alapján – meghatározott időpontban lehetőséget biztosítanak a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdések feltevésére. A Bizottság elnökéhez és egyes tagjaihoz intézett kérdésekre külön időkeretet lehet biztosítani.

2.   Egy adott ülés során egy képviselő egy-egy kérdést intézhet a Tanácshoz és a Bizottsághoz.

3.   A kérdéseket az Elnöknél kell írásban benyújtani, aki dönt az elfogadhatóságról és a sorrendről. A kérdezőt haladéktalanul értesítik a döntésről.

4.   A részletes eljárást iránymutatások (14) szabályozzák.

110. cikk

Írásbeli választ igénylő kérdések

1.   A Tanácsnak vagy a Bizottságnak bármely képviselő tehet fel írásbeli választ igénylő kérdéseket. A kérdések tartalmáért teljes mértékben a kérdés megfogalmazója felelős.

2.   A kérdéseket írásban kell benyújtani az Elnöknél, aki a kérdéseket az érintett intézményhez továbbítja.

3.   Amennyiben egy kérdést a megállapított határidőn belül nem lehet megválaszolni, a kérdést a megfogalmazó kérésére, az illetékes bizottság következő ülésének napirendjére tűzik. A 109. cikket kell értelemszerűen alkalmazni.

4.   Az azonnali választ igénylő kérdéseket, amelyekhez alapos kutatás nem szükséges (elsőbbséget élvező kérdések), az érintett intézményhez való továbbítást követő három héten belül kell megválaszolni. Egy képviselő havonta egy elsőbbséget élvező kérdést terjeszthet elő.

Egyéb (elsőbbséget nem élvező) kérdéseket az érintett intézményhez való továbbítást követő hat héten belül kell megválaszolni.

A képviselőnek jeleznie kell, milyen típusú kérdést nyújt be. A végső döntést az Elnök hozza.

5.   A kérdéseket és a válaszokat az Európai Unió Hivatalos Lapjában közlik.

111. cikk

Írásbeli választ igénylő kérdések az Európai Központi Bankhoz

1.   A képviselők írásbeli választ igénylő kérdéseket intézhetnek az Európai Központi Bankhoz.

2.   Az ilyen kérdéseket írásban nyújtják be az illetékes bizottság elnökéhez, aki továbbítja azokat az Európai Központi Bankhoz.

3.   A kérdéseket a válaszokkal együtt az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.

4.   Amennyiben egy kérdésre a megadott határidőn belül nem érkezik válasz, a kérdést a megfogalmazó kérésére felveszik az illetékes bizottságnak az Európai Központi Bank elnökével tartandó következő ülése napirendjére.

4. FEJEZET

MÁS INTÉZMÉNYEK JELENTÉSEI

112. cikk

Éves jelentések és más intézmények egyéb jelentései

1.   Az éves jelentésekkel és más intézmények egyéb jelentéseivel – amelyek tekintetében a Szerződések az Európai Parlamenttel folytatandó konzultációt írnak elő, illetve ahol egyéb jogi rendelkezések szerint az Európai Parlament véleménye szükséges – a plenáris üléshez benyújtott jelentés formájában foglalkoznak.

2.   Az éves jelentéseket és más intézmények egyéb jelentéseit, amelyek nem tartoznak az (1) bekezdés hatálya alá, a megfelelő bizottsághoz utalják, amely a 45. cikk értelmében jelentés készítését javasolhatja.

5. FEJEZET

ÁLLÁSFOGLALÁSOK ÉS AJÁNLÁSOK

113. cikk

Állásfoglalási indítványok

1.   A képviselők az Európai Unió tevékenységi körébe tartozó ügyekben állásfoglalási indítványt terjeszthetnek elő.

Az indítvány legfeljebb 200 szóból állhat.

2.   Az alkalmazandó eljárásról az illetékes bizottság határoz.

A bizottság összekapcsolhatja az állásfoglalási indítványt más állásfoglalási indítványokkal vagy jelentésekkel.

A bizottság véleményt fogadhat el, amely levél formájában is megfogalmazható.

A bizottság határozhat úgy, hogy a 45. cikk értelmében jelentést készít.

3.   Az állásfoglalási indítvány megfogalmazóit tájékoztatják a bizottság és az Elnökök Értekezlete határozatairól.

4.   A jelentés tartalmazza az állásfoglalási indítvány szövegét.

5.   Az Európai Unió más intézményeinek címzett levél formájában megfogalmazott véleményt az Elnök továbbítja.

6.   A 103. cikk (2) bekezdése, 108. cikk (5) bekezdése, illetve a 115. cikk (2) bekezdése szerint előterjesztett állásfoglalási indítványt a megfogalmazója, illetve megfogalmazói a zárószavazást megelőzően visszavonhatja, illetve visszavonhatják.

7.   Az (1) bekezdés szerint előterjesztett állásfoglalási indítványt megfogalmazója, megfogalmazói vagy első aláírója visszavonhatja azt megelőzően, hogy az illetékes bizottság a (2) bekezdés szerint jelentés készítéséről határoz.

Amennyiben az indítványt a bizottság átvette, kizárólag a bizottság jogosult – a zárószavazás megkezdéséig – az indítvány visszavonására.

8.   A visszavont állásfoglalási indítványt képviselőcsoport, bizottság vagy a beterjesztésre jogosultak számával azonos számú képviselő átveheti, és azonnal újra előterjesztheti.

A bizottságok kötelesek biztosítani, hogy az e cikk alapján előterjesztett, a megállapított feltételeknek megfelelő állásfoglalási indítványokat nyomon követik, és ezekre az indítványok alapján készült iratokban megfelelően hivatkoznak.

114. cikk

Ajánlások a Tanácsnak

1.   Egy képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő a Tanácsnak címzett ajánlási javaslatot nyújthat be az EU-Szerződés V. és VI. címeinek hatálya alá tartozó ügyekben, illetve amennyiben a 83., illetve 84. cikk hatálya alá tartozó nemzetközi megállapodásról a Parlamenttel nem konzultáltak.

2.   Az ilyen javaslatokat az illetékes bizottsághoz utalják megfontolásra.

Adott esetben a bizottság az ügyet az e szabályzatban megállapított eljárásoknak megfelelően a Parlament elé utalja.

3.   Amennyiben az illetékes bizottság jelentést készít, abban a Tanácsnak szóló ajánlási javaslatot nyújt be a Parlamenthez rövid indokolással és adott esetben a tanácskozásban részt vett bizottságok véleményével együtt.

E bekezdés alkalmazásához az Elnökök Értekezletének előzetes engedélye nem szükséges.

4.   A 90., illetve a 94. cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.

115. cikk

Viták az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértését érintő ügyekről

1.   Egy bizottság, parlamentközi küldöttség, képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő írásban vita tartását kérheti az Elnöktől az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság (130. cikk (3) bekezdése) megsértését érintő sürgős esetben.

2.   Az Elnökök Értekezlete az (1) bekezdésben említett kérelmek alapján és a III. melléklet rendelkezéseinek megfelelően elkészíti az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértéséről szóló következő vita végleges napirendtervezetébe felveendő témák listáját. A napirenden az alfejezetekkel együtt legfeljebb három téma szerepelhet.

A 132. cikk rendelkezéseivel összhangban a Parlament eltekinthet egy tervezett téma megvitatásától, és helyette felvethet a napirenden nem szereplő témát. A kiválasztott témákban az állásfoglalási indítványokat a napirend elfogadásának napja estéjéig terjesztik be. Az ilyen állásfoglalási indítványok előterjesztésének pontos határidejét az Elnök szabja meg.

3.   A viták ülésenként legfeljebb 60 perces időkeretén belül a képviselőcsoportok és a független képviselők számára rendelkezésre álló teljes felszólalási időt a 142. cikk (2) és (3) bekezdéseiben megállapított eljárás szerint osztják fel.

Az állásfoglalási indítványok előterjesztéséhez és a róluk történő szavazáshoz szükséges időt és, adott esetben, a Bizottság és a Tanács rendelkezésére álló idő figyelembe vétele után fennmaradó időt felosztják a képviselőcsoportok és a független képviselők között.

4.   A vitát közvetlenül szavazás követi. A 163. cikk nem alkalmazható.

Az e cikk értelmében tartott szavazást az Elnök és az Elnökök Értekezlete hatáskörén belül együttesen is meg lehet szervezni.

5.   Amennyiben ugyanazon témában kettő vagy annál több állásfoglalási indítványt terjesztenek elő, a 103. cikk (4) bekezdésében megállapított eljárást kell alkalmazni.

6.   Az Elnök és a képviselőcsoportok vezetői határozhatnak egy állásfoglalási indítvány vita nélküli szavazásra bocsátásáról. Ilyen határozathoz valamennyi képviselőcsoport vezetőjének egyhangú hozzájárulása szükséges.

A 167., 168. és 170. cikk rendelkezései nem alkalmazhatók az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértéséről szóló vita napirendjén szereplő állásfoglalási indítványok esetén.

Az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértéséről szóló vitához állásfoglalási indítványt kizárólag a témák listájának elfogadását követően lehet előterjeszteni. Azok az állásfoglalási indítványok, amelyekkel a vitára kijelölt időtartam alatt nem foglalkoztak, tárgytalanná válnak. Ugyanez vonatkozik az olyan állásfoglalási indítványokra is, amelyekről a 149. cikk (3) bekezdésének megfelelően benyújtott kérelmet követően megállapítható, hogy a határozatképesség nem áll fenn. A képviselőknek mindazonáltal jogukban áll újra előterjeszteni az ilyen indítványokat a 113. cikknek megfelelően bizottsági vizsgálatra, illetve a következő ülésnek az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértéséről szóló vitájára.

Az ülés napirendjén már szereplő témát nem lehet felvenni az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértéséről szóló vita napirendjére.

A szabályzat nem tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a (2) bekezdés második albekezdésének megfelelően előterjesztett állásfoglalási indítvány és az azonos témájú bizottsági jelentés együttes megvitatását.

***

Amennyiben a 149. cikk (3) bekezdésének értelmében a határozatképesség megállapítására kérelmet nyújtanak be, ez a kérelem csak a szavazásra bocsátandó állásfoglalási indítvány tekintetében érvényes, az utána következők tekintetében azonban már nem.

116. cikk

Írásbeli nyilatkozatok

1.   Az Európai Unió tevékenységi körébe tartozó témában legfeljebb öt képviselő, 200 szót meg nem haladó terjedelmű írásbeli nyilatkozatot nyújthat be. Az írásbeli nyilatkozatokat a hivatalos nyelveken megjelentetik és kiosztják. A nyilatkozatokat az aláírók nevével együtt nyilvántartásba veszik. A nyilvántartás nyilvános és az ülések idején az ülésterem bejárata előtt, az ülések között pedig egy megfelelő, a Quaestorok Kollégiuma által meghatározott helyen rendelkezésre áll.

2.   A nyilvántartásban szereplő nyilatkozatot bármely képviselő aláírhatja.

3.   Amennyiben valamely nyilatkozatot a parlamenti képviselők többsége aláír, az Elnök erről tájékoztatja a Parlamentet, és az aláírók nevét közzéteszi a jegyzőkönyvben.

4.   Az ilyen nyilatkozatot az aláírók nevével együtt az ülés végén továbbítják a benne megnevezett intézményekhez. A nyilatkozat azon ülésnap jegyzőkönyvében szerepel, amelyen bejelentik. A jegyzőkönyvben történő közzététellel az eljárás lezárul.

5.   Az a több mint három hónapja nyilvántartásba vett írásbeli nyilatkozat, amelyet az összes parlamenti képviselő legalább fele nem írt alá, tárgytalanná válik.

117. cikk

Konzultáció az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal

1.   Általános jellegű ügyekben vagy meghatározott kérdésekben a bizottságok kikérhetik az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét.

A bizottság megjelöli az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság számára a véleménynyilvánításra rendelkezésre álló határidőt.

2.   Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal való konzultációra irányuló kérelmet a Parlament vita nélkül jóváhagyja.

118. cikk

Konzultáció a Régiók Bizottságával

1.   Általános jellegű ügyekben vagy meghatározott kérdésekben a bizottságok kikérhetik a Régiók Bizottsága véleményét.

A bizottság megjelöli a Régiók Bizottsága számára a véleménynyilvánításra rendelkezésre álló határidőt.

2.   A Régiók Bizottságával való konzultációra irányuló kérelmet a Parlament vita nélkül jóváhagyja.

119. cikk

Európai Ügynökségek megkeresése

1.   Azon esetekben, amikor a Parlamentnek jogában áll valamely európai ügynökség felé megkereséssel élni, bármely képviselő jogosult a Parlament elnökéhez ilyen tartalmú írásbeli kérelmet benyújtani. A megkeresés tárgyának az adott ügynökség illetékességi körébe kell tartoznia, illetve a kérdés természetét és a kapcsolódó közösségi érdeket megvilágító háttérinformációkat kell tartalmaznia.

2.   Az illetékes bizottsággal történő konzultációt követően az Elnök a megkeresést továbbítja az ügynökséghez, vagy egyéb megfelelő intézkedést tesz. A kérelmet benyújtó képviselőt erről haladéktalanul tájékoztatják. Valamennyi, az Elnök által valamely ügynökséghez továbbított megkeresés tartalmazza a válaszadásra meghatározott határidőt.

3.   Amennyiben az ügynökség úgy ítéli meg, hogy az e formában történő megkeresésre nem áll módjában választ adni, vagy a megkeresés módosítását kéri, erről haladéktalanul tájékoztatja az Elnököt, aki – az illetékes bizottsággal történő konzultációt követően – megteszi a megfelelő intézkedéseket.

6. FEJEZET

INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

120. cikk

Intézményközi megállapodások

1.   A Parlament a Szerződések alkalmazásával összefüggésben, illetve az eljárások tökéletesítése vagy egyértelműbbé tétele céljából megállapodásokat köthet más intézményekkel.

Az ilyen megállapodások együttes nyilatkozat, levélváltás, magatartási kódex vagy egyéb megfelelő okmány formáját ölthetik. Az alkotmányügyi bizottság vizsgálatát és a Parlament jóváhagyását követően a megállapodást az Elnök írja alá. A megállapodások tájékoztatás céljából mellékletként csatolhatók az Eljárási Szabályzathoz.

2.   Amennyiben e megállapodások a fennálló eljárási jogok vagy kötelezettségek módosításával, illetve új eljárási jogok vagy kötelezettségek megállapításával járnak a képviselők és a Parlament szervei számára, vagy egyéb módon az Eljárási Szabályzat módosítását vagy értelmezését vonják maguk után, az ügyet a megállapodás aláírását megelőzően a 201. cikk (2)-(6) bekezdésének megfelelően az illetékes vizsgálóbizottsághoz utalják vizsgálatra.

7. FEJEZET

BÍRÓSÁG ELÉ UTALÁS

121. cikk

A Bíróság előtti eljárások

1.   A Szerződésekben és a Bíróság alapokmányában az Unió intézményei, valamint természetes vagy jogi személyek részére kereset indításra megállapított határidőkön belül a Parlament megvizsgálja a közösségi jogszabályokat és a végrehajtási intézkedéseket, hogy megbizonyosodjék arról, hogy teljes mértékben tiszteletben tartották-e a Szerződéseket, különös tekintettel a Parlament jogait érintő részekre.

2.   Amennyiben a közösségi jog megsértésére vonatkozó gyanú merül fel, az illetékes bizottság – adott esetben szóban – a Parlamentnek jelentést tesz.

3.   Az Elnök az illetékes bizottság ajánlására a Parlament részéről keresetet nyújt be.

A következő ülés kezdetén a kereset fenntartására irányuló határozatot terjeszthet a plenáris ülés elé. Amennyiben a plenáris ülés a leadott szavazatok többségével a kereset ellen dönt, az Elnök visszavonja a keresetet.

Amennyiben az Elnök az illetékes bizottság ajánlása ellenére nyújt be keresetet, a következő ülés kezdetén a plenáris ülés elé terjeszti a kereset fenntartására vonatkozó határozatot.

122. cikk

A Tanács közös álláspontjának az együttműködési eljárás során történő jóváhagyását követő határozathozatal elmulasztásának következményei

Amennyiben a közös álláspontot a Parlament az álláspontnak az EK-Szerződés 252. cikke alapján történő közlését követő három – illetve a Tanács hozzájárulásával négy – hónapon belül nem utasította el és nem módosította, a Tanács pedig elmulasztja a közös álláspontnak megfelelően javasolt jogszabály elfogadását, az Elnök a jogi ügyekben illetékes bizottsággal történő konzultációt követően a Parlament nevében az EK-Szerződés 232. cikke alapján a Bíróságnál keresetet nyújthat be a Tanács ellen.

V. CÍM

KAPCSOLAT A NEMZETI PARLAMENTEKKEL

123. cikk

Információcsere, kapcsolattartás és kölcsönös könnyítések

1.   A Parlament rendszeresen tájékoztatja tevékenységéről a tagállamok nemzeti parlamentjeit.

2.   Az Elnökök Értekezlete megbízhatja az Elnököt, hogy tárgyalásokat folytasson a tagállamok nemzeti parlamentjeivel kölcsönösségi alapon, és, hogy bármely más intézkedést javasoljon a nemzeti parlamentekkel való kapcsolattartás megkönnyítése érdekében.

124. cikk

Európai Ügyekkel Foglalkozó Bizottságok Konferenciája [COSAC]

1.   A Parlament Európai Ügyekkel Foglalkozó Bizottságok Konferenciájába delegált küldöttségének tagjait az Elnök javaslatára az Elnökök Értekezlete nevezi ki, amely a küldöttségnek megbízást is adhat. A küldöttséget a nemzeti parlamentekkel való kapcsolattartásért felelős alelnökök egyike vezeti.

2.   A küldöttség többi tagját az Európai Ügyekkel Foglalkozó Bizottságok Konferenciája ülésén megvitatandó témák szerint választják, megfelelően figyelembe véve a Parlamenten belüli politikai erőviszonyokat. A küldöttség minden ülés után jelentést nyújt be.

125. cikk

A Parlamentek Konferenciája

Az Elnökök Értekezlete jelöli a Parlament küldöttségének tagjait bármely konventbe, konferenciára vagy más hasonló szervbe, amelynek parlamenti képviselők a tagjai, és bízza meg a küldöttséget bármely vonatkozó európai parlamenti állásfoglalással összhangban levő feladattal. A küldöttség elnököt és szükség szerint egy vagy több alelnököt választ.

VI. CÍM

ÜLÉSEK

1. FEJEZET

A PARLAMENT ÜLÉSSZAKAI

126. cikk

Parlamenti ciklus, ülésszakok, ülések, ülésnapok

1.   A parlamenti ciklus a képviselők 1976. szeptember 20-i okmány szerint megállapított megbízatásával esik egybe.

2.   Az ülésszak az okmány és a Szerződések által előírt éves időszak.

3.   Az ülés a Parlament főszabályként havonta összehívott, ülésnapokra osztott gyűlése.

A Parlament egyazon napon tartott plenáris ülései egy ülésnapnak tekintendők.

127. cikk

A Parlament összehívása

1.   A Parlament minden év márciusának második keddjén külön összehívás nélkül összeül és maga határozza meg az ülésszak megszakításainak időtartamát.

2.   A Parlament ezen kívül az 1976. szeptember 20-i okmány 10. cikkének (1) bekezdésében említett időtartam elteltétől számított egy hónapos időszak lejártát követő első kedden külön összehívás nélkül összeül.

3.   Az Elnökök Értekezlete az (1) bekezdésnek megfelelően meghatározott megszakítások időtartamát indokolással ellátott döntéssel, legalább két héttel a Parlament által az ülésszak folytatására korábban kitűzött időpontot megelőzően megváltoztathatja; a folytatás időpontja azonban két hétnél hosszabb időre nem halasztható.

4.   Az Elnök kivételesen, az Elnökök Értekezletével történő konzultációt követően, a képviselők többségének kérelmére, illetve a Bizottság vagy a Tanács kérelmére is összehívja a Parlamentet.

Az Elnök ezen kívül, kivételesen, az Elnökök Értekezletének hozzájárulásával sürgős esetekben összehívhatja a Parlamentet.

128. cikk

Az ülések helye

1.   A Parlament üléseit és bizottsági üléseit a Szerződések rendelkezéseinek megfelelően tartja.

További, Brüsszelben tartandó ülésekre vonatkozó javaslatokhoz és bármely módosításukhoz csak a leadott szavazatok többsége szükséges.

2.   Bármely bizottság kérheti, hogy egy vagy több ülést más helyen tartsanak. Az indokolással ellátott kérelmet az Elnökhöz kell benyújtani, aki azt az Elnökség elé terjeszti. Sürgős esetben az Elnök maga is határozhat. Amennyiben a kérelmet az Elnökség vagy az Elnök elutasítja, az elutasítást indokolni kell.

129. cikk

A képviselők részvétele az üléseken

1.   A képviselők részére az ülésnapokon aláírás céljából jelenléti ívet tesznek ki.

2.   A jelenléti ív tanúsága szerint jelen levő képviselők nevét az ülésnapok jegyzőkönyveibe feljegyzik.

2. FEJEZET

A PARLAMENT ÜGYRENDJE

130. cikk

Napirendtervezet

1.   Az Elnökök Értekezlete a Bizottsági Elnökök Értekezletének ajánlásai alapján az ülések előtt a 33. cikkben említett, elfogadott éves jogalkotási programot figyelembe véve elkészíti a napirendtervezetet.

A Bizottság és a Tanács az Elnök meghívására jelen lehet az Elnökök Értekezlete napirendtervezetről folytatott tanácskozásain.

2.   A napirendtervezet feltüntetheti az egyes megtárgyalandó napirendi pontok szavazásra bocsátásának időpontját.

3.   A napirendtervezetből egy vagy két, együtt legfeljebb 60 perces időszak különíthető el a 115. cikk alapján az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértését érintő ügyekről tartandó vitára.

4.   A végleges napirendtervezetet legkésőbb három órával az ülés megkezdését megelőzően osztják ki a képviselőknek.

131. cikk

Módosítás és vita nélküli eljárás

1.   Az olyan jogalkotási javaslatot (első olvasat) és nem jogalkotási állásfoglalási indítványt, amelyet a bizottságban a tagok kevesebb mint egytizedének ellenszavazatával fogadtak el, módosítás nélküli szavazásra tűzik a Parlament napirendtervezetére.

A napirendi pontról egyetlen szavazással döntenek, kivéve, ha a végleges napirendtervezet kidolgozását megelőzően a Parlament képviselőinek egytizedét alkotó képviselőcsoportok vagy képviselők írásban kérik, hogy a napirendi pontot módosításra nyissák meg; ebben az esetben az Elnök a módosítások előterjesztésére határidőt állapít meg.

2.   Azok felett a szavazásra bocsátandó napirendi pontok felett, amelyeket módosítás nélkül tűztek a végleges napirendtervezetre, vitát sem nyitnak, kivéve, ha a Parlament az ülés kezdetén a napirend elfogadásakor az Elnökök Értekezlete javaslata, vagy egy képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő kérése alapján másként nem határoz.

3.   Az ülés végleges napirendtervezetének elkészítésekor az Elnökök Értekezlete javasolhatja, hogy további napirendi pontokat is módosítás vagy vita nélkül tárgyaljanak. A napirend elfogadásakor a Parlament ilyen javaslatot nem fogadhat el, amennyiben valamely képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő legalább egy órával az ülés megkezdése előtt írásban kifogást emelt az ellen.

4.   Amennyiben egy napirendi pontban vita nélkül járnak el, az előadó vagy az illetékes bizottság elnöke legfeljebb kétperces nyilatkozatot tehet közvetlenül a szavazást megelőzően.

132. cikk

A napirend elfogadása és módosítása

1.   Az ülések megkezdésekor a Parlament határozatot hoz a végleges napirendtervezetről. A napirendtervezethez módosításokat csak valamely bizottság, képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő javasolhat. Az ilyen javaslatot az Elnöknek legalább egy órával az ülés megkezdése előtt kézhez kell kapnia. Az Elnök szót adhat a javaslat előterjesztőjének, valamint egy támogató és egy ellenző felszólalónak, legfeljebb egy-egy perc terjedelemben.

2.   Az elfogadás után a napirend nem módosítható, kivéve a 134., 167–171. cikk vagy az Elnök javaslata alapján.

Amennyiben a napirendet módosító eljárási indítványt elutasítják, az ugyanazon az ülésen nem terjeszthető elő újból.

3.   Az ülés berekesztése előtt az Elnök bejelenti a következő ülés napját, időpontját és napirendjét.

133. cikk

Rendkívüli vita

1.   Az Európai Unió politikájával kapcsolatos, nagy jelentőséggel bíró ügyben képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő kérheti rendkívüli vitának a Parlament napirendjére tűzését. Ülésenként főszabályként legfeljebb egy rendkívüli vitát tartanak.

2.   A kérelmet írásban kell benyújtani az Elnöknél legalább 3 órával azon ülés megkezdését megelőzően, amelyre a rendkívüli vita megtartását indítványozták. A kérelemről a Parlament az ülés kezdetén, a napirend elfogadásakor szavaz.

3.   Az ülés napirendjének elfogadása után bekövetkező eseményekre válaszul az Elnök, a képviselőcsoportok vezetőivel történő konzultációt követően, rendkívüli vitát indítványozhat. Az ilyen javaslatokról az ülés kezdetén vagy valamely, terv szerinti szavazások órájában szavaznak, és arról a képviselőket legalább egy órával korábban tájékoztatják.

4.   Az ilyen jellegű viták időpontját az Elnök határozza meg. A viták teljes terjedelme nem haladhatja meg a 60 percet. A képviselőcsoportok és a független képviselők részére a beszédidőt a 142. cikk (2) és (3) bekezdése alapján állapítják meg.

5.   A vita állásfoglalás elfogadása nélkül zárul.

134. cikk

Sürgősségi eljárás

1.   Az Elnök, valamely bizottság, képviselőcsoport, legalább harminchét képviselő, a Bizottság vagy a Tanács kérheti a Parlamenttől bármely olyan javaslatról tartandó vita sürgősnek nyilvánítását, amelyről a 40. cikk (1) bekezdésének megfelelően a Parlamenttel konzultáltak. A kérelmet írásban és indokolással ellátva kell benyújtani.

2.   Az Elnök a sürgősségi eljárásra irányuló kérelem kézhezvételét haladéktalanul bejelenti a Parlamentnek. A kérelemről azt az ülést követő ülés kezdetén szavaznak, amelynek folyamán a bejelentést megtették, feltéve hogy a javaslatot, amelyhez a kérelem kapcsolódik, a hivatalos nyelveken már kiosztották. Amennyiben több azonos tárgyú sürgősségi eljárásra irányuló kérelmet nyújtottak be, a sürgősségi eljárásra irányuló kérelem jóváhagyása vagy elutasítása valamennyi azonos tárgyú kérelemre vonatkozik.

3.   A szavazást megelőzően csak az előterjesztő, egy támogató és egy ellenző felszólaló, az illetékes bizottság elnöke és/vagy előadója szólalhat fel, egyenként legfeljebb háromperces terjedelemben.

4.   A sürgősségi eljárás keretében vizsgálandó napirendi pontok elsőbbséget élveznek a napirenden szereplő más napirendi pontokkal szemben. A vita és a szavazás időpontját az Elnök határozza meg.

5.   Sürgősségi tárgyalás megtartható jelentés nélkül vagy kivételes esetben az illetékes bizottság szóbeli jelentése alapján.

135. cikk

Együttes vita

Bármikor határozhatnak hasonló, illetve tartalmilag összefüggő napirendi pontok együttes vitájáról.

136. cikk

Határidők

A 115. és a 134. cikkben említett sürgős eseteket kivéve, vitára vagy szavazásra kizárólag olyan szöveg bocsátható, amelyet legalább huszonnégy órával korábban kiosztottak.

3. FEJEZET

ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK AZ ÜLÉSEK LEFOLYTATÁSÁRA

137. cikk

Belépés az ülésterembe

1.   Az ülésterembe kizárólag a parlamenti képviselők, a Bizottság vagy a Tanács tagjai, a Parlament főtitkára, a személyzet azon tagjai, akiknek jelenléte feladataik ellátásához szükséges, valamint az Európai Unió szakértői és tisztviselői léphetnek be.

2.   A karzatra kizárólag az Elnök vagy a Parlament főtitkára által kiállított belépőkártyával rendelkező személyek léphetnek be.

3.   A karzatra beengedett közönség helyet foglal és csendben marad. Minden tetszést nyilvánító vagy helytelenítését kifejező személyt a teremőrök haladéktalanul kivezetnek.

138. cikk

Nyelvek

1.   A Parlament valamennyi dokumentumát a hivatalos nyelveken készítik el.

2.   Minden képviselőnek jogában áll a Parlamentben az általa választott hivatalos nyelven felszólalni. A hivatalos nyelvek egyikén tartott felszólalásokat a többi hivatalos nyelvre és az Elnökség által szükségesnek ítélt más nyelvekre szinkrontolmácsok fordítják.

3.   A bizottsági és küldöttségi ülések során a bizottság által használt és a bizottság vagy a küldöttség tagjai és póttagjai által kívánt hivatalos nyelvekről és ezen nyelvekre tolmácsolást biztosítanak.

4.   A munkavégzés szokásos helyén kívül tartott bizottsági és küldöttségi ülések során az ülésen való résztvételüket megerősítő tagok nyelvére és nyelvéről tolmácsolást biztosítanak. E szabálytól kivételesen egyik vagy másik szerv a tagjainak megállapodása alapján eltérhet. Egyet nem értés esetén az Elnökség dönt.

Amennyiben a szavazás eredményének bejelentését követően a különböző nyelvű szövegváltozatok között ellentmondás mutatkozik, az Elnök határoz arról, hogy a bejelentett eredmény a 164. cikk (5) bekezdése alapján érvényes-e. Amennyiben az Elnök az eredményt érvényesnek nyilvánítja, meghatározza azt is, hogy melyik nyelvi változat tekintendő elfogadottnak. Az eredeti változatot azonban nem lehet általánosságban hivatalos szövegnek tekinteni, mivel előállhat az a helyzet is, hogy valamennyi más változat eltér az eredeti szövegtől.

139. cikk

Átmeneti intézkedés

1.   A 138. cikk alkalmazása során, az Európai Unióhoz2004. május 1-jén csatlakozott tagállamok hivatalos nyelveiretekintettel, ettől az időponttól kezdődően 2006. december 31-ig bezárólag kivételesen figyelembe kell venni a rendelkezésreálló tolmácsok és fordítók létszámából adódó lehetőségeket.

2.   A főtitkár negyedévenként részletes jelentést nyújt be az Elnökséghez a 138. cikk teljes körű alkalmazása érdekében tett előrelépésekről, és ennek másolatát valamennyi képviselő részére eljuttatja.

3.   A Parlament, az Elnökség indokolással ellátott ajánlására, bármikor határozhat e cikk idő előtti hatályon kívül helyezéséről, vagy az (1) bekezdésben megjelölt határidőn belüli meghosszabbításáról.

140. cikk

Dokumentumok kiosztása

A Parlament vitáinak és határozatainak alapját képező dokumentumokat kinyomtatják és kiosztják a képviselőknek. E dokumentumok jegyzékét a parlamenti ülések jegyzőkönyveiben közzéteszik.

Az első bekezdés alkalmazásának sérelme nélkül a képviselők és a képviselőcsoportok a nem bizalmas jellegű előkészítő dokumentumok (jelentéstervezetek, ajánlástervezetek, vélemény-tervezetek, munkaanyagok, bizottságban előterjesztett módosítások) megismerése céljából közvetlenül hozzáférnek az Európai Parlament belső számítógépes rendszeréhez.

141. cikk

A szó megadása és a felszólalások tartalma

1.   A képviselő csak akkor szólalhat fel, ha az Elnök megadja neki a szót. A képviselő a saját helyén szólal fel és a felszólalást a levezető elnökhöz intézi; az Elnök felkérheti, hogy fáradjon a szónoki emelvényre.

2.   Amennyiben a felszólaló eltér a tárgytól, az Elnök rendreutasítja. Amennyiben a felszólalót ugyanazon vitában már kétszer rendreutasították, a harmadik alkalomnál az Elnök megvonhatja tőle a szót az adott tárgyban tartott vita fennmaradó részére.

3.   Egyéb fegyelmezési jogkörének sérelme nélkül az Elnök az ülések vitáiról szóló jelentésekből töröltetheti azon képviselő felszólalását, akinek nem adta meg a szót, illetve, aki a felszólalásra engedélyezett idő lejárta után tovább beszél.

4.   A felszólalót kizárólag az Elnök szakíthatja félbe. A képviselő azonban az Elnök jóváhagyásával módot adhat a felszólalás során másik képviselőnek, a Bizottságnak vagy a Tanácsnak, hogy a felszólalása valamely pontjával kapcsolatban kérdést intézzen hozzá.

142. cikk

Beszédidő felosztása

1.   Az Elnökök Értekezlete a Parlamentnek javasolhatja az egyes viták lefolytatására a beszédidő felosztását. A Parlament e javaslatról vita nélkül határoz.

2.   A beszédidőt az alábbi feltételek szerint osztják fel:

| a) | a beszédidő egy részét a képviselőcsoportok között egyenlő arányban osztják fel; |
| --- | --- |

a)

a beszédidő egy részét a képviselőcsoportok között egyenlő arányban osztják fel;

| b) | a következő részt a képviselőcsoportok között teljes taglétszámuk arányában osztják el; |
| --- | --- |

b)

a következő részt a képviselőcsoportok között teljes taglétszámuk arányában osztják el;

| c) | a független képviselők részére együttes beszédidőt állapítanak meg, amely az a) és b) pontoknak megfelelően a képviselőcsoportok számára megállapított hányadon alapul. |
| --- | --- |

c)

a független képviselők részére együttes beszédidőt állapítanak meg, amely az a) és b) pontoknak megfelelően a képviselőcsoportok számára megállapított hányadon alapul.

3.   Amennyiben a teljes beszédidőt a különböző napirendi pontokra vonatkozóan együttesen osztják el, a képviselőcsoportok tájékoztatják az Elnököt a részükre rendelkezésre álló idő egyes napirendi pontokra vonatkozó felosztásáról. Az Elnök gondoskodik a beszédidő betartásáról.

4.   A következőkről egy képviselő sem beszélhet egy percet meghaladóan: az ülésről készült jegyzőkönyv, az eljárási indítványok, a végleges napirendtervezet vagy a napirendtervezet módosítása.

5.   A jelentésről szóló vitában a Bizottságot és a Tanácsot általában közvetlenül a jelentésnek az előadó általi előterjesztését követően kell meghallgatni. Ugyanakkor a Bizottság javaslatának vitája esetén az Elnök felkéri a Bizottságot az első felszólalás megtételére a javaslat rövid ismertetése céljából, és a Tanácstól származó szöveg vitája esetén az Elnök felkérheti a Tanácsot az első felszólalás megtételére, mindkét felszólalást az előadó felszólalása követi. A Bizottság és a Tanács újból szót kaphat, különösen a képviselők által tett nyilatkozatokra történő válaszadás céljából.

6.   Az EK-Szerződés 197. cikkének sérelme nélkül az Elnök a Bizottsággal és a Tanáccsal a beszédidő megfelelő felosztásáról való megegyezésre törekszik.

7.   Azok a képviselők, akik a vitában nem szólaltak fel, ülésenként legfeljebb egy alkalommal, legfeljebb 200 szó terjedelmű írásos nyilatkozatot nyújthatnak be, amelyet a vita szó szerinti jegyzőkönyvéhez mellékelnek.

143. cikk

A felszólalók listája

1.   A felszólalásra jelentkező képviselők nevét a kérelem kézhezvételének sorrendjében felveszik a felszólalók listájára.

2.   Az Elnök adja meg a szót a képviselőknek és – amennyire lehetséges – biztosítja, hogy az eltérő politikai nézetű és különböző nyelveket használó felszólalók felváltva kapjanak szót.

3.   Az illetékes bizottság előadójának és a képviselőcsoportok a csoport nevében szólni kívánó vezetőinek, illetve az őket helyettesítő felszólalóknak kérelemre elsőbbség adható.

4.   Az Elnök külön engedélye hiányában ugyanazon tárgyban egy képviselő legfeljebb kétszer szólalhat fel.

Az érintett bizottságok elnöke és előadója azonban kérelmére az Elnök által meghatározott időtartamban szót kaphat.

144. cikk

Egyperces felszólalások

Minden ülés első ülésnapján legfeljebb harminc perces időtartamban az Elnök azon képviselőknek ad szót, akik a Parlament figyelmét valamely politikai jelentőségű ügyre szeretnék felhívni. Az egyes felszólalóknak legfeljebb egy percnyi beszédidő jut. Az Elnök ugyanezen ülés folyamán egy későbbi időpontban engedélyezhet újabb egyperces felszólalásokat.

145. cikk

Személyes nyilatkozatok

1.   Azt a képviselőt, aki kéri, hogy személyes nyilatkozatot tehessen, az éppen tárgyalt napirendi pont vitájának végén hallgatják meg, vagy amikor jóváhagyják annak az ülésnek a jegyzőkönyvét, amelyre a felszólalás engedélyezése iránti kérelem vonatkozik.

Az érintett képviselő az ügy érdemében nem beszélhet, észrevételeit a vita során személyére tett megjegyzések vagy neki tulajdonított vélemények visszautasítására, illetve saját észrevételeinek helyesbítésére kell korlátoznia.

2.   A Parlament eltérő határozatának hiányában a személyes nyilatkozat időtartama nem haladhatja meg a három percet.

146. cikk

Rendreutasítás

1.   Az Elnök az ülés rendjét zavaró képviselőt rendreutasítja.

2.   Ismételt rendzavarás esetén az Elnök a képviselőt ismét rendreutasítja, és a rendreutasítás ténye bekerül az ülés jegyzőkönyvébe.

3.   További rendzavarás esetén az Elnök a rendzavarót az ülés hátralévő részére az ülésteremből kizárhatja. A fegyelmi intézkedés a teremőrök, és szükség esetén a Parlament biztonsági szolgálata segítségével történő haladéktalan végrehajtásáról a főtitkár gondoskodik.

147. cikk

Képviselők kizárása

1.   Súlyos rendbontás vagy a parlamenti munka súlyos megzavarása esetén az Elnök formális értesítést követően azonnal, vagy legkésőbb a következő ülésen javasolhatja, hogy a Parlament szavazzon a megrovás kérdéséről, amely az ülésteremből való haladéktalan kizárást és kettőtől öt napig terjedő felfüggesztést von maga után.

2.   A Parlament az ilyen fegyelmi intézkedés megtételéről az Elnök által meghatározott időpontban vagy azon az ülésen határoz, amelyen a szóban forgó esemény történt; az üléstermen kívüli rendbontás esetén az Elnök tájékoztatását követően, illetve legkésőbb a következő ülésen. Az érintett képviselőnek joga van ahhoz, hogy a szavazás előtt a Parlament meghallgassa. A felszólalás időtartama nem haladhatja meg az öt percet.

3.   A fegyelmi intézkedési kérelemről vita nélküli elektronikus szavazást tartanak. A 149. cikk (3) bekezdése és a 160. cikk (1) bekezdése szerint benyújtott kérelmek nem elfogadhatók.

148. cikk

Rendzavarás

Amennyiben a rendzavarás a parlamenti ügyrend akadályozásával fenyeget, az Elnök a rend helyreállítása érdekében átmenetileg berekesztheti vagy félbeszakíthatja az ülésnapot. Amennyiben az Elnök nem talál meghallgatásra, elhagyja az elnöki széket; az ülés ezzel félbeszakad. Az ülést az Elnök hívja össze újra.

4. FEJEZET

HATÁROZATKÉPESSÉG ÉS SZAVAZÁS

149. cikk

Határozatképesség

1.   A Parlament a jelen levő képviselők számára való tekintet nélkül tanácskozhat, dönthet a napirendről és jóváhagyhatja az ülések jegyzőkönyvét.

2.   A Parlament akkor határozatképes, ha az ülésteremben a képviselők egyharmada jelen van.

3.   Valamennyi szavazás érvényesnek tekintendő a szavazók számára való tekintet nélkül, kivéve ha a szavazás megkezdése előtt legalább harminchét képviselő által benyújtott kérelem alapján az Elnök megállapítja a szavazás időpontjában, hogy a határozatképesség nem áll fenn. Amennyiben a szavazás azt mutatja, hogy a határozatképesség nem áll fenn, a szavazást a következő ülés napirendjére tűzik.

A határozatképesség megállapítására irányuló kérelmet legalább harminchét képviselőnek kell benyújtani. Képviselőcsoport nevében benyújtott kérelem nem fogadható el.

A szavazás eredményének megállapításakor a (2) bekezdésnek megfelelően figyelembe kell venni az ülésteremben jelen levő valamennyi képviselőt és a (4) bekezdésnek megfelelően a határozatképesség megállapítását kérő valamennyi képviselőt. Az elektronikus szavazatszámláló rendszert nem lehet e célból igénybe venni. Az ülésterem ajtóit nem lehet bezárni.

Amennyiben a határozatképesség eléréséhez nincs jelen elegendő számú képviselő, az Elnök nem a szavazás eredményét jelenti be, hanem megállapítja, hogy a határozatképesség nem áll fenn.

A (3) bekezdés utolsó mondata csak a szavazás érdemi részére vonatkozik, az eljárási indítványokra vonatkozó szavazásra nem alkalmazandó.

4.   A határozatképesség fennállásának megállapítását kérő képviselőket a (2) bekezdés értelmében jelen levőnek kell tekinteni még akkor is, ha a továbbiakban már nem tartózkodnak az ülésteremben.

5.   Amennyiben harminchétnél kevesebb képviselő van jelen, az Elnök megállapíthatja, hogy a határozatképesség nem áll fenn.

150. cikk

Módosítások előterjesztése és indokolása

1.   Az illetékes bizottság, bármely képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő terjeszthet elő módosításokat a plenáris ülés elé megfontolásra.

A módosításokat írásban, a megfogalmazók aláírásával kell benyújtani.

A 40. cikk (1) bekezdése szerinti jogalkotási jellegű szövegekre vonatkozó módosításokat rövid indokolás követheti. Az ilyen indokolásért a megfogalmazó viseli a felelősséget, és azt nem bocsátják szavazásra.

2.   A 151. cikkben megállapított korlátozásokra is figyelemmel a módosítások a szöveg bármely részének megváltoztatására, szavak vagy számok törlésére, beillesztésére, illetve cseréjére irányulhatnak.

E cikkben és a 151. cikkben a „szöveg” kifejezés az állásfoglalási indítványnak/jogalkotási állásfoglalás-tervezetnek, a határozati javaslatnak vagy a Bizottság javaslatának az egészét jelenti.

3.   Az Elnök határidőt állapít meg a módosítások előterjesztésére.

4.   A módosításokat a vita során a megfogalmazó vagy az általa helyettesként kijelölt képviselő adhatja elő.

5.   Amennyiben a módosítást megfogalmazója visszavonja, az tárgytalanná válik, kivéve, ha a javaslatot egy másik képviselő azonnal átveszi.

6.   A Parlament eltérő határozatának hiányában a módosításokat kizárólag valamennyi hivatalos nyelven történő kinyomtatatást és kiosztást követően bocsátják szavazásra. A Parlament nem hozhat ettől eltérő határozatot, ha ez ellen legalább harminchét képviselő kifogást emel.

E bekezdésre a 139. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

A bizottságban előterjesztett szóbeli módosítások a bizottság tagjainak kifogása hiányában szavazásra bocsáthatók.

151. cikk

A módosítások elfogadhatósága

1.   Módosítás nem fogadható el, amennyiben

| a) | nincs közvetlen összefüggésben azzal a szöveggel, amelynek módosítására irányul; |
| --- | --- |

a)

nincs közvetlen összefüggésben azzal a szöveggel, amelynek módosítására irányul;

| b) | a szöveg egészének törlésére irányul, illetve arra, hogy annak helyébe lépjen; |
| --- | --- |

b)

a szöveg egészének törlésére irányul, illetve arra, hogy annak helyébe lépjen;

| c) | az érintett szöveg több önálló cikkének vagy bekezdésének módosítására irányul. E rendelkezés a megegyezéses módosításokra, illetve a szöveg egészében visszatérően előforduló megfogalmazás következetes megváltoztatására irányuló módosításokra nem vonatkozik; |
| --- | --- |

c)

az érintett szöveg több önálló cikkének vagy bekezdésének módosítására irányul. E rendelkezés a megegyezéses módosításokra, illetve a szöveg egészében visszatérően előforduló megfogalmazás következetes megváltoztatására irányuló módosításokra nem vonatkozik;

| d) | megállapítást nyer, hogy a szöveg megfogalmazása, amelyre a módosítás irányul, a hivatalos nyelvek legalább egyikén nem igényel módosítást; ezen esetben az Elnök az érintettekkel együtt megfelelő nyelvi megoldást keres. |
| --- | --- |

d)

megállapítást nyer, hogy a szöveg megfogalmazása, amelyre a módosítás irányul, a hivatalos nyelvek legalább egyikén nem igényel módosítást; ezen esetben az Elnök az érintettekkel együtt megfelelő nyelvi megoldást keres.

2.   A módosítás tárgytalanná válik, amennyiben az a szövegről ugyanazon szavazás során hozott korábbi határozattal nem összeegyeztethető.

3.   A módosítások elfogadhatóságáról az Elnök határoz.

Az Elnök a (3) bekezdés alapján hozott, módosítások elfogadhatóságát érintő határozata nem kizárólag e cikk (1) és (2) bekezdésének rendelkezésein, hanem általában a szabályzat rendelkezésein alapul.

4.   A bizottság jelentésében szereplő nem jogalkotási állásfoglalási indítványhoz egy képviselőcsoport alternatív állásfoglalási indítványt terjeszthet elő.

Ilyen esetben a képviselőcsoport nem terjeszthet elő módosításokat az illetékes bizottság állásfoglalási indítványához. A képviselőcsoport állásfoglalási indítványa nem lehet hosszabb, mint a bizottság állásfoglalási indítványa. A Parlamentben módosítás nélkül bocsátják egyetlen szavazásra.

152. cikk

Szavazási eljárás

1.   A jelentésekre a következő szavazási eljárás vonatkozik:

| a) | először a bizottsági jelentésben vizsgált szöveghez kapcsolódó esetleges módosításokról szavaznak, |
| --- | --- |

a)

először a bizottsági jelentésben vizsgált szöveghez kapcsolódó esetleges módosításokról szavaznak,

| b) | másodszor a teljes, esetleg módosított szövegről szavaznak, |
| --- | --- |

b)

másodszor a teljes, esetleg módosított szövegről szavaznak,

| c) | harmadszor az állásfoglalási indítvány/jogalkotási állásfoglalás-tervezet módosításairól szavaznak, |
| --- | --- |

c)

harmadszor az állásfoglalási indítvány/jogalkotási állásfoglalás-tervezet módosításairól szavaznak,

| d) | végül az állásfoglalási indítványról/jogalkotási állásfoglalás-tervezetről szavaznak (zárószavazás).
  A Parlament a jelentésben szereplő indoklásról nem szavaz. |
| --- | --- |

d)

végül az állásfoglalási indítványról/jogalkotási állásfoglalás-tervezetről szavaznak (zárószavazás).

A Parlament a jelentésben szereplő indoklásról nem szavaz.

2.   A második olvasatra a következő eljárás alkalmazandó:

| a) | amennyiben a Tanács közös álláspontjához elutasítására vagy módosítására vonatkozó javaslatot nem terjesztettek elő, a közös álláspont a 67. cikknek megfelelően jóváhagyottnak tekintendő, |
| --- | --- |

a)

amennyiben a Tanács közös álláspontjához elutasítására vagy módosítására vonatkozó javaslatot nem terjesztettek elő, a közös álláspont a 67. cikknek megfelelően jóváhagyottnak tekintendő,

| b) | a Tanács közös álláspontjának elutasítására vonatkozó javaslatról bármely módosításról történő szavazást megelőzően szavaznak (lásd 61. cikk (1) bekezdése), |
| --- | --- |

b)

a Tanács közös álláspontjának elutasítására vonatkozó javaslatról bármely módosításról történő szavazást megelőzően szavaznak (lásd 61. cikk (1) bekezdése),

| c) | amennyiben a közös állásponthoz több módosítást terjesztettek elő, azokról a 155. cikkben megállapított sorrendben szavaznak, |
| --- | --- |

c)

amennyiben a közös állásponthoz több módosítást terjesztettek elő, azokról a 155. cikkben megállapított sorrendben szavaznak,

| d) | amennyiben a Parlament a közös álláspont módosításáról szavazást tartott, a teljes szövegről történő további szavazás csak a 61. cikk (2) bekezdésével összhangban tartható meg. |
| --- | --- |

d)

amennyiben a Parlament a közös álláspont módosításáról szavazást tartott, a teljes szövegről történő további szavazás csak a 61. cikk (2) bekezdésével összhangban tartható meg.

3.   A harmadik olvasatra a 65. cikkben megállapított eljárás alkalmazandó.

4.   Jogalkotási szövegekről és nem jogalkotási állásfoglalási indítványokról történő szavazás esetén először az érdemi részeket érintő szavazást tartják meg, melyet a hivatkozásokkal és a preambulumbekezdésekkel kapcsolatos szavazás követ. A korábbi szavazásoknak ellentmondó módosítások tárgytalanná válnak.

5.   A szavazás során kizárólag az előadó kaphat szót, aki röviden kifejtheti bizottsága véleményét a szavazásra bocsátott módosításokról.

153. cikk

Szavazategyenlőség

1.   A 152. cikk (1) bekezdésének b) vagy d) pontja szerinti szavazategyenlőség esetén a teljes szöveget a bizottsághoz utalják vissza. Ugyanez vonatkozik a 3. és a 7. cikk alapján történő szavazásokra, valamint a 177. és a 188. cikk alapján történő zárószavazásokra, azonban az utóbbi két cikk esetén az ügyet az Elnökök Értekezletéhez utalják vissza.

2.   Amennyiben a napirend egészéről (132. cikk) vagy a jegyzőkönyv egészéről (172. cikk) vagy egy, a 157. cikk alapján részenkénti szavazásra bocsátott szövegről történő szavazás eredményeként szavazategyenlőség áll fenn, a szöveg elfogadottnak tekintendő.

3.   Minden más esetben, amikor szavazategyenlőség áll fenn – a minősített többséget igénylő cikkek sérelme nélkül –, a szöveg vagy a javaslat elutasítottnak tekintendő.

154. cikk

A szavazás alapelvei

1.   Jelentésről az illetékes bizottság ajánlása alapján szavaznak. A bizottság ezzel a feladattal az elnökét és az előadóját bízhatja meg.

2.   A bizottság ajánlást tehet valamennyi, illetve több módosítás együttes szavazásra bocsátására, elfogadására, illetve elutasítására, vagy érvénytelenné nyilvánítására.

A bizottság megegyezéses módosítást is javasolhat.

3.   Amennyiben a bizottság módosítások együttes szavazásra bocsátására tesz ajánlást, először e módosításokat bocsátják együttes szavazásra.

4.   Amennyiben a bizottság megegyezéses módosítást javasol, ez a javaslat a szavazáskor elsőbbséget élvez.

5.   Az olyan módosításokat, amelyekre név szerinti szavazást kértek, egyenként bocsátják szavazásra.

6.   Együttes szavazás vagy megegyezéses módosítás esetén részenkénti szavazás nem tartható.

155. cikk

Módosítások szavazásra bocsátásának sorrendje

1.   A módosítások elsőbbséget élveznek azzal a szöveggel szemben, amelyhez kapcsolódnak, és ezekről a szöveget megelőzően szavaznak.

2.   Amennyiben egy szöveg ugyanazon részéhez több, egymást kölcsönösen kizáró módosítást terjesztettek elő, az eredeti szövegtől leginkább eltérő módosítás élvez elsőbbséget, és először azt bocsátják szavazásra. Amennyiben a módosítást elfogadják, a többi módosítás elutasítottnak tekintendő. Amennyiben elutasítják, az elsőbbségi sorrendben következő módosítást bocsátják szavazásra, és a fennmaradó módosításokkal is hasonló módon járnak el. Amennyiben az elsőbbség megállapításával kapcsolatban kétely merül fel, az Elnök dönt. Amennyiben az összes módosítást elutasították, az eredeti szöveg tekintendő elfogadottnak, kivéve ha az erre kitűzött határidőn belül külön szavazást kértek.

3.   Az Elnök az eredeti szöveget elsőként is szavazásra bocsáthatja, illetve az eredeti szövegtől leginkább eltérő módosítás előtt az eredeti szöveghez közelebb álló módosítást is szavazásra bocsáthat.

Amennyiben ezek bármelyike többséget szerez, az ugyanezen szöveghez előterjesztett összes többi módosítás tárgytalannak tekintendő.

4.   Kivételesen, az Elnök javaslatára, a vita lezárását követően előterjesztett módosítások is szavazásra bocsáthatók, feltéve, hogy megegyezésre irányulnak, illetve amennyiben technikai probléma merült fel. Az Elnök csak a Parlament hozzájárulásával bocsáthat szavazásra ilyen módosításokat.

A 151. cikk (3) bekezdése értelmében a módosítások elfogadhatóságáról az Elnök határoz. A 155. cikk (4) bekezdés értelmében a vita lezárását követően előterjesztett, megegyezéses módosítások esetén az Elnök azok elfogadhatóságáról egyenként határoz, tekintettel a módosítások megegyezéses jellegére.

Az elfogadhatóság megállapításához a következő általános követelmények alkalmazhatók:

| — | a megegyezéses módosítások rendszerint nem vonatkozhatnak olyan szövegrészre, amely a módosítások előterjesztésére vonatkozó határidő lejártát megelőzően nem képezte módosítás tárgyát, |
| --- | --- |

—

a megegyezéses módosítások rendszerint nem vonatkozhatnak olyan szövegrészre, amely a módosítások előterjesztésére vonatkozó határidő lejártát megelőzően nem képezte módosítás tárgyát,

| — | a megegyezéses módosításokat rendszerint képviselőcsoportok, az illetékes bizottságok elnökei, előadói vagy fogalmazói, illetve más módosítások megfogalmazói terjesztik elő, |
| --- | --- |

—

a megegyezéses módosításokat rendszerint képviselőcsoportok, az illetékes bizottságok elnökei, előadói vagy fogalmazói, illetve más módosítások megfogalmazói terjesztik elő,

| — | a megegyezéses módosítások rendszerint az ugyanazon részre vonatkozó módosítások visszavonásával járnak. |
| --- | --- |

—

a megegyezéses módosítások rendszerint az ugyanazon részre vonatkozó módosítások visszavonásával járnak.

Megegyezéses módosítás figyelembevételét kizárólag az Elnök javasolhatja. A megegyezéses módosítás szavazásra bocsátásához az Elnöknek ki kell kérnie a Parlament hozzájárulását, mégpedig olyan módon, hogy felteszi a kérdést, hogy van-e kifogás az ilyen szavazás megtartása ellen. Amennyiben kifogás merül fel, a Parlament a leadott szavazatok többségével határoz.

5.   Amennyiben az illetékes bizottság ahhoz a szöveghez, amelyre a jelentés vonatkozik, több módosítást is előterjesztett, azokat az Elnök együttesen bocsátja szavazásra, kivéve, ha egy képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő külön szavazást kért, illetve amennyiben más módosítást is előterjesztettek.

6.   Az Elnök más módosításokat is együttes szavazásra bocsáthat, amennyiben azok kölcsönösen kiegészítik egymást. Ilyen esetben az Elnök az (5) bekezdésben megállapított eljárást alkalmazza. Az ilyen jellegű módosítások megfogalmazói javasolhatnak együttes szavazást, amennyiben módosításaik kölcsönösen kiegészítik egymást.

7.   Az Elnök, egy adott módosítás elfogadását, illetve elutasítását követően határozhat több más, hasonló tartalmú, illetve hasonló célú módosítás együttes szavazásra bocsátásáról. Ezt megelőzően az Elnök ehhez kikérheti a Parlament hozzájárulását.

Az ilyen módosítások az eredeti szöveg különböző részeire vonatkozhatnak.

8.   Amennyiben különböző előterjesztők kettő vagy több azonos módosítást terjesztenek elő, azokat egyetlen módosításként kell szavazásra bocsátani.

156. cikk

Plenáris ülésre benyújtott módosítások bizottsági megvitatása

Amennyiben egy jelentéshez több mint ötven módosítást terjesztettek elő parlamenti megfontolásra, az Elnök a bizottság elnökével való konzultációt követően felkérheti az illetékes bizottságot, hogy a módosítások vizsgálata céljából ülést hívjon össze. Az olyan módosításokat, amelyek ebben a szakaszban a bizottság tagjai legalább egytizedének támogató szavazatát nem nyerik el, nem bocsátják szavazásra a Parlamentben.

157. cikk

Részenkénti szavazás

1.   Bármely képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő részenkénti szavazást kérhet, amennyiben a szavazásra bocsátandó szöveg több rendelkezést tartalmaz vagy több pontra vonatkozik, illetve több, önálló értelemmel, illetve normatív értékkel bíró részre osztható.

2.   Ha az Elnök másként nem rendelkezik, a kérelmet a szavazást megelőző este kell benyújtani. A kérelemről az Elnök határoz.

158. cikk

Szavazati jog

A szavazati jog személyhez fűződő jog.

A képviselő egyénileg és személyesen adja le szavazatát.

E cikk megsértése a 147. cikk (1) bekezdésében említett súlyos rendzavarásnak minősül, amely az ott említett jogkövetkezményeket vonja maga után.

159. cikk

Szavazás

1.   A Parlament általában kézfelemeléssel szavaz.

2.   Amennyiben az Elnök úgy határoz, hogy az eredmény kétséges, az elektronikus szavazatszámláló rendszer használatával, illetve amennyiben az nem működik, felállással illetve ülve maradással újra szavaznak.

3.   A szavazás eredményét feljegyzik.

160. cikk

Név szerinti szavazás

1.   A 99. cikk (4) bekezdésében és a 100. cikk (5) bekezdésében megállapított eseteken kívül név szerint szavaznak, amennyiben azt bármely képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő írásban kéri a szavazást megelőző este, kivéve ha az Elnök más határidőt állapít meg.

2.   A névszerinti szavazás egy, sorsolás útján kiválasztott képviselő nevével kezdve, betűrendben történik. Az Elnök utolsóként adja le szavazatát.

A szavazás szóban történik, és a következő kifejezések használhatók „igen”, „nem”, illetve „tartózkodom”. Indítvány elfogadásának, illetve elutasításának megállapítására csak a mellette vagy ellene leadott szavazatokat veszik figyelembe. A szavazás eredményét az Elnök állapítja meg és jelenti be.

A szavazás eredményét feljegyzik az ülésről készült jegyzőkönyvbe; képviselőcsoportonként, a képviselők nevének betűrendjében, annak feltüntetésével, hogy az egyes képviselők hogyan szavaztak.

161. cikk

Elektronikus szavazás

1.   Az Elnök bármikor határozhat úgy, hogy a 159., 160. és 162. cikkben jelölt szavazást az elektronikus szavazatszámláló rendszer segítségével tartják meg.

Amennyiben az elektronikus szavazatszámláló rendszer műszaki okok miatt nem használható, a szavazást a 159. cikk, a 160. cikk (2) bekezdése, illetve a 162. cikk alapján tartják meg.

Az elektronikus szavazatszámláló rendszer használatára vonatkozó műszaki előírásokat az Elnökség határozza meg.

2.   Elektronikus szavazás esetén kizárólag a szavazás számszerű eredményét jegyzik fel.

Amennyiben azonban a 160. cikk (1) bekezdésével összhangban név szerinti szavazást kértek, a szavazatokat az ülés jegyzőkönyvébe képviselőcsoportonként, a képviselők nevének betűrendjében jegyzik fel.

3.   Amennyiben a jelen levő képviselők többsége kéri, a 160. cikk (2) bekezdésével összhangban név szerinti szavazást tartanak. E cikk (1) bekezdésében említett rendszer alkalmazható a többség fennállásának megállapítására.

162. cikk

Titkos szavazás

1.   Kinevezések esetén a 12. cikk (1) bekezdésének, 177. cikk (1) bekezdésének, és a 182. cikk (2) bekezdése második albekezdésének sérelme nélkül titkos szavazást tartanak.

A leadott szavazatok számának megállapításakor csak a jelölt képviselők nevét tartalmazó szavazólapokat veszik figyelembe.

2.   Titkos szavazás tartható a parlamenti képviselők legalább egyötödének kérelmére is. Az ilyen kérelmet a szavazás megkezdése előtt kell benyújtani.

3.   A titkos szavazásra irányuló kérelem a név szerinti szavazásra való kérelemmel szemben elsőbbséget élvez.

4.   A titkos szavazás során leadott szavazatot kettő-hat, sorsolással kiválasztott képviselő számolja meg.

Az (1) bekezdés szerinti szavazás esetén a jelöltek a szavazatszámlálásban nem vehetnek részt.

A titkos szavazásban részt vevő képviselők nevét azon ülés jegyzőkönyvébe jegyzik fel, amelyen a titkos szavazást tartották.

163. cikk

A szavazáshoz fűzött indokolás

1.   Az általános vita lezárását követően bármely képviselő a zárószavazáshoz legfeljebb egy perces szóbeli, illetve legfeljebb 200 szavas írásbeli indokolást fűzhet, amelyet felvesznek az ülés szó szerinti jegyzőkönyvébe.

Bármely képviselőcsoport a szavazáshoz legfeljebb két perces indokolást fűzhet.

A szavazáshoz fűzött első indokolás megkezdése után a szavazás indokolására irányuló további kérelem nem fogadható el.

A szavazáshoz fűzött indokolás a Parlament által tárgyalt bármely kérdésről tartandó zárószavazás esetén elfogadható. A „zárószavazás” kifejezés nem a szavazás típusára utal, hanem az adott napirendi pontról tartandó utolsó szavazást jelöli.

2.   Eljárási ügyekre vonatkozó szavazás esetén szavazáshoz fűzött indokolás nem fogadható el.

3.   Amennyiben a 131. cikk alapján a Bizottság javaslatát vagy egy jelentést tűztek a Parlament napirendjére, a képviselők az (1) bekezdésnek megfelelően a szavazáshoz írásos indokolást nyújthatnak be.

A szavazáshoz fűzött akár szóbeli, akár írásbeli indokolásnak közvetlenül a szavazásra bocsátandó szövegre kell vonatkoznia.

164. cikk

A szavazással kapcsolatos vita

1.   A szavazást az Elnök nyitja meg és zárja le.

2.   A szavazás Elnök általi megnyitását követően a szavazás lezártnak nyilvánításáig az Elnökön kívül senki nem szólalhat fel.

3.   A szavazás érvényességével kapcsolatos ügyrendi hozzászólásnak csak azt követően van helye, hogy az Elnök a szavazást lezártnak nyilvánította.

4.   A kézfelemeléssel történő szavazás eredményének kihirdetése után bármely képviselő kérheti az eredménynek az elektronikus szavazatszámláló rendszer használatával történő ellenőrzését.

5.   A kihirdetett eredmény érvényességéről az Elnök határoz. Az Elnök határozata végleges.

5. FEJEZET

FÉLBESZAKÍTÓ JELLEGŰ ÉS ELJÁRÁSI INDÍTVÁNYOK

165. cikk

Eljárási indítványok

1.   Eljárási indítvány, azaz:

| a) | ügy elfogadhatatlansága (167. cikk); |
| --- | --- |

a)

ügy elfogadhatatlansága (167. cikk);

| b) | bizottsághoz történő visszautalás (168. cikk); |
| --- | --- |

b)

bizottsághoz történő visszautalás (168. cikk);

| c) | vita lezárása (169. cikk); |
| --- | --- |

c)

vita lezárása (169. cikk);

| d) | vita elnapolása és szavazás (170. cikk); |
| --- | --- |

d)

vita elnapolása és szavazás (170. cikk);

| e) | ülés félbeszakítása, illetve berekesztése (171. cikk) |
| --- | --- |

e)

ülés félbeszakítása, illetve berekesztése (171. cikk)

iránti kérelem az egyéb felszólalási kérelmekkel szemben elsőbbséget élvez.

Ügyrendi javaslatok előterjesztésekor az előterjesztőn kívül csak egy, az előterjesztést támogató, és egy azt ellenző felszólaló, valamint az illetékes bizottság elnöke vagy előadója kaphat szót.

2.   A beszédidő legfeljebb egy perc.

166. cikk

Az Eljárási Szabályzat alkalmazására irányuló felhívás

1.   A képviselő felszólalhat azzal a céllal, hogy felhívja az Elnök figyelmét a Parlament eljárási szabályzatának megsértésére. A képviselő először megjelöli azt a cikket, amelyre hivatkozik.

2.   Az Eljárási Szabályzat alkalmazására való felhívásra irányuló kérelem minden más felszólalási kérelemmel szemben elsőbbséget élvez.

3.   A beszédidő legfeljebb egy perc.

4.   Az Elnök az Eljárási Szabályzat alkalmazására irányuló felhívásról az Eljárási Szabályzatnak megfelelően haladéktalanul határozatot hoz és döntését a felhívás megtételét követően haladéktalanul bejelenti. Az Elnök határozatát nem bocsátják szavazásra.

5.   Az Elnök kivételesen nyilatkozhat úgy, hogy a határozatát az Eljárási Szabályzat alkalmazására való felhívás megtételét követően később, de mindenképp huszonnégy órán belül jelenti be. A határozat elhalasztása nem jár a vita elnapolásával. Az Elnök az ügyet az illetékes bizottsághoz utalhatja.

167. cikk

Előzetes kérdés

1.   Valamely napirendi pont vitájának kezdetén indítványozható a vita elutasítása a napirendi pont elfogadhatatlansága miatt (előzetes kérdés). Az ilyen indítványt haladéktalanul szavazásra bocsátják.

Az elfogadhatatlansági indítvány benyújtásának szándékát legalább huszonnégy órával korábban be kell jelenteni az Elnöknek, aki erről a Parlamentet haladéktalanul tájékoztatja.

2.   Amennyiben az indítványt elfogadják, a Parlament haladéktalanul rátér a következő napirendi pontra.

168. cikk

A bizottsághoz történő visszautalás

1.   Bármely képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő kérheti a napirend megállapításakor, illetve a vita kezdetét megelőzően a bizottsághoz történő visszautalást.

A bizottsághoz történő visszautalás indítványának szándékát legalább huszonnégy órával korábban be kell jelenteni az Elnöknek, aki erről haladéktalanul tájékoztatja a Parlamentet.

2.   Bármely képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő kérelmezheti a szavazást megelőzően vagy a szavazás folyamán a bizottsághoz történő visszautalást. Az ilyen indítványt azonnal szavazásra bocsátják.

3.   Kérelem ezen eljárási szakaszok mindegyikében csak egyszer nyújtható be.

4.   A bizottsághoz történő visszautalás a napirendi pont vitájának elhalasztásával jár.

5.   A Parlament a bizottság részére határidőt állapíthat meg a következtetéseiről szóló jelentése elkészítésére.

169. cikk

A vita lezárása

1.   Az Elnök javaslatára, illetve bármely képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő kérelmére a vita azt megelőzően is lezárható, hogy a hozzászólók listájának végére jutottak volna. Az ilyen javaslatot vagy kérelmet haladéktalanul szavazásra bocsátják.

2.   A javaslat vagy kérelem elfogadása esetén kizárólag azoknak a képviselőcsoportoknak egy-egy képviselője szólalhat fel, amelyek a vita folyamán még nem kaptak szót.

3.   A (2) bekezdésben említett felszólalásokat követően a vitát lezárják, és a Parlament a megvitatott ügyben szavazást tart, kivéve amennyiben a szavazásra kijelölt időpontot már korábban kitűzték.

4.   A javaslatot vagy kérelmet elutasítása esetén ugyanazon vita során kizárólag az Elnök terjesztheti újra elő.

170. cikk

Vita és szavazás elnapolása

1.   Az egyes napirendi pontok vitájának megkezdésekor bármely képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő indítványozhatja a vita egy meghatározott napra és időpontra történő elnapolását. Az ilyen indítványt haladéktalanul szavazásra bocsátják.

Az elnapolás indítványozásának szándékát legalább huszonnégy órával korábban be kell jelenteni az Elnöknek, aki erről a Parlamentet haladéktalanul tájékoztatja.

2.   Az indítvány elfogadása esetén a Parlament rátér a következő napirendi pontra. Az elnapolt vitát a meghatározott napon és időpontban folytatják.

3.   Amennyiben az indítványt elutasítják, azt ugyanazon ülés során nem lehet újra előterjeszteni.

4.   A szavazást megelőzően vagy a szavazás során bármely képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő indítványozhatja a szavazás elnapolását. Az ilyen indítványt haladéktalanul szavazásra bocsátják.

A Parlamentnek a vita későbbi ülésre történő elnapolására vonatkozó határozata meghatározza azt az ülést, amelynek napirendjére tűzik a vitát, adottnak tekintve, hogy az említett ülés napirendjét a 130. és 132. cikk szerint állítják össze.

171. cikk

Az ülés félbeszakítása vagy berekesztése

Az Elnök javaslatára, illetve egy képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő kérelmére a Parlament az ülést egy vita vagy szavazás során határozatával félbeszakíthatja vagy berekesztheti. Az ilyen javaslatot vagy kérelmet haladéktalanul szavazásra bocsátják.

6. FEJEZET

AZ ELJÁRÁSOK NYILVÁNOSSÁGA

172. cikk

Jegyzőkönyv

1.   Az ülésekről készült, a Parlament határozatait és a felszólalók nevét tartalmazó jegyzőkönyvet legalább fél órával a következő délutáni ülés megkezdése előtt kiosztják.

A jogalkotási eljárások keretében e bekezdés értelmében a Parlament által elfogadott valamennyi módosítás határozatnak minősül, még akkor is, ha a Bizottság vonatkozó javaslatát vagy a Tanács közös álláspontját végül a 52. cikk (1) bekezdésének, illetve a 61. cikk (3) bekezdésének megfelelően elutasítják.

A Parlament által elfogadott szövegeket külön-külön osztják ki. Amennyiben a Parlament által elfogadott jogalkotási szövegek módosításokat tartalmaznak, azokat egységes szerkezetbe foglalva teszik közzé.

2.   Az ülések délutáni időszakának megkezdésekor az Elnök a korábbi ülés jegyzőkönyvét jóváhagyás végett a Parlament elé terjeszti.

3.   Amennyiben a jegyzőkönyvvel kapcsolatban kifogás merül fel, a Parlament szükség esetén határoz a kért változtatások figyelembevételéről. A jegyzőkönyvvel kapcsolatban egy-egy képviselő legfeljebb egy percre kaphat szót.

4.   A jegyzőkönyvet az Elnök és a főtitkár írja alá és a Parlament irattárában őrzik. A jegyzőkönyvet egy hónapon belül kihirdetik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

173. cikk

Szó szerinti jegyzőkönyv

1.   Az ülésekről a hivatalos nyelveken szó szerinti jegyzőkönyvet készítenek.

2.   A felszólalók a felszólalásuk gépelt szövegét legkésőbb a kézhezvételt követő napon visszajuttatják a Titkárságra.

3.   A szó szerinti jegyzőkönyvet az Európai Unió Hivatalos Lapjának mellékleteként teszik közzé.

VII. CÍM

BIZOTTSÁGOK ÉS KÜLDÖTTSÉGEK

1. FEJEZET

BIZOTTSÁGOK – FELÁLLÍTÁS ÉS HATÁSKÖR

174. cikk

Állandó bizottságok felállítása

Az Elnökök Értekezletének javaslatára a Parlament állandó bizottságokat állít fel, amelyek hatáskörét az Eljárási Szabályzat mellékletében (15) határozzák meg. A bizottságok tagjait a Parlament újraválasztását követő első ülésen, majd azt követően két és fél év elteltével választják meg.

A hatáskör a bizottság felállításának időpontjától eltérő időpontban is meghatározható.

175. cikk

Ideiglenes bizottságok felállítása

Az Elnökök Értekezletének javaslatára a Parlament bármikor felállíthat ideiglenes bizottságokat, amelyek hatáskörét, összetételét és megbízatásának idejét a bizottságot létrehozó határozat meghozatalával egyidejűleg határozzák meg; az ideiglenes bizottságok megbízatása nem haladhatja meg a tizenkét hónapot, kivéve amennyiben a Parlament a megbízatást annak lejártakor meghosszabbítja.

Mivel az ideiglenes bizottságok hatáskörét, összetételét és megbízatásának idejét a bizottság létrehozásával egyidejűleg határozzák meg, a Parlament a hatáskör megváltoztatásáról – sem kibővítéséről, sem szűkítéséről – később nem határozhat.

176. cikk

Vizsgálóbizottságok

1.   A parlamenti képviselők egynegyedének kérelmére vizsgálóbizottságot állíthat fel a közösségi jog állítólagos megsértése vagy az Európai Közösségek szervei, illetve intézményei, a tagállamok közigazgatási szervei vagy a közösségi jog által annak alkalmazására felhatalmazott személyek által a közösségi jog alkalmazása során elkövetett állítólagos hivatali visszásságok kivizsgálása céljából.

A vizsgálóbizottság felállításáról szóló határozatot egy hónapon belül kihirdetik az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Parlament ezenkívül megtesz minden szükséges intézkedést, hogy e határozat minél szélesebb körben ismertté váljon.

2.   A vizsgálóbizottság működését e szabályzat bizottságokra vonatkozó rendelkezései szabályozzák, kivéve, amennyiben e cikk, illetve az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az e szabályzathoz mellékletként csatolt (16), az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlását szabályzó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i határozata kifejezetten másképp rendelkezik.

3.   A vizsgálóbizottság felállítására irányuló kérelemben pontosan meg kell határozni a vizsgálat tárgyát, és a kérelmet részletesen indokolni kell. A Parlament az Elnökök Értekezlete javaslatára határoz a bizottság felállításáról és adott esetben – a 177. cikk rendelkezéseinek megfelelően – a bizottság összetételéről.

4.   A vizsgálóbizottság munkáját jelentéssel zárja le, amelyet legfeljebb tizenkét hónapon belül kell benyújtania. A Parlament ezen időtartamot két alkalommal három hónappal meghosszabbíthatja.

A vizsgálóbizottságban csak a rendes tagok, illetve távollétükben az állandó póttagok szavazhatnak.

5.   A vizsgálóbizottság elnököt és két alelnököt választ, és egy vagy két előadót nevez ki. A bizottság tagjaira meghatározott hatásköröket ruházhat át, illetve megbízásokat, különleges feladatokat adhat; a tagok ezekről a későbbiekben a bizottságnak részletes jelentést tesznek.

Az ülések közötti időszakban sürgős esetekben, illetve szükség esetén a bizottság hatásköreit a bizottság elnöksége gyakorolja, a következő ülésen történő megerősítés feltételével.

6.   Amennyiben a vizsgálóbizottság úgy véli, hogy valamely jogát megsértették, javaslatot tesz, hogy az Elnök tegye meg a megfelelő intézkedéseket.

7.   A vizsgálóbizottság meghallgatás tartása, illetve dokumentumok beszerzése céljából kapcsolatba léphet a (2) bekezdésben említett határozat 3. cikkében szereplő intézményekkel vagy személyekkel.

A közösségi intézmények és szervek képviselőinek és tisztviselőinek úti- és szállásköltségeit a közösségi intézmények és szervek viselik. A vizsgálóbizottság előtt megjelenő más személyek utazási- és szállásköltségeit az Európai Parlament a szakértők meghallgatására vonatkozó szabályoknak megfelelően téríti meg.

A vizsgálóbizottság előtt tanúvallomás céljából megjelenő személyt ugyanolyan jogok illetik meg, mint amelyek a származási országa bírósága előtt való tanúskodás esetén megilletnék. E jogairól a bizottság előtti nyilatkozattétel előtt tájékoztatni kell.

A nyelvhasználatot tekintve a vizsgálóbizottság a 138. cikk rendelkezéseit alkalmazza. A bizottság elnöksége azonban

| — | amennyiben titoktartási okokból szükségesnek ítéli, a tolmácsolást a tanácskozásban részt vevő személyek hivatalos nyelveire korlátozhatja, |
| --- | --- |

—

amennyiben titoktartási okokból szükségesnek ítéli, a tolmácsolást a tanácskozásban részt vevő személyek hivatalos nyelveire korlátozhatja,

| — | oly módon határoz a kézhez kapott dokumentumok fordításával kapcsolatban, amely biztosítja, hogy a bizottság hatékonyan és gyorsan végezhesse a feladatát, és az ügy szükséges titkosságát és bizalmasságát tiszteletben tartsák. |
| --- | --- |

—

oly módon határoz a kézhez kapott dokumentumok fordításával kapcsolatban, amely biztosítja, hogy a bizottság hatékonyan és gyorsan végezhesse a feladatát, és az ügy szükséges titkosságát és bizalmasságát tiszteletben tartsák.

8.   A vizsgálóbizottság elnöke az elnökséggel együtt gondoskodik arról, hogy a tárgyalások titkosságát és bizalmasságát tiszteletben tartsák, és erről a tagokat is megfelelően tájékoztatja.

A bizottság elnöke szintén kifejezetten utal a fent említett határozat 2. cikke (2) bekezdésének rendelkezéseire. Az Eljárási Szabályzat VII.A. melléklete alkalmazandó.

9.   A továbbított titkos, illetve bizalmas iratokat olyan technikai intézkedések segítségével vizsgálják meg, amelyek biztosítják, hogy kizárólag az ügyben illetékes tagok férhessenek hozzá. Az érintett tagok ünnepélyes fogadalmat tesznek arra vonatkozóan, hogy e cikknek megfelelően nem teszik más személyeknek lehetővé, hogy titkos, illetve bizalmas információhoz jussanak, és az ilyen jellegű információt kizárólag a vizsgálóbizottságnak benyújtandó jelentés elkészítéséhez használják fel. Az üléseket olyan helyiségekben tartják, amelyek kialakítása nem teszi lehetővé, hogy illetéktelen személyek az eljárást lehallgassák.

10.   A vizsgálóbizottság munkája befejezését követően annak eredményéről a Parlamentnek jelentést nyújt be, amely adott esetben a 48. cikkben megállapított feltételeknek megfelelően kisebbségi véleményeket is tartalmaz. A jelentést közzéteszik.

A vizsgálóbizottság kérelmére a Parlament a jelentésről a benyújtást követő ülésen vitát tart.

A bizottság az Európai Közösségek vagy a tagállamok intézményeinek, illetve szerveinek szóló ajánlástervezetet is benyújthat a Parlamentnek.

11.   Az Elnök a VI. melléklet szerint illetékes bizottságot utasítja, hogy kísérje figyelemmel a vizsgálóbizottság munkájának eredményeképpen tett intézkedéseket, és adott esetben készítsen jelentést róluk. Ezenkívül megtesz minden szükséges lépést, amely biztosítja a vizsgálat eredményeként hozott döntések gyakorlati megvalósulását.

A 177. cikk (2) bekezdéssel összhangban módosítás kizárólag az Elnökök Értekezletének a vizsgálóbizottság összetételét érintő javaslatához ((3) bekezdés) fűzhető.

Sem a vizsgálatnak a Parlament képviselőinek egynegyede által meghatározott tárgya ((3) bekezdés), sem a (4) bekezdésben megállapított időtartam nem módosítható.

177. cikk

Bizottságok összetétele

1.   A bizottságok és a vizsgálóbizottságok tagjait a képviselőcsoportok és a független képviselők jelöléseinek benyújtását követően választják meg. Az Elnökök Értekezlete a Parlamentnek javaslatokat nyújt be. A bizottságok összetétele - amennyire lehetséges - tükrözi a Parlament összetételét.

Amennyiben egy képviselő képviselőcsoportot vált, a két és fél éves megbízatása fennmaradó részére megtartja a parlamenti bizottságokban elfoglalt helyét. Amennyiben azonban egy képviselő másik képviselőcsoportba való átülése sérti a politikai nézetek arányos képviseletét a bizottságban, az Elnökök Értekezlete az (1) bekezdés második mondatában megállapított eljárással összhangban új javaslatot nyújt be a bizottság összetételére vonatkozóan, melynek során köteles biztosítani az érintett képviselő egyéni jogait.

2.   Az Elnökök Értekezlete javaslatához kizárólag olyan módosítás fogadható el, amelyet legalább harminchét képviselő nyújtott be. A Parlament az ilyen módosításokról titkosan szavaz.

3.   A képviselők az Elnökök Értekezlete javaslata alapján, a (2) bekezdés szerinti esetleges módosításnak megfelelően tekintendők megválasztottnak.

4.   Amennyiben egy képviselőcsoport elmulasztja a vizsgálóbizottságba az (1) bekezdés szerint történő jelölések benyújtását az Elnökök Értekezlete által kitűzött határidőn belül, az Elnökök Értekezlete csak a határidőn belül közölt jelöléseket nyújtja be a Parlamentnek.

5.   Az Elnökök Értekezlete ideiglenesen, a jelölendő személyek beleegyezésével és az (1) bekezdés figyelembe vételével határozhat a bizottságban megüresedett helyek betöltéséről.

6.   Minden ilyen változtatás megerősítés céljából a következő ülésen a Parlament elé kerül.

178. cikk

Póttagok

1.   A képviselőcsoportok és a független képviselők az egyes bizottságokba az őket képviselő rendes tagok számával azonos számú állandó póttagot jelölhetnek. Az Elnököt erről tájékoztatják. Az állandó póttagok jogosultak részt venni és felszólalni a bizottsági üléseken, illetve a rendes tag távollétében szavazati joggal rendelkeznek.

2.   Ezenfelül, a rendes tag távollétében és amennyiben állandó póttagokat nem jelöltek, illetve az állandó póttagok távollétében, a bizottság rendes tagja gondoskodhat arról, hogy őt a képviselőcsoport egy másik tagja képviselje, aki szavazásra is jogosult. A póttag nevét a szavazás megkezdése előtt a bizottság elnökével közölni kell.

A (2) bekezdés értelemszerűen a független képviselőkre is alkalmazandó.

A (2) bekezdés utolsó mondatában megállapított előzetes bejelentést a vita lezárását, vagy azon napirendi pontról, illetve pontokról történő szavazás megkezdését megelőzően kell megtenni, amelyek tekintetében a rendes tagot a póttag helyettesíti.

***

E cikk rendelkezései két, e szöveg által egyértelműen meghatározott elvet fogalmaznak meg:

| — | a képviselőcsoportnak nem lehet több állandó póttagja egy adott bizottságban, mint ahány rendes tagja van, |
| --- | --- |

—

a képviselőcsoportnak nem lehet több állandó póttagja egy adott bizottságban, mint ahány rendes tagja van,

| — | kizárólag képviselőcsoportok jogosultak állandó póttagok jelölésére, azzal az egy feltétellel, hogy erről az Elnököt értesítik. |
| --- | --- |

—

kizárólag képviselőcsoportok jogosultak állandó póttagok jelölésére, azzal az egy feltétellel, hogy erről az Elnököt értesítik.

Következésképpen:

| — | az állandó póttagok helyzete kizárólag az adott képviselőcsoportbeli tagságuktól függ, |
| --- | --- |

—

az állandó póttagok helyzete kizárólag az adott képviselőcsoportbeli tagságuktól függ,

| — | amennyiben a képviselőcsoport rendes tagjainak száma egy bizottságban megváltozik, az azon bizottságba jelölhető állandó póttagok legmagasabb száma is ennek megfelelően változik, |
| --- | --- |

—

amennyiben a képviselőcsoport rendes tagjainak száma egy bizottságban megváltozik, az azon bizottságba jelölhető állandó póttagok legmagasabb száma is ennek megfelelően változik,

| — | amennyiben egy képviselő képviselőcsoportot vált, eredeti képviselőcsoportbeli tagságából eredő állandó póttagságát nem tarthatja meg, |
| --- | --- |

—

amennyiben egy képviselő képviselőcsoportot vált, eredeti képviselőcsoportbeli tagságából eredő állandó póttagságát nem tarthatja meg,

| — | a bizottság tagja semmilyen körülmények között sem helyettesítheti póttagként más képviselőcsoporthoz tartozó tagtársát. |
| --- | --- |

—

a bizottság tagja semmilyen körülmények között sem helyettesítheti póttagként más képviselőcsoporthoz tartozó tagtársát.

179. cikk

A bizottságok feladatai

1.   Az állandó bizottságok a Parlament által, vagy az ülésszak megszakításának tartama alatt, az Elnök által az Elnökök Értekezlete nevében hozzájuk utalt kérdéseket vizsgálják meg. Az ideiglenes bizottságok és a vizsgálóbizottságok feladatkörét felállításukkor határozzák meg; nem jogosultak véleményt nyilvánítani más bizottságok részére.

(Lásd a 175. cikk értelmezését.)

2.   Amennyiben egy állandó bizottság egy kérdés vizsgálatára vonatkozóan megállapítja illetékessége hiányát, illetve kettő vagy több állandó bizottság illetékességének összeütközése esetén az illetékesség kérdését a bizottsághoz való utalás parlamenti bejelentését követő négy munkahéten belül az Elnökök Értekezletéhez utalják. A Bizottsági Elnökök Értekezletét tájékoztatják és az ajánlást tehet az Elnökök Értekezletének. Az Elnökök Értekezlete az illetékesség kérdésével kapcsolatban az utalástól számított hat munkahéten belül hoz határozatot. Egyéb esetben a kérdést határozathozatal céljából a következő ülés napirendjére tűzik.

3.   Amennyiben kettő vagy több állandó bizottság illetékes a kérdés vizsgálatára, ezek egyikét illetékes bizottságnak, a többit pedig véleménynyilvánításra felkért bizottságnak nyilvánítják.

Egy kérdést egyidejűleg azonban nem lehet háromnál több bizottsághoz utalni, kivéve, ha alapos okból az (1) bekezdésben megállapított feltételek alapján az e szabálytól való eltérés mellett döntenek.

4.   Kettő vagy több bizottság vagy albizottság közösen megvitathat illetékességi körükbe tartozó ügyeket, azonban határozatot nem hozhatnak.

5.   A bizottságok a Parlament elnökségének hozzájárulásával egy vagy több tagjuknak tanulmánykészítési vagy tényfeltáró megbízatást adhatnak.

180. cikk

A mandátumvizsgáló bizottság

Az e szabályzat rendelkezéseinek megfelelően felállított bizottságok közül egy bizottság hatáskörébe tartozik a megbízólevelek vizsgálata és a választások érvényességével kapcsolatos kifogásokról történő határozatok előkészítése.

181. cikk

Az albizottságok

1.   Bármely állandó vagy ideiglenes bizottság, munkája érdekében, az Elnökök Értekezletének előzetes hozzájárulásával, kijelölhet egy vagy több albizottságot, amelyeknek ezzel egyidejűleg, a 177. cikkel összhangban megállapítja annak összetételét és illetékességi körét is. Az albizottságok az azokat felállító bizottságnak tesznek jelentést.

2.   Az albizottságok eljárása megegyezik a bizottságok eljárásával.

3.   A póttagok az albizottsági üléseken ugyanolyan feltételek mellett vehetnek részt, mint a bizottsági üléseken.

4.   E rendelkezések alkalmazása során meg kell őrizni az albizottság és az azt felállító bizottság közötti kölcsönös függőséget. E célból az albizottság összes rendes tagját a főbizottság tagjai közül választják.

182. cikk

A bizottságok elnökségei

1.   A bizottsági tagok 177. cikk alapján történő megválasztását követő első bizottsági ülésen a bizottság elnökséget választ, amely egy elnökből és külön választási fordulók során megválasztott egy, két vagy három alelnökből áll.

2.   Amennyiben a jelölések száma megegyezik a betöltendő helyek számával, a választás közfelkiáltással is történhet.

Ellenkező esetben, vagy a bizottsági tagok egyhatodának kérelmére a választást titkos szavazással tartják meg.

Egyetlen jelölt esetén a választást a leadott szavazatok abszolút többségével lehet megnyerni, amelybe a jelölt mellett és ellene leadott szavazatok számítanak.

Amennyiben több jelölt is szerepel az első fordulóban, az előző albekezdésnek megfelelően, a leadott szavazatok abszolút többségét megszerző jelöltet választják meg. A második fordulóban a legtöbb szavazatot szerző jelöltet választják meg. Szavazategyenlőség esetén az idősebb jelöltet választják meg.

Amennyiben második forduló is szükséges, új jelölteket lehet nevezni.

2. FEJEZET

BIZOTTSÁGOK – MŰKÖDÉS

183. cikk

A bizottsági ülések

1.   A bizottság a bizottság elnökének összehívására vagy a Parlament elnökének kérelmére tart ülést.

2.   A Bizottság és a Tanács részt vehet a bizottság ülésein a bizottság elnökének a bizottság nevében történő meghívására.

A bizottság külön határozata alapján az ülésen való részvétel és felszólalás céljából bármely más személy meghívható.

Ennek analógiájára minden bizottság mérlegelési jogkörében határoz arról, hogy egy képviselő személyi asszisztensének engedélyezik-e a bizottság ülésein való részvételt..

Az illetékes bizottság az Elnökség jóváhagyásától függően, szakértői meghallgatást szervezhet, amennyiben úgy véli, hogy egy ilyen meghallgatás bizonyos kérdésben munkája hatékony elvégzéséhez elengedhetetlen.

Saját kérelmükre a véleménynyilvánításra felkért bizottságok jelen lehetnek a meghallgatáson.

3.   A 46. cikk (6) bekezdésének sérelme nélkül, amennyiben egy bizottság másképp nem határoz, a képviselők jelen lehetnek azon bizottságok ülésein, amelyeknek nem tagjai, de a tanácskozásban nem vehetnek részt.

Az ilyen képviselőknek azonban a bizottság engedélyezheti az eljárásban tanácsadói minőségben való részvételt.

184. cikk

A bizottsági ülések jegyzőkönyve

A bizottság üléseiről készült jegyzőkönyvet a bizottság valamennyi tagjának kiosztják, és a bizottsághoz annak következő ülésén jóváhagyásra benyújtják.

185. cikk

Szavazás a bizottságban

1.   Bármely képviselő előterjeszthet módosítást az illetékes bizottságban történő vizsgálatra.

2.   A bizottság akkor szavaz érvényesen, ha tagjainak egynegyede ténylegesen jelen van. Amennyiben azonban a tagok egyhatoda a szavazást megelőzően kérelmezi, a szavazás csak akkor érvényes, ha a bizottság tagjainak többsége részt vesz benne.

3.   A szavazás a bizottságban kézfelemeléssel történik, kivéve ha a bizottság tagjainak egynegyede név szerinti szavazást kér. Ebben az esetben a szavazást a 160. cikk (2) bekezdésével összhangban tartják.

4.   A bizottság elnöke részt vesz a vitában és a szavazásban, de döntő szavazata nincs.

5.   Az előterjesztett módosítások fényében, a bizottság a szavazás megtartása helyett felkérheti az előadót a lehető legtöbb módosítást figyelembe vevő új tervezet benyújtására. E tervezethez benyújtandó módosításokra új határidőt tűznek ki.

186. cikk

A plenáris ülésre vonatkozó szabályok alkalmazása a bizottságokban

A bizottsági ülésekre a 11., 12., 13., 16., 17., 140., 141., 143. cikk (1) bekezdése, a 146., 148., 150-153., 155., 157. cikk (1) bekezdése, a 158., 159., 161., 162., 164–167., 170. és a 171. cikk értelemszerűen alkalmazandó.

187. cikk

Kérdések órája a bizottságban

A bizottság határozhat úgy, hogy kérdések óráját tart. A kérdések órájára vonatkozó szabályokat az egyes bizottságok maguk állapítják meg.

3. FEJEZET

A PARLAMENTKÖZI KÜLDÖTTSÉGEK

188. cikk

A Parlamentközi küldöttség felállítása és feladatköre

1.   Az Elnökök Értekezletének javaslata alapján a Parlament állandó parlamentközi küldöttségeket állít fel, és feladataik figyelembevételével határoz jellegükről és tagjaik számáról. A tagokat a Parlament újraválasztását követő első vagy második ülésen, egy parlamenti ciklusra választják meg.

2.   A küldöttség tagjait a jelöléseknek a képviselőcsoportok és a független képviselők által az Elnökök Értekezletéhez történő benyújtását követően választják meg. Az Elnökök Értekezlete a tagállamok és a politikai nézetek lehető legméltányosabb képviseletét biztosító javaslatokat nyújt be a Parlamentnek. A 177. cikk (2), (3), (5), és (6) bekezdését kell alkalmazni.

3.   A küldöttségek elnökségeit a 182. cikk szerint az állandó bizottságokra megállapított eljárásnak megfelelően alakítják ki.

4.   Az egyes küldöttségek általános hatáskörét a Parlament határozza meg. A Parlament e hatásköröket bármikor kiterjesztheti, illetve korlátozhatja.

5.   A küldöttségek munkájának lehetővé tételéhez szükséges végrehajtó rendelkezéseket a Küldöttségi Elnökök Értekezlete javaslata alapján az Elnökök Értekezlete fogadja el.

6.   A küldöttség elnöke a küldöttség tevékenységéről a kül- és biztonságpolitikai ügyekben illetékes bizottságnak jelentést nyújt be.

189. cikk

Együttműködés az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésével

1.   A Parlament szervei, különösen a bizottságok a munka hatékonyabbá tétele és a párhuzamos munkavégzés elkerülése céljából a közös érdekeket érintő területeken együttműködnek az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének megfelelő szerveivel.

2.   Az e rendelkezések végrehajtásához szükséges intézkedéseket az Elnökök Értekezlete az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése hatáskörrel rendelkező szerveinek jóváhagyásával határozza meg.

190. cikk

A parlamenti vegyes bizottságok

1.   Az Európai Parlament a Közösséggel társult államok vagy olyan államok parlamentjeivel, amelyekkel a csatlakozási tárgyalások már megkezdődtek, parlamenti vegyes bizottságokat állíthat fel.

Az ilyen bizottságok a résztvevő parlamentek részére ajánlásokat fogalmazhatnak meg. Az Európai Parlament esetében ezeket az ajánlásokat az illetékes bizottsághoz utalják, amely a teendőkről szóló javaslatokat terjeszt elő.

2.   A különböző parlamenti vegyes bizottságok általános feladatkörét az Európai Parlament és a harmadik országokkal kötött megállapodások határozzák meg.

3.   A parlamenti vegyes bizottságokra a kérdéses megállapodásban megállapított eljárások vonatkoznak. Az ilyen eljárások az Európai Parlament küldöttsége és az érintett parlament küldöttsége közötti egyenlőség elvén alapulnak.

4.   A parlamenti vegyes bizottságok eljárási szabályzatukat maguk alkotják meg, és az Európai Parlament és az érintett parlament elnökségéhez nyújtják be jóváhagyás végett.

5.   Az Európai Parlament parlamenti vegyes bizottságokba delegált küldöttsége tagjainak megválasztása, és e küldöttségek elnökségének megalakítása a parlamentközi küldöttségek részére megállapított eljárással összhangban történik.

VIII. CÍM

PETÍCIÓK

191. cikk

A petíciós jog

1.   Az Európai Unió polgárának, vagy a tagállamok területén lakó, illetve a létesítő okirat szerint ott székhellyel rendelkező természetes, illetve jogi személy, egyénileg vagy más polgárokkal vagy személyekkel együtt, az Európai Unió tevékenységi körét és a petíciót benyújtó személyt közvetlenül érintő ügyben petíciót intézhet a Parlamenthez.

2.   A Parlamenthez intézett petíciókban fel kell tüntetni valamennyi petíciót benyújtó személy nevét, állampolgárságát és állandó lakcímét.

3.   A petíciót az Európai Unió hivatalos nyelveinek egyikén, írásban kell megfogalmazni.

A más nyelven megfogalmazott petíciót csak abban az esetben veszik figyelembe, ha ahhoz a petíciót benyújtó személy az Európai Unió hivatalos nyelveinek egyikén megfogalmazott fordítást vagy összefoglalót mellékel. A Parlament munkája a fordításon vagy összefoglalón alapul. A Parlamentnek a petíciót benyújtó személlyel folytatott levelezése azon a hivatalos nyelven zajlik, amelyen a fordítás vagy az összefoglaló készült.

4.   A (2) bekezdésben megállapított feltételeknek megfelelő petíciókat a beérkezés sorrendjében nyilvántartásba veszik; ellenkező esetben irattárba helyezik, és a petíciót benyújtó személyt ennek indokairól tájékoztatják.

5.   A nyilvántartásba vett petíciókat az Elnök az illetékes bizottsághoz utalja, amely először megállapítja, hogy a nyilvántartásba vett petíció az Európai Unió tevékenységi körét érinti-e.

6.   A bizottság által elfogadhatatlannak nyilvánított petíciókat irattárba helyezik, és a petíciót benyújtó személyt tájékoztatják a határozatról és annak indokairól.

7.   Ilyen esetekben a bizottság javasolhatja a petíciót benyújtó személynek, hogy forduljon az érintett tagállam vagy az Európai Unió illetékes hatóságához.

8.   Amennyiben a petíciót benyújtó személy nem kéri a petíció bizalmas kezelését, a petíciót nyilvános nyilvántartásba veszik.

9.   Amennyiben a bizottság célszerűnek látja, az ügyet az ombudsmanhoz utalhatja.

10.   A Parlamenthez intézett olyan petíciókat, amelyeket olyan természetes, illetve jogi személyek nyújtanak be, akik nem az Európai Unió polgárai, és a tagállamok területén lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel sem rendelkeznek, külön veszik nyilvántartásba és helyezik irattárba. Az Elnök az előző hónapban érkezett ilyen petíciókról tárgyuk megjelölésével készült havi jegyzéket küld a petíciós bizottságnak, amely a megvizsgálni kívánt petíciókat bekérheti.

192. cikk

A petíciók vizsgálata

1.   Az illetékes bizottság határozhat úgy, hogy az általa elfogadhatónak nyilvánított petíciókról jelentést készít, vagy ezekről más módon véleményt nyilvánít.

A bizottság, különösen a hatályos jog megváltoztatására irányuló petíciók esetén, a 46. cikk alapján más bizottságok véleményét is kikérheti.

2.   Elektronikus nyilvántartást készítenek, amelyben a polgárok a petíciót benyújtó személyt támogatásukról biztosíthatják azáltal, hogy a saját elektronikus aláírásukat az elfogadhatónak nyilvánított és a nyilvántartásba felvett petícióhoz mellékelik.

3.   Petíciók megvizsgálása vagy ténymegállapítás céljából a bizottság intézkedhet a petíciót benyújtó személyek meghallgatásáról, vagy általános meghallgatást szervezhet, illetve ténymegállapítás céljából képviselőket küldhet a helyszínre.

4.   A bizottság, véleményének előkészítéséhez, felkérheti a Bizottságot dokumentumok benyújtására, tájékoztatás nyújtására, és az eszközeihez való hozzáférés lehetővé tételére.

5.   A bizottság szükség esetén állásfoglalási indítványokat nyújt be a Parlamentnek az általa vizsgált petíciókról.

A bizottság ezenkívül kérelmezheti, hogy az Elnök továbbítsa véleményét a Bizottsághoz vagy a Tanácshoz.

6.   A bizottság hathavonta tájékoztatja a Parlamentet tanácskozásainak eredményéről.

A bizottság tájékoztatja a Parlamentet különösen a Tanács vagy a Bizottság, a Parlament által hozzájuk utalt petíciók kapcsán tett intézkedéseiről.

7.   Az Elnök a petíciót benyújtó személyeket értesíti a határozatokról és azok indokairól.

193. cikk

A petíciók bejelentése

1.   A 191. cikk (4) bekezdésében említett nyilvántartásba vett petíciókat és az egyes petíciókkal kapcsolatban követendő eljárásokról szóló főbb határozatokat a Parlamentben bejelentik. Az ilyen bejelentéseket feljegyzik az ülésről készült jegyzőkönyvbe.

2.   A nyilvántartásba vett petíciók címét és szövegük összefoglalóját a vélemények szövegével és a petíciók vizsgálatával kapcsolatban továbbított legfontosabb határozatokkal együtt a nyilvánosság számára egy adatbázisban hozzáférhetővé teszik, amennyiben ehhez a petíciót benyújtó személy hozzájárul. A bizalmas petíciókat a Parlament irattárában őrzik, ahol a képviselők számára betekintésre rendelkezésre állnak.

IX. CÍM

AZ OMBUDSMAN

194. cikk

Az ombudsman kinevezése

1.   Minden parlamenti ciklus kezdetén az Elnök, közvetlenül a megválasztását követően, illetve a (8) bekezdésben említett esetekben, az ombudsman hivatalára történő jelölésre irányuló felhívást bocsát ki, és határidőt állapít meg a jelölések benyújtására. A jelölésre irányuló felhívást közzéteszik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2.   A jelölést legalább harminchét képviselőnek kell támogatnia, akik legalább két tagállam állampolgárai közül kerülnek ki.

Egy képviselő csak egy jelölést támogathat.

A jelölések mindazokat a dokumentumokat tartalmazzák, amelyekből bizonyossággal megállapítható, hogy a jelölt az ombudsmanról szóló rendelkezések feltételeinek eleget tesz.

3.   A jelöléseket az illetékes bizottsághoz továbbítják, amely a jelölteket meghallgathatja.

Az ilyen meghallgatások valamennyi képviselő számára nyilvánosak.

4.   Az elfogadható jelöléseket betűrendben tartalmazó jegyzéket ezt követően benyújtják a Parlamenthez szavazásra.

5.   A szavazás titkos, és a leadott szavazatok többségével történik.

Amennyiben az első két fordulót követően nem választottak meg egyetlen jelöltet sem, a továbbiakban kizárólag a második fordulóban legtöbb szavazatot szerzett két jelöltre lehet szavazni.

Szavazategyenlőség esetén az idősebb jelölt élvez elsőbbséget.

6.   A szavazás megkezdése előtt az Elnök meggyőződik arról, hogy a Parlament képviselőinek legalább fele jelen van-e.

7.   A kinevezett személyt haladéktalanul felhívják a Bíróság előtti eskütételre.

8.   Az ombudsman hivatalát – elhalálozás vagy felmentés esetét kivéve – utóda hivatalba lépéséig látja el.

195. cikk

Az ombudsman tevékenysége

1.   Az ombudsman feladatainak ellátását szabályozó rendelkezésekről és általános feltételekről szóló határozatot, valamint a határozatnak az ombudsman által elfogadott végrehajtási rendelkezéseit tájékoztatás céljából az Eljárási Szabályzathoz (17) mellékletként csatolják.

2.   Az ombudsman a fent említett határozat 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően tájékoztatja a Parlamentet a hivatali visszásságokkal kapcsolatos esetekről, amelyekről az illetékes bizottság jelentést készíthet. Az ombudsman, a fenti határozat 3. cikke (8) bekezdésének megfelelően, minden éves ülésszak végén a vizsgálatai eredményét tartalmazó jelentést nyújt be a Parlamentnek. Az illetékes bizottság ehhez jelentést készít, amelyet a Parlamenthez vitára nyújtanak be.

3.   Az ombudsman az illetékes bizottságot annak kérelmére tájékoztathatja, illetve az illetékes bizottság az ombudsmant annak saját kezdeményezésére meghallgathatja.

196. cikk

Az ombudsman felmentése

1.   A parlamenti képviselők egytizede kérheti az ombudsman felmentését, amennyiben már nem felel meg a feladata ellátásához szükséges feltételeknek, illetve ha súlyos kötelességszegést követ el.

2.   A kérelmet az ombudsmanhoz és az illetékes bizottsághoz továbbítják, amely, ha tagjai többsége úgy határoz, hogy az indokolás megalapozott, jelentést nyújt be a Parlamenthez. Az ombudsmant – kérelmére – a jelentés szavazásra bocsátását megelőzően meghallgatják. A Parlament a vitát követően titkos szavazással határoz.

3.   A szavazás megkezdése előtt az Elnök meggyőződik arról, hogy a parlamenti képviselők legalább fele jelen van-e.

4.   Amennyiben a szavazás eredménye az ombudsman felmentése mellett szól, és az ennek ellenére nem mond le, az Elnök legkésőbb a szavazást követő ülésen az ombudsman felmentésének haladéktalan elrendelésére irányuló kérelemmel fordul a Bírósághoz.

Az ombudsman lemondásával az eljárás megszűnik.

X. CÍM

A PARLAMENT TITKÁRSÁGA

197. cikk

Titkárság

1.   A Parlament munkáját az Elnökség által kinevezett főtitkár segíti.

A főtitkár az Elnökség előtt ünnepélyes fogadalmat tesz, hogy feladatait lelkiismeretesen és teljesen pártatlanul látja el.

2.   Az Elnökség által meghatározott összetételű és szervezetű titkárságot a főtitkár vezeti.

3.   Az Elnökség meghatározza a titkárság létszámtervét, és megállapítja a tisztviselők és más alkalmazottak szolgálati jogviszonyára és pénzügyi helyzetére vonatkozó rendelkezéseket.

Az Elnökség meghatározza azt is, hogy az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12–14. cikke a tisztviselők és egyéb alkalmazottak mely kategóriájára alkalmazandó részben vagy egészben.

A Parlament elnöke erről megfelelően tájékoztatja az Európai Unió illetékes intézményeit.

XI. CÍM

AZ EURÓPAI SZINTŰ POLITIKAI PÁRTOK JOGKÖRE ES FELELŐSSÉGE

198. cikk

Az Elnök jogköre és felelőssége

Az Elnök képviseli a Parlamentet a 19. cikk (4) bekezdése szerint az európai szintű politikai pártokkal való kapcsolattartás során.

199. cikk

Az Elnökség jogköre és felelőssége

1.   Az Elnökség határoz az európai szintű politikai pártok által benyújtott támogatási igényről, valamint az előirányzatok felosztásáról a kedvezményezett politikai pártok között. Az Elnökség listát készít a kedvezményezettekről és a számukra biztosított összegekről.

2.   Az Elnökség határoz a támogatás esetleges felfüggesztéséről vagy csökkentéséről, illetve a jogalap nélkül nyújtott támogatás összegének esetleges behajtásáról.

3.   Az Elnökség a költségvetési év végét követően jóváhagyja a kedvezményezett politikai pártok tevékenységeikről szóló végleges jelentését és éves pénzügyi beszámolóját.

4.   Az Elnökség a 2004/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben meghatározott feltételek szerint az európai szintű politikai pártok részére javaslataik alapján technikai támogatást nyújthat. Az Elnökség átruházhatja a főtitkárra a technikai támogatásokkal kapcsolatos egyes határozatok meghozatalának jogát.

5.   A fenti bekezdésekben említett valamennyi esetben az Elnökség a főtitkár javaslata alapján jár el. Az Elnökség határozathozatala előtt, az (1) és (4) bekezdésben említett eseteket kivéve, meghallgatja az érintett politikai párt képviselőit. Az Elnökség bármikor kérheti az Elnökök Értekezletének a véleményét.

6.   Amennyiben a Parlament utólagos vizsgálata során megállapítja, hogy valamely európai szintű politikai párt a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és szabadságjogok tiszteletben tartásának alapelvét, vagy a jogállamiság követelményeit figyelmen kívül hagyta, az Elnökség e politikai párt támogatásból történő kizárásáról határoz.

200. cikk

Az illetékes bizottság és a plenáris ülés jogköre és felelőssége

1.   A Parlament képviselőinek egynegyede kérelmére, amennyiben legalább három képviselőcsoportot képviselnek, az Elnök az Elnökök Értekezletén történő kihirdetés után felhívja az illetékes bizottságot arra, hogy vizsgálja meg, hogy valamely európai szintű politikai párt, különös tekintettel programjára és tevékenységére, folyamatosan figyelembe veszi-e azokat az alapelveket, amelyeken az Európai Unió nyugszik, vagyis a szabadság, a demokrácia, az emberi jogok és szabadságjogok tiszteletben tartásának alapelvét, illetve a jogállamiság követelményeit.

2.   Mielőtt az illetékes bizottság határozati javaslatot terjeszt a Parlament elé, meghallgatja az érintett politikai párt képviselőjét, valamint a 2004/2003/EK rendelet szerint beszerzi és megvizsgálja a független személyekből összeállított bizottság állásfoglalását.

3.   A Parlament a leadott szavazatok többségével fogadja el a határozati javaslatot arról, hogy az érintett politikai párt figyelembe vette-e az (1) bekezdésben foglalt alapelveket. Módosítást nem lehet benyújtani. Amennyiben a megfelelő határozati javaslat nem nyeri el a leadott szavazatok többségét, az abban foglaltakkal ellenkező tartalmú határozat tekintendő elfogadottnak.

4.   A Parlament által hozott határozat az (1) bekezdés szerinti kérelem benyújtásának napjával lép hatályba.

5.   Az Elnök képviseli a Parlamentet a független személyekből összeállított bizottságban.

6.   Az illetékes bizottság a 2004/2003/EK rendelet szerinti, e rendelet végrehajtásáról, valamint a támogatott tevékenységekről szóló jelentést terjeszt a plenáris ülés elé.

XII. CÍM

AZ ELJÁRÁSI SZABÁLYZAT ALKALMAZÁSA ÉS MÓDOSÍTÁSA

201. cikk

Az Eljárási Szabályzat alkalmazása

1.   Amennyiben ezen Eljárási Szabályzat alkalmazása és értelmezése során kétség merül fel, az Elnök, az e területen hozott korábbi határozatok sérelme nélkül, az ügyet vizsgálat céljából az illetékes bizottsághoz utalhatja.

A 166. cikk szerinti, az Eljárási Szabályzat alkalmazására irányuló felhívás esetén az Elnök az ügyet szintén az illetékes bizottsághoz utalhatja.

2.   A bizottság határoz, hogy szükséges-e az Eljárási Szabályzathoz módosítást javasolni. Ebben az esetben a 202. cikknek megfelelően jár el.

3.   Amennyiben a bizottság úgy határoz, hogy a hatályos szabályzat rendelkezéseinek értelmezése elegendő, az értelmezést továbbítja az Elnöknek, aki erről a következő ülésen tájékoztatja a Parlamentet.

4.   Amennyiben egy képviselőcsoport vagy legalább harminchét képviselő a bizottság értelmezését vitatja, a kérdést a Parlamentben szavazásra bocsátják. A szöveget egyszerű többséggel fogadják el, azzal a feltétellel, hogy a parlament képviselők legalább egyharmada jelen van. Elutasítás esetén az ügyet visszautalják a bizottsághoz.

5.   A nem vitatott, vagy a Parlament által elfogadott értelmezéseket dőlt betűvel szedve a megfelelő cikkhez vagy cikkekhez magyarázatként mellékelik.

6.   Ezen értelmezések az érintett cikkek későbbi alkalmazása és értelmezése szempontjából irányadónak számítanak.

7.   Az Eljárási Szabályzatot és az értelmezéseket az illetékes bizottság rendszeresen felülvizsgálja.

8.   Amennyiben a szabályzat meghatározott számú képviselőre jogokat ruház, ezt a számot automatikusan a képviselők létszámának növekedésével arányosan, a legközelebbi egész számra módosítják, különösen az Európai Unió egyes bővítései után.

202. cikk

Az Eljárási Szabályzat módosítása

1.   E szabályzathoz és mellékleteihez minden képviselő javasolhat módosításokat, adott esetben rövid indokolással ellátva.

Az ilyen módosításokat lefordítják, kinyomtatják, kiosztják és az illetékes bizottsághoz utalják, amely megvizsgálja azokat és határoz a Parlamenthez történő benyújtásukról.

A 150., 151. és 155. cikk alkalmazása során az ilyen módosítások Parlamentben történő vizsgálatakor, az e cikkekben szereplő, az „eredeti szövegre” vagy a ‘Bizottság javaslatára’ történő hivatkozások az éppen hatályban levő rendelkezésre való hivatkozásoknak tekintendők.

2.   E szabályzat módosításait csak a Parlament képviselői többségének szavazatával fogadják el.

3.   Amennyiben a szavazáskor másként nem rendelkeznek, e szabályzat és a hozzá kapcsolódó mellékletek módosításai az elfogadásukat követő ülés első napján lépnek hatályba.

XIII. CÍM

VEGYES RENDELKEZÉSEK

203. cikk

Befejezetlen ügyek

A választásokat megelőző utolsó ülés végével a Parlament befejezetlen ügyei – a második bekezdés rendelkezéseire is figyelemmel – érvényüket vesztettnek tekintendők.

Az Elnökök Értekezlete minden parlamenti ciklus kezdetekor parlamenti bizottságok vagy más intézmények indokolt kérelmére az ilyen ügyek tárgyalásának újrakezdéséről vagy folytatásáról határoz.

E rendelkezéseket határozatot nem igénylő petíciókra vagy közleményekre nem kell alkalmazni.

204. cikk

A mellékletek rendje

Ezen Eljárási Szabályzat mellékleteit a következő három cím alá rendezik:

| a) | az e szabályzatban szereplő eljárásoknak a leadott szavazatok többségével elfogadott végrehajtási rendelkezései (VI. melléklet); |
| --- | --- |

a)

az e szabályzatban szereplő eljárásoknak a leadott szavazatok többségével elfogadott végrehajtási rendelkezései (VI. melléklet);

| b) | az Eljárási Szabályzat egyes rendelkezéseinek végrehajtása során, az eljárásokkal és a bennük megállapított többségi szabályokkal összhangban elfogadott rendelkezések (I., II., III., IV., V., VII.A. és C., IX. és XV. melléklet); |
| --- | --- |

b)

az Eljárási Szabályzat egyes rendelkezéseinek végrehajtása során, az eljárásokkal és a bennük megállapított többségi szabályokkal összhangban elfogadott rendelkezések (I., II., III., IV., V., VII.A. és C., IX. és XV. melléklet);

| c) | a Szerződések alapján elfogadott, Parlamenten belül alkalmazandó, illetve annak működésére vonatkozó intézményközi megállapodások és egyéb rendelkezések. Az ilyen rendelkezéseknek az Eljárási Szabályzathoz mellékletként való csatolásáról a Parlament az illetékes bizottság javaslatára, a leadott szavazatok többségével határoz (VII.B, VIII., X., XI., XII., XIII. és XIV. és XVI. melléklet). |
| --- | --- |

c)

a Szerződések alapján elfogadott, Parlamenten belül alkalmazandó, illetve annak működésére vonatkozó intézményközi megállapodások és egyéb rendelkezések. Az ilyen rendelkezéseknek az Eljárási Szabályzathoz mellékletként való csatolásáról a Parlament az illetékes bizottság javaslatára, a leadott szavazatok többségével határoz (VII.B, VIII., X., XI., XII., XIII. és XIV. és XVI. melléklet).

---

(1)  A bizottsági üléseket illetően lás d a 184. cikket.

(2)  HL L 145, 2001.5.31., 43. o.

(3)  I. melléklet

(4)  IX. melléklet

(5)  IX. melléklet

(6)  XI. melléklet

(7)  HL L 297, 2003.11.15, 1 o..

(8)  XIV. melléklet

(9)  IV. melléklet

(10)  V. melléklet

(11)  IV. melléklet

(12)  XV. melléklet

(13)  XV. melléklet

(14)  II. melléklet

(15)  VI. melléklet.

(16)  VIII. melléklet

(17)  X. melléklet.

---

I. MELLÉKLET

A 9. CIKK (1) BEKEZDÉSÉNEK ALKALMAZÁSÁT SZABÁLYOZÓ RENDELKEZÉSEK — ÁTLÁTHATÓSÁG ÉS A KÉPVISELŐK PÉNZÜGYI ÉRDEKELTSÉGEI

1. cikk

1.   A vita tárgyában pénzügyileg közvetlenül érdekelt képviselő a Parlament vagy valamely szerve előtti felszólalását megelőzően, illetve amennyiben előadónak javasolják, ezen érdekeltségét az ülésen szóban közli.

2.   Mielőtt egy képviselőt a 12., 182., vagy 188. cikk (2) bekezdése szerint érvényesen a Parlament, illetve annak valamely szerve tisztségviselőjének jelölnek, illetve mielőtt a 64., illetve a 188. cikk (2) bekezdése szerint hivatalos küldöttségben vesz részt, a 2. cikkben megállapított nyilatkozatot előírásszerűen ki kell töltenie.

2. cikk

A quaestorok nyilvántartást vezetnek, amely tartalmazza valamennyi képviselő részletes, személyes nyilatkozatát

| a) | a foglalkozásáról és bármely más, általa díjazás ellenében betöltött tisztségről, illetve végzett tevékenységről; |
| --- | --- |

a)

a foglalkozásáról és bármely más, általa díjazás ellenében betöltött tisztségről, illetve végzett tevékenységről;

| b) | bármely pénzbeli, személyes vagy természetbeni juttatásról, amelyet a képviselő a Parlament által biztosított juttatáson felül politikai tevékenységéért harmadik féltől kap, akinek kilétét közölnie kell. |
| --- | --- |

b)

bármely pénzbeli, személyes vagy természetbeni juttatásról, amelyet a képviselő a Parlament által biztosított juttatáson felül politikai tevékenységéért harmadik féltől kap, akinek kilétét közölnie kell.

A képviselők feladataik ellátása során tartózkodnak bármely ajándék vagy juttatás elfogadásától.

A képviselők a nyilvántartásban szereplő nyilatkozatokat személyes felelősségre teszik és évente megújítják.

Az Elnökség időszakonként listát készíthet a nyilvántartás kötelező tartalmáról.

Amennyiben a képviselő a megfelelő felhívást követően nem tesz eleget az a) és b) pont szerinti nyilatkozattételi kötelezettségének, az Elnök ismételten felhívja a nyilatkozat két hónapon belüli benyújtására. Amennyiben a képviselő a nyilatkozatot határidőn belül nem nyújtja be, nevét a jogsértés megjelölésével együtt, a határidő lejártát követő minden egyes ülés első napjának jegyzőkönyvében közzéteszik. Amennyiben a képviselő a jogsértés közzététele után továbbra is megtagadja a nyilatkozat benyújtását, az Elnök a 147. cikknek megfelelően az érintett képviselő felfüggesztéséről intézkedik.

A képviselői csoportosulásoknak – mind a képviselőcsoportok közötti csoportosulásoknak, mind a képviselők egyéb, nem hivatalos csoportosulásainak – a vezetői kötelesek nyilatkozni minden pénzbeli vagy természetbeni juttatásról (pl. titkári segítség), amely, amennyiben azt a képviselőnek magánszemélyként ajánlják fel, ugyancsak e cikk alapján nyilatkozattételi kötelezettség tárgyát képezné.

Az ilyen csoportosulások számára a külső támogatásokról szóló nyilatkozatokra vonatkozó részletes szabályok kidolgozása és a nyilvántartás vezetése a quaestorok hatáskörébe tartozik.

3. cikk

A nyilvántartás nyilvános, abba bárki betekinthet.

A nyilvántartást a nyilvánosság számára elektronikus úton is hozzáférhetővé tehetik.

4. cikk

Az Európai Parlament képviselőkire vonatkozó, a különböző nemzeti rendelkezések helyébe lépő, a képviselők jogállásáról szóló szabályzat bevezetéséig a vagyonnyilatkozat tekintetében annak a tagállamnak a jogszabályait kell alkalmazni, amelyben megválasztották a képviselőt.

---

II. MELLÉKLET

A 109. CIKK SZERINTI KÉRDÉSEK ÓRÁJÁNAK MENETE

A.   IRÁNYMUTATÁSOK

| 1. | Egy kérdés csak akkor fogadható el, ha:






  — | megfogalmazása tömör és lehetővé teszi, hogy rövid választ lehessen rá adni, |
| --- | --- | --- |

1.

Egy kérdés csak akkor fogadható el, ha:

—

megfogalmazása tömör és lehetővé teszi, hogy rövid választ lehessen rá adni,

| — | a Bizottság és a Tanács hatáskörébe és tevékenységi körébe tartozik, és közérdekű, |
| --- | --- |

—

a Bizottság és a Tanács hatáskörébe és tevékenységi körébe tartozik, és közérdekű,

| — | nem igényel az érintett intézménytől kiterjedt előzetes tanulmányt vagy kutatást, |
| --- | --- |

—

nem igényel az érintett intézménytől kiterjedt előzetes tanulmányt vagy kutatást,

| — | világos megfogalmazású és meghatározott ügyre vonatkozik, |
| --- | --- |

—

világos megfogalmazású és meghatározott ügyre vonatkozik,

| — | nem tartalmaz állítást vagy véleményt, |
| --- | --- |

—

nem tartalmaz állítást vagy véleményt,

| — | nem szigorúan személyes ügyekre vonatkozik, |
| --- | --- |

—

nem szigorúan személyes ügyekre vonatkozik,

| — | nem dokumentum vagy statisztikai információ megszerzését célozza, |
| --- | --- |

—

nem dokumentum vagy statisztikai információ megszerzését célozza,

| — | kérdésként van megfogalmazva. |
| --- | --- |

—

kérdésként van megfogalmazva.

| 2. | A kérdés nem fogadható el, amennyiben a tárgynak az érintett intézmény részvételével történő megvitatását már napirendre tűzték. |
| --- | --- |

2.

A kérdés nem fogadható el, amennyiben a tárgynak az érintett intézmény részvételével történő megvitatását már napirendre tűzték.

| 3. | A kérdés nem fogadható el, amennyiben az előző három hónap folyamán azonos vagy hasonló kérdést már feltettek és megválaszoltak, kivéve, ha újabb fejlemények merülnek fel, vagy a kérdés megfogalmazója további információhoz kíván jutni. Az első esetben a megfogalmazó kap egy-egy példányt a kérdésről és a válaszról. |
| --- | --- |

3.

A kérdés nem fogadható el, amennyiben az előző három hónap folyamán azonos vagy hasonló kérdést már feltettek és megválaszoltak, kivéve, ha újabb fejlemények merülnek fel, vagy a kérdés megfogalmazója további információhoz kíván jutni. Az első esetben a megfogalmazó kap egy-egy példányt a kérdésről és a válaszról.

Kiegészítő kérdések

| 4. | A választ követően a képviselők bármely kérdéshez kiegészítő kérdést tehetnek fel. Egy képviselő összesen két kiegészítő kérdést tehet fel. |
| --- | --- |

4.

A választ követően a képviselők bármely kérdéshez kiegészítő kérdést tehetnek fel. Egy képviselő összesen két kiegészítő kérdést tehet fel.

| 5. | A kiegészítő kérdésekre az ezen iránymutatásokban megállapított elfogadhatósági feltételek vonatkoznak. |
| --- | --- |

5.

A kiegészítő kérdésekre az ezen iránymutatásokban megállapított elfogadhatósági feltételek vonatkoznak.

| 6. | A kiegészítő kérdések elfogadhatóságáról az Elnök dönt, és oly módon korlátozza a számukat, hogy minden kérdést benyújtó képviselő a kérdésére választ kaphasson.
  Az Elnök a fent említett elfogadhatósági feltéteknek megfelelő kiegészítő kérdést sem köteles elfogadhatónak nyilvánítani, amennyiben:






  a) | a kérdések órája szabályszerű menetét feltehetően megzavarná, vagy; |
| --- | --- | --- |

6.

A kiegészítő kérdések elfogadhatóságáról az Elnök dönt, és oly módon korlátozza a számukat, hogy minden kérdést benyújtó képviselő a kérdésére választ kaphasson.

Az Elnök a fent említett elfogadhatósági feltéteknek megfelelő kiegészítő kérdést sem köteles elfogadhatónak nyilvánítani, amennyiben:

a)

a kérdések órája szabályszerű menetét feltehetően megzavarná, vagy;

| b) | azt a főkérdést, amelyhez kapcsolódik, más kiegészítő kérdésekkel már megfelelően tisztázták, vagy; |
| --- | --- |

b)

azt a főkérdést, amelyhez kapcsolódik, más kiegészítő kérdésekkel már megfelelően tisztázták, vagy;

| (c) | nem függ össze közvetlenül a főkérdéssel. |
| --- | --- |

(c)

nem függ össze közvetlenül a főkérdéssel.

Kérdésekre adott válaszok

| 7. | Az érintett intézmény gondoskodik arról, hogy a válaszok tömörek legyenek és a kérdés tárgyára vonatkozzanak. |
| --- | --- |

7.

Az érintett intézmény gondoskodik arról, hogy a válaszok tömörek legyenek és a kérdés tárgyára vonatkozzanak.

| 8. | Amennyiben az érintett kérdések tartalma lehetővé teszi, az Elnök a kérdésfeltevőkkel történő konzultációt követően határozhat úgy, hogy az érintett intézménynek a kérdéseikre együttes választ kell adnia. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben az érintett kérdések tartalma lehetővé teszi, az Elnök a kérdésfeltevőkkel történő konzultációt követően határozhat úgy, hogy az érintett intézménynek a kérdéseikre együttes választ kell adnia.

| 9. | Kérdést csak akkor lehet megválaszolni, amikor a kérdésfeltevő jelen van, a helyettese kilétéről a kérdések órájának kezdetét megelőzően írásban értesítette az Elnököt. |
| --- | --- |

9.

Kérdést csak akkor lehet megválaszolni, amikor a kérdésfeltevő jelen van, a helyettese kilétéről a kérdések órájának kezdetét megelőzően írásban értesítette az Elnököt.

| 10. | Amennyiben sem a kérdésfeltevő, sem a helyettese nincs jelen, a kérdés tárgytalanná válik. |
| --- | --- |

10.

Amennyiben sem a kérdésfeltevő, sem a helyettese nincs jelen, a kérdés tárgytalanná válik.

| 11. | Amennyiben egy képviselő kérdést terjeszt elő, de sem ő személyesen, sem a helyettese nincs jelen a kérdések órája alatt, az Elnök levélben hívja fel a kérdésfeltevő figyelmét, hogy személyesen vagy helyettes útján köteles jelen lenni. Amennyiben az Elnöknek egy tizenkét hónapos időtartamon belül három alkalommal ilyen tartalmú levelet kell küldenie, az érintett képviselő hat hónapra elveszti a jogot, hogy a kérdések órája alatt kérdést terjesszen elő. |
| --- | --- |

11.

Amennyiben egy képviselő kérdést terjeszt elő, de sem ő személyesen, sem a helyettese nincs jelen a kérdések órája alatt, az Elnök levélben hívja fel a kérdésfeltevő figyelmét, hogy személyesen vagy helyettes útján köteles jelen lenni. Amennyiben az Elnöknek egy tizenkét hónapos időtartamon belül három alkalommal ilyen tartalmú levelet kell küldenie, az érintett képviselő hat hónapra elveszti a jogot, hogy a kérdések órája alatt kérdést terjesszen elő.

| 12. | Az időhiány miatt megválaszolatlanul maradt kérdésekre a 110. cikk (4) bekezdésének első albekezdése szerint adnak választ, kivéve amennyiben a megfogalmazók a 110. cikk (3) bekezdésének alkalmazását kérik. |
| --- | --- |

12.

Az időhiány miatt megválaszolatlanul maradt kérdésekre a 110. cikk (4) bekezdésének első albekezdése szerint adnak választ, kivéve amennyiben a megfogalmazók a 110. cikk (3) bekezdésének alkalmazását kérik.

| 13. | Az írásbeli válaszokra vonatkozó eljárást a 110. cikk (3) és (5) bekezdése szabályozza. |
| --- | --- |

13.

Az írásbeli válaszokra vonatkozó eljárást a 110. cikk (3) és (5) bekezdése szabályozza.

Határidők

| 14. | A kérdéseket legalább egy héttel a kérdések órájának kezdetét megelőzően kell előterjeszteni. Az e határidőn túl előterjesztett kérdésekre csak az érintett intézmény hozzájárulásával lehet foglalkozni a kérdések órája során.
  Az elfogadhatónak nyilvánított kérdéseket kiosztják a képviselőknek és továbbítják az érintett intézményekhez. |
| --- | --- |

14.

A kérdéseket legalább egy héttel a kérdések órájának kezdetét megelőzően kell előterjeszteni. Az e határidőn túl előterjesztett kérdésekre csak az érintett intézmény hozzájárulásával lehet foglalkozni a kérdések órája során.

Az elfogadhatónak nyilvánított kérdéseket kiosztják a képviselőknek és továbbítják az érintett intézményekhez.

Forma

| 15. | A Bizottsághoz intézett kérdések órája felosztható – a Bizottság jóváhagyásával – a Bizottság egyes tagjai között meghatározott részekre.
  A Tanácshoz intézett kérdések órája – a Tanács jóváhagyásával – felosztható a soros Elnökség, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője, illetve az Eurogroup elnöke között. A rendelkezésre álló időt tárgyak szerint is feloszthatják. |
| --- | --- |

15.

A Bizottsághoz intézett kérdések órája felosztható – a Bizottság jóváhagyásával – a Bizottság egyes tagjai között meghatározott részekre.

A Tanácshoz intézett kérdések órája – a Tanács jóváhagyásával – felosztható a soros Elnökség, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője, illetve az Eurogroup elnöke között. A rendelkezésre álló időt tárgyak szerint is feloszthatják.

B.   Ajánlások

(kivonat a Parlament 1986. november 13-i állásfoglalásából)

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

| 1. | a 43. cikk (1) alapján és különös tekintettel az elfogadhatóságról szóló iránymutatások 1. pontjára, az iránymutatások szigorúbb alkalmazását ajánlja a kérdések órájának menetével kapcsolatban; |
| --- | --- |

1.

a 43. cikk (1) alapján és különös tekintettel az elfogadhatóságról szóló iránymutatások 1. pontjára, az iránymutatások szigorúbb alkalmazását ajánlja a kérdések órájának menetével kapcsolatban;

| 2. | ajánlja, hogy az Európai Parlament elnöke a kérdések órája során gyakrabban éljen a 43. cikk (3) (2) bekezdése által ráruházott, a kérdések tárgy szerinti csoportosítására vonatkozó hatáskör gyakorlásának lehetőségével, azonban úgy véli, hogy csak az adott ülésre előterjesztett, a lista első felébe tartozó kérdések csoportosíthatók ily módon; |
| --- | --- |

2.

ajánlja, hogy az Európai Parlament elnöke a kérdések órája során gyakrabban éljen a 43. cikk (3) (2) bekezdése által ráruházott, a kérdések tárgy szerinti csoportosítására vonatkozó hatáskör gyakorlásának lehetőségével, azonban úgy véli, hogy csak az adott ülésre előterjesztett, a lista első felébe tartozó kérdések csoportosíthatók ily módon;

| 3. | a kiegészítő kérdések tekintetében ajánlja, hogy az Elnök főszabályként a kérdésfeltevő részéről egy kiegészítő kérdést, a főkérdés megfogalmazójától lehetőleg eltérő képviselőcsoportba tartozó és/vagy tagállamból származó képviselők részéről egy, de legfeljebb kettő kiegészítő kérdést engedélyezzen; emlékeztet arra, hogy a kiegészítő kérdésnek tömörnek és kérdésként megfogalmazottnak kell lennie; és javasolja, hogy időtartama ne haladja meg a harminc másodpercet; |
| --- | --- |

3.

a kiegészítő kérdések tekintetében ajánlja, hogy az Elnök főszabályként a kérdésfeltevő részéről egy kiegészítő kérdést, a főkérdés megfogalmazójától lehetőleg eltérő képviselőcsoportba tartozó és/vagy tagállamból származó képviselők részéről egy, de legfeljebb kettő kiegészítő kérdést engedélyezzen; emlékeztet arra, hogy a kiegészítő kérdésnek tömörnek és kérdésként megfogalmazottnak kell lennie; és javasolja, hogy időtartama ne haladja meg a harminc másodpercet;

| 4. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot – az iránymutatások 7. pontja alapján – annak biztosítására, hogy a válaszok tömörek legyenek és a kérdés tárgyára vonatkozzanak. |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot – az iránymutatások 7. pontja alapján – annak biztosítására, hogy a válaszok tömörek legyenek és a kérdés tárgyára vonatkozzanak.

---

(1)  Most 109. cikk

(2)  Most 109. cikk (3) bekezdés

---

III. MELLÉKLET

KÖVETENDŐ IRÁNYMUTATÁSOK ÉS ÁLTALÁNOS ELVEK A 115. CIKK ALAPJÁN AZ EMBERI JOGOK, A DEMOKRÁCIA ÉS A JOGÁLLAMISÁG MEGSÉRTÉSÉT ÉRINTŐ ÜGYEK VITÁJÁNAK NAPIRENDJÉN SZEREPLŐ TÁRGYAK KIVÁLASZTÁSÁNÁL

Alapelvek

| 1. | A Tanácshoz, a Bizottsághoz, a tagállamokhoz, harmadik országhoz vagy nemzetközi szervekhez egy bizonyos eseményt megelőzően intézett parlamenti szavazásra irányuló állásfoglalási indítványok elsőbbséget élveznek, feltéve, hogy a folyó ülés az Európai Parlament egyetlen olyan ülése, amelyen a szavazás időben megtartható. |
| --- | --- |

1.

A Tanácshoz, a Bizottsághoz, a tagállamokhoz, harmadik országhoz vagy nemzetközi szervekhez egy bizonyos eseményt megelőzően intézett parlamenti szavazásra irányuló állásfoglalási indítványok elsőbbséget élveznek, feltéve, hogy a folyó ülés az Európai Parlament egyetlen olyan ülése, amelyen a szavazás időben megtartható.

| 2. | Az állásfoglalási indítványok terjedelme nem haladhatja meg az 500 szót. |
| --- | --- |

2.

Az állásfoglalási indítványok terjedelme nem haladhatja meg az 500 szót.

| 3. | Az Európai Uniónak a Szerződésben megállapított hatásköréhez kapcsolódó tárgyak, amennyiben azok nagyobb jelentőségűek, elsőbbséget élveznek. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Uniónak a Szerződésben megállapított hatásköréhez kapcsolódó tárgyak, amennyiben azok nagyobb jelentőségűek, elsőbbséget élveznek.

| 4. | A kiválasztott tárgyak száma az alfejezetekkel együtt nem haladhatja meg a hármat, és jelentőségükkel arányban álló vitát kell lehetővé tennie. |
| --- | --- |

4.

A kiválasztott tárgyak száma az alfejezetekkel együtt nem haladhatja meg a hármat, és jelentőségükkel arányban álló vitát kell lehetővé tennie.

Gyakorlati kérdések

| 5. | A Parlamentet és a képviselőcsoportokat értesítik az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértését érintő ügyek vitáján szereplő tárgyak kiválasztásánál figyelembe vett alapelvekről. |
| --- | --- |

5.

A Parlamentet és a képviselőcsoportokat értesítik az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértését érintő ügyek vitáján szereplő tárgyak kiválasztásánál figyelembe vett alapelvekről.

A felszólalási idő korlátozása és felosztása

| 6. | A rendelkezésre álló idő jobb kihasználása céljából az Elnök a képviselőcsoportok vezetőivel történő tanácskozást követően megállapodik a Tanáccsal és a Bizottsággal e két intézmény esetleges nyilatkozataira rendelkezésre álló felszólalási idő korlátozásáról az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértését érintő ügyek vitája során. |
| --- | --- |

6.

A rendelkezésre álló idő jobb kihasználása céljából az Elnök a képviselőcsoportok vezetőivel történő tanácskozást követően megállapodik a Tanáccsal és a Bizottsággal e két intézmény esetleges nyilatkozataira rendelkezésre álló felszólalási idő korlátozásáról az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértését érintő ügyek vitája során.

A módosítások előterjesztésének határideje

| 7. | A módosítások előterjesztésére kijelölt határidő meghatározása során elegendő időt kell hagyni a módosítások hivatalos nyelveken történő kiosztása és az állásfoglalási indítványokról szóló vita kitűzött időpontja között ahhoz, hogy a képviselők és a képviselőcsoportok a módosításokat megfelelően megvizsgálhassák. |
| --- | --- |

7.

A módosítások előterjesztésére kijelölt határidő meghatározása során elegendő időt kell hagyni a módosítások hivatalos nyelveken történő kiosztása és az állásfoglalási indítványokról szóló vita kitűzött időpontja között ahhoz, hogy a képviselők és a képviselőcsoportok a módosításokat megfelelően megvizsgálhassák.

---

IV. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI UNIÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGVETÉSE ÉS PÓTKÖLTSÉGVETÉSEI VIZSGÁLATÁNAK VÉGREHAJTÁSI ELJÁRÁSAI

1. cikk

Munkadokumentumok

1.   A következő dokumentumokat nyomtatják ki és osztják szét:

| a) | a Bizottságnak az ESZAK-Szerződés 78. cikke (9) bekezdésében, az EK-Szerződés 272. cikke (9) bekezdésében és az Euratom Szerződés 177. cikke (9) bekezdésében megállapított, a legmagasabb arányra vonatkozó közleményei; |
| --- | --- |

a)

a Bizottságnak az ESZAK-Szerződés 78. cikke (9) bekezdésében, az EK-Szerződés 272. cikke (9) bekezdésében és az Euratom Szerződés 177. cikke (9) bekezdésében megállapított, a legmagasabb arányra vonatkozó közleményei;

| b) | a Bizottság vagy a Tanács új arány megállapítására vonatkozó javaslata; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság vagy a Tanács új arány megállapítására vonatkozó javaslata;

| c) | a Tanács összefoglalói a Parlament által a költségvetés-tervezethez elfogadott módosításokról és a javasolt változtatásokról szóló tanácskozásokról; |
| --- | --- |

c)

a Tanács összefoglalói a Parlament által a költségvetés-tervezethez elfogadott módosításokról és a javasolt változtatásokról szóló tanácskozásokról;

| d) | a Tanács változtatásai a Parlament által a költségvetés-tervezethez elfogadott módosításokhoz; |
| --- | --- |

d)

a Tanács változtatásai a Parlament által a költségvetés-tervezethez elfogadott módosításokhoz;

| e) | a Tanácsnak az új legmagasabb arány megállapításáról szóló álláspontja; |
| --- | --- |

e)

a Tanácsnak az új legmagasabb arány megállapításáról szóló álláspontja;

| f) | az ESZAK-Szerződés 78. cikkének (8) bekezdése, az EK-Szerződés 272. cikkének (8) bekezdése és az Euratom Szerződés 177. cikkének (8) bekezdése szerint elkészített új költségvetés-tervezet; |
| --- | --- |

f)

az ESZAK-Szerződés 78. cikkének (8) bekezdése, az EK-Szerződés 272. cikkének (8) bekezdése és az Euratom Szerződés 177. cikkének (8) bekezdése szerint elkészített új költségvetés-tervezet;

| g) | az ESZAK-Szerződés 78b. cikkében, az EK-Szerződés 273. cikkében és az Euratom Szerződés 178. cikkében megállapított, ideiglenes tizenkettedekről szóló határozattervezetek. |
| --- | --- |

g)

az ESZAK-Szerződés 78b. cikkében, az EK-Szerződés 273. cikkében és az Euratom Szerződés 178. cikkében megállapított, ideiglenes tizenkettedekről szóló határozattervezetek.

2.   E dokumentumokat az illetékes bizottsághoz utalják. Az érintett bizottságok véleményt nyilváníthatnak.

3.   Amennyiben más bizottság véleményt kíván nyilvánítani, az Elnök e véleményeknek az illetékes bizottsággal történő közlésére határidőt állapít meg.

2. cikk

Arány

1.   Az alábbi feltételeknek megfelelően bármely képviselő az új legmagasabb arányt megállapító határozati javaslatokat terjeszthet elő és mellettük támogatólag felszólalhat.

2.   Az ilyen javaslatok csak abban az esetben fogadhatók el, amennyiben írásban, legalább harminchét képviselő aláírásával, illetve képviselőcsoport vagy bizottság nevében kerülnek előterjesztésre.

3.   Az Elnök az ilyen javaslatok előterjesztésére határidőt állapít meg.

4.   Az illetékes bizottság a javaslatokról parlamenti megvitatásukat megelőzően jelentést készít.

5.   Ezután a Parlament szavaz a javaslatokról.

A Parlament a képviselők többségével és a leadott szavazatok háromötödével határoz.

Amennyiben a Tanács tájékoztatta a Parlamentet az új arány megállapításának jóváhagyásáról, az Elnök a Parlamentben bejelenti, hogy az új módosított arányt elfogadták.

Ellenkező esetben a Tanács álláspontját az illetékes bizottsághoz utalják.

3. cikk

A költségvetés-tervezet vizsgálata – első szakasz

1.   Az alábbi feltételek szerint bármely képviselő

| — | a költségvetés-tervezethez módosítástervezeteket, |
| --- | --- |

—

a költségvetés-tervezethez módosítástervezeteket,

| — | a költségvetés-tervezethez javasolt változtatásokat |
| --- | --- |

—

a költségvetés-tervezethez javasolt változtatásokat

terjeszthet elő, és ezek mellett támogatólag felszólalhat.

2.   A módosítástervezetek csak abban az esetben fogadhatók el, amennyiben írásban, legalább harminchét képviselő aláírásával, illetve képviselőcsoport vagy bizottság nevében kerülnek előterjesztésre, meghatározzák azt a költségvetési tételt, amelyre a tervezet vonatkozik, és biztosítják a bevételek és a kiadások közötti egyensúly fenntartását. A módosítástervezetek tartalmazzák a kérdéses költségvetési tétel magyarázatára vonatkozó valamennyi lényeges információt.

Ugyanezen rendelkezések vonatkoznak a javasolt változtatásokra.

A költségvetési tervezetre vonatkozó minden módosítástervezetet vagy javasolt változtatást írásban indokolni kell.

3.   Az Elnök a módosítástervezetek és a javasolt változtatások előterjesztésére határidőt tűz ki.

Az Elnök két határidőt tűz ki a módosítástervezetek és a javasolt változtatások előterjesztésére: az elsőt az illetékes bizottság jelentésének elfogadását megelőző, a másodikat az azt követő időpontra.

4.   Az illetékes bizottság a benyújtott szövegekről azok parlamenti megvitatását megelőzően véleményt nyilvánít.

Az illetékes bizottságban elutasított módosítástervezeteket és javasolt változtatásokat nem bocsátják szavazásra a Parlamentben, kivéve, ha azt az Elnök által megállapítandó határidő lejárta előtt valamely bizottság vagy legalább harminchét képviselő írásban kéri; ez a határidő semmiképpen nem lehet rövidebb a szavazás kezdetét megelőző huszonnégy óránál.

5.   A parlamenti költségvetési előirányzatokhoz előterjesztett, a Parlament által a költségvetési előirányzat elkészítésekor elutasított módosítástervezetekhez hasonló módosítástervezeteket csak az illetékes bizottság kedvező véleménye esetén vitatják meg.

6.   Az Eljárási Szabályzat 51. cikkének (2) bekezdésétől eltérően, a Parlament külön és egymást követő szavazást tart:

| — | az egyes módosítástervezetekről és az egyes javasolt változtatásokról; |
| --- | --- |

—

az egyes módosítástervezetekről és az egyes javasolt változtatásokról;

| — | a költségvetés-tervezet egyes szakaszairól; |
| --- | --- |

—

a költségvetés-tervezet egyes szakaszairól;

| — | a költségvetés-tervezetet érintő állásfoglalási indítványról. |
| --- | --- |

—

a költségvetés-tervezetet érintő állásfoglalási indítványról.

A 155. cikk (4) – (8) bekezdése azonban alkalmazandó.

7.   A költségvetés-tervezet azon cikkei, fejezetei, címei és szakaszai, amelyekre vonatkozólag nem terjesztettek elő módosítástervezeteket vagy javasolt változtatásokat, elfogadottnak tekintendők.

8.   A módosítástervezetek elfogadásához a parlamenti képviselők többségének szavazata szükséges.

A javasolt változtatások elfogadásához a leadott szavazatok többsége szükséges.

9.   Amennyiben a Parlament olyan módosítástervezeteket fogadott el, amelyek a költségvetés-tervezetben jelzett kiadásokat a megállapított legmagasabb arány fölé emelnék, az illetékes bizottság az ESZAK Szerződés 78. cikke (9) bekezdésének utolsó albekezdése, az EK-Szerződés 272. cikkének (9) bekezdése és az Euratom Szerződés 177. cikkének (9) bekezdése alapján az új legmagasabb arány megállapítására vonatkozó javaslatot nyújt be a Parlamentnek. A javaslatot a költségvetés-tervezet különböző szakaszairól történő szavazást követően bocsátják szavazásra. A Parlament a képviselők többségével és a leadott szavazatok háromötödével határoz. Amennyiben a javaslatot elutasítják, a teljes költségvetési tervezetet visszautalják az illetékes bizottsághoz.

10.   Amennyiben a Parlament nem módosította a költségvetés-tervezetet, nem fogadott el javasolt változtatásokat vagy a költségvetés-tervezet elutasítására vonatkozó javaslatot, az Elnök a Parlamentnek bejelenti, hogy a költségvetést véglegesen elfogadták.

Amennyiben a Parlament a költségvetés-tervezetet módosította, vagy javasolt változtatásokat fogadott el, az így módosított vagy a javasolt változtatásokkal ellátott költségvetés-tervezetet az indokolásokkal együtt a Tanácshoz és a Bizottsághoz továbbítják.

11.   Azon ülés jegyzőkönyvét, amelyen a Parlament a költségvetés-tervezetről véleményt nyilvánított, a Tanácshoz és a Bizottsághoz továbbítják.

4. cikk

A költségvetés végleges elfogadása az első olvasatot követően

Amennyiben a Tanács tájékoztatta a Parlamentet arról, hogy annak módosításait nem változtatta meg, és a javasolt változtatásait elfogadta, illetve nem utasította el, az Elnök a Parlamentben bejelenti, hogy a költségvetést véglegesen elfogadták. Az Elnök intézkedik a Hivatalos Lapban történő kihirdetésről.

5. cikk

A Tanács tanácskozásainak vizsgálata – második szakasz

1.   Amennyiben a Tanács a Parlament által elfogadott egy vagy több módosítást megváltoztatott, a Tanács által így módosított szöveget az illetékes bizottsághoz utalják.

2.   Az alábbi feltételeket is figyelembe véve, bármely képviselő a Tanács által módosított szövegekhez módosításokat terjeszthet elő, illetve mellettük támogatólag felszólalhat.

3.   Az ilyen módosítások csak abban az esetben fogadhatók el, amennyiben írásban és legalább harminchét képviselő aláírásával, illetve bizottság nevében terjesztik elő és biztosítják a bevételek és a kiadások közötti egyensúly fenntartását. A 46. cikk (5) bekezdése nem alkalmazandó.

A módosítástervezetek csak abban az esetben fogadhatók el, ha a Tanács által módosított szövegekre vonatkoznak.

4.   Az Elnök a módosítástervezetek előterjesztésére határidőt állapít meg.

5.   Az illetékes bizottság a Tanács által módosított szövegekről állásfoglalást készít, és a módosított szövegekhez előterjesztett módosítástervezetekről véleményt nyilvánít.

6.   A Tanács által módosított szövegekhez beterjesztett módosítástervezeteket a 3. cikk (4) bekezdése második albekezdésének sérelme nélkül bocsátják szavazásra a Parlamentben. A Parlament a képviselők többségével és a leadott szavazatok háromötödével határoz. Amennyiben a módosítástervezeteket elfogadják, a Tanács által módosított szövegek elutasítottnak tekintendők. Elutasítás esetén a Tanács által módosított szövegek tekintendők elfogadottaknak.

7.   A Parlament által elfogadott javasolt változtatásokkal kapcsolatos tanácskozás eredményének a Tanács által készített összefoglalóját megvitatják, és azt követően állásfoglalási indítványt bocsáthatnak szavazásra.

8.   Az e cikkben szabályozott eljárás befejezését követően, és a 6. cikk rendelkezéseire is figyelemmel, az Elnök a Parlamentben bejelenti, hogy a költségvetést véglegesen elfogadták. Az Elnök intézkedik a Hivatalos Lapban történő kihirdetésről.

6. cikk

Teljes elutasítás

1.   Bármely bizottság vagy legalább harminchét képviselő lényeges okból a teljes költségvetés-tervezet elutasítására vonatkozó javaslatot terjeszthet elő. Az ilyen javaslat csak abban az esetben fogadható el, amennyiben írásos indokolással és az Elnök által megállapított határidőn belül terjesztették elő. Az elutasítás indokai nem lehetnek ellentmondásosak.

2.   Az illetékes bizottság az ilyen javaslat parlamenti szavazásra bocsátását megelőzően véleményt nyilvánít.

A Parlament a képviselők többségével és a leadott szavazatok kétharmadával határoz. Amennyiben a javaslatot elfogadják, a teljes költségvetés-tervezetet a Tanácshoz utalják vissza.

7. cikk

Az ideiglenes tizenkettedek rendszere

1.   Az alábbi feltételeket figyelembe véve bármely képviselő benyújthat a Tanács határozatától eltérő, a Szerződésből vagy az annak megfelelően elfogadott jogi aktusokból nem szükségszerűen eredő, az ideiglenes tizenkettedet meghaladó kiadás engedélyezésére irányuló határozati javaslatot.

2.   A határozati javaslat csak akkor fogadható el, amennyiben írásban, legalább harminchét képviselő aláírásával, illetve képviselőcsoport vagy bizottság nevében és indokolással ellátva terjesztik elő.

3.   Az illetékes bizottság a benyújtott szövegekről azok parlamenti megvitatását megelőzően nyilvánít véleményt.

4.   A Parlament a képviselők többségével és a leadott szavazatok háromötödével határoz.

8. cikk

A Parlament költségvetési előirányzatainak elkészítésekor alkalmazandó eljárás

1.   A Parlament költségvetésével kapcsolatos problémák esetén, az Elnökség és a költségvetésért felelő bizottság egymást követő szakaszokban hoz határozatot

| a) | a létszámtervről; |
| --- | --- |

a)

a létszámtervről;

| b) | a költségvetési előirányzatok előzetes tervezetéről és a költségvetési előirányzatok tervezetéről. |
| --- | --- |

b)

a költségvetési előirányzatok előzetes tervezetéről és a költségvetési előirányzatok tervezetéről.

2.   A létszámtervet érintő határozatokat a következő eljárás szerint hozzák meg:

| a) | az Elnökség minden pénzügyi évre elkészíti a létszámtervet; |
| --- | --- |

a)

az Elnökség minden pénzügyi évre elkészíti a létszámtervet;

| b) | adott esetben, amennyiben a költségvetésért felelős bizottság véleménye eltér az Elnökség által hozott első határozatoktól, az Elnökség és a költségvetésért felelős bizottság között egyeztetési eljárást kezdenek; |
| --- | --- |

b)

adott esetben, amennyiben a költségvetésért felelős bizottság véleménye eltér az Elnökség által hozott első határozatoktól, az Elnökség és a költségvetésért felelős bizottság között egyeztetési eljárást kezdenek;

| c) | az eljárás végén, az Eljárási Szabályzat 197. cikke (3) bekezdésének megfelelően, az EK-Szerződés 272. cikke alapján hozott határozatok sérelme nélkül az Elnökség meghozza a létszámtervet érintő létszámterv becsléséről szóló végső határozatot. |
| --- | --- |

c)

az eljárás végén, az Eljárási Szabályzat 197. cikke (3) bekezdésének megfelelően, az EK-Szerződés 272. cikke alapján hozott határozatok sérelme nélkül az Elnökség meghozza a létszámtervet érintő létszámterv becsléséről szóló végső határozatot.

3.   A költségvetési előirányzatokat illetően az előirányzatok elkészítésére irányuló eljárás akkor kezdődik, mihelyt az Elnökség végleges határozatot hozott a létszámtervről. Ezen eljárás szakaszai a 73. cikkben megállapított eljáráséval azonosak, mégpedig:

| a) | az Elnökség elkészíti a bevételekre és kiadásokra vonatkozó előirányzatok előzetes tervezetét ((1) bekezdés); |
| --- | --- |

a)

az Elnökség elkészíti a bevételekre és kiadásokra vonatkozó előirányzatok előzetes tervezetét ((1) bekezdés);

| b) | a költségvetésért felelős bizottság elkészíti a bevételekre és kiadásokra vonatkozó előirányzatok tervezetét ((2) bekezdés); |
| --- | --- |

b)

a költségvetésért felelős bizottság elkészíti a bevételekre és kiadásokra vonatkozó előirányzatok tervezetét ((2) bekezdés);

| c) | amennyiben a költségvetésért felelős bizottság és az Elnökség álláspontja egymástól jelentősen eltér, egyeztetési eljárást kell indítani. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a költségvetésért felelős bizottság és az Elnökség álláspontja egymástól jelentősen eltér, egyeztetési eljárást kell indítani.

---

V. MELLÉKLET

A MENTESÍTŐ HATÁROZATOK VIZSGÁLATÁNAK ÉS ELFOGADÁSÁNAK ELJÁRÁSA

1. cikk

Dokumentumok

1.   A következő dokumentumokat nyomtatják ki és osztják szét:

| a) | a Bizottság által továbbított, bevételekről és kiadásokról szóló beszámoló, a pénzügyi elemzés és a mérleg; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság által továbbított, bevételekről és kiadásokról szóló beszámoló, a pénzügyi elemzés és a mérleg;

| b) | a Számvevőszék éves és külön jelentései, az intézmények válaszaival együtt; |
| --- | --- |

b)

a Számvevőszék éves és külön jelentései, az intézmények válaszaival együtt;

| c) | a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozata; |
| --- | --- |

c)

a Számvevőszéknek az elszámolás megbízhatóságát, valamint az alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét igazoló, az EK-Szerződés 248. cikke szerinti nyilatkozata;

| d) | a Tanács ajánlása. |
| --- | --- |

d)

a Tanács ajánlása.

2.   E dokumentumokat az illetékes bizottsághoz utalják. Az érintett bizottságok véleményt nyilváníthatnak.

3.   Amennyiben más bizottság véleményt kíván nyilvánítani, az Elnök e véleményeknek az illetékes bizottsággal történő közlésére határidőt állapít meg.

2. cikk

A jelentés vizsgálata

1.   A Parlament az illetékes bizottságnak a mentesítésre vonatkozó jelentését, a költségvetési rendeletnek megfelelően, a Számvevőszék éves jelentésének elfogadását követő év április 30-ig megvizsgálja.

2.   Amennyiben ez a melléklet másként nem rendelkezik, a Parlament eljárási szabályzatának módosításokra és szavazásra vonatkozó rendelkezései alkalmazandók.

3. cikk

A jelentés tartalma

1.   Az illetékes bizottság által elkészített mentesítési jelentés a következőket tartalmazza:

| a) | a mentesítés engedélyezéséről vagy elhalasztásáról szóló határozati javaslat (áprilisi ülésen történő szavazás), illetve a mentesítés engedélyezéséről vagy az engedélyezés elutasításáról szóló határozati javaslat (októberi ülésen történő szavazás); |
| --- | --- |

a)

a mentesítés engedélyezéséről vagy elhalasztásáról szóló határozati javaslat (áprilisi ülésen történő szavazás), illetve a mentesítés engedélyezéséről vagy az engedélyezés elutasításáról szóló határozati javaslat (októberi ülésen történő szavazás);

| b) | a Közösség valamennyi bevétele, kiadása, követelései és kötelezettségei elszámolásának lezárására irányuló határozati javaslat; |
| --- | --- |

b)

a Közösség valamennyi bevétele, kiadása, követelései és kötelezettségei elszámolásának lezárására irányuló határozati javaslat;

| c) | az (a) pontban említett állásfoglalási indítványhoz fűzött észrevételek, köztük a Bizottság pénzügyi évre szóló költségvetési gazdálkodásának értékelése, és a jövőbeni kiadások végrehajtásával kapcsolatos észrevételeket tartalmazó állásfoglalási indítvány; |
| --- | --- |

c)

az (a) pontban említett állásfoglalási indítványhoz fűzött észrevételek, köztük a Bizottság pénzügyi évre szóló költségvetési gazdálkodásának értékelése, és a jövőbeni kiadások végrehajtásával kapcsolatos észrevételeket tartalmazó állásfoglalási indítvány;

| d) | mellékletként a Bizottságtól kapott dokumentumok listája, illetve a kért, de meg nem kapott dokumentumok listája; |
| --- | --- |

d)

mellékletként a Bizottságtól kapott dokumentumok listája, illetve a kért, de meg nem kapott dokumentumok listája;

| e) | az érintett bizottságok véleménye. |
| --- | --- |

e)

az érintett bizottságok véleménye.

2.   Amennyiben az illetékes bizottság a mentesítő határozat elhalasztását javasolja, a vonatkozó állásfoglalási indítvány többek között az alábbiakat is megállapítja:

| a) | a halasztás oka; |
| --- | --- |

a)

a halasztás oka;

| b) | a Bizottságtól elvárt további intézkedések és ezek határideje; |
| --- | --- |

b)

a Bizottságtól elvárt további intézkedések és ezek határideje;

| c) | a Parlament számára a megalapozott döntéshozatalhoz szükséges dokumentumok. |
| --- | --- |

c)

a Parlament számára a megalapozott döntéshozatalhoz szükséges dokumentumok.

4. cikk

Parlamenti vizsgálat és szavazás

1.   Az illetékes bizottság által a mentesítést érintő bármely jelentést az előterjesztést követő első ülés napirendjére tűzik.

2.   Módosítások kizárólag a 3. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerint előterjesztett állásfoglalási indítványhoz fogadhatók el.

3.   Amennyiben az 5. cikk nem határoz másként, a határozati javaslatokról és az állásfoglalási indítványról történő szavazás a 3. cikk szerinti sorrendben történik.

4.   A Parlament az EK-Szerződés 198. cikkének megfelelően a leadott szavazatok többségével határoz.

5. cikk

Ejárási változatok

1.   Az áprilisi ülés során történő szavazás

Az első szakaszban a mentesítési jelentés a mentesítés engedélyezését vagy elhalasztását javasolja.

| a) | Amennyiben a mentesítés engedélyezésére irányuló javaslat megszerzi a többséget, a mentesítést engedélyezik. Ez egyben az elszámolások lezárását is jelenti.
  Amennyiben a mentesítés engedélyezésére irányuló javaslat nem szerez többséget, a mentesítés elhalasztottnak tekintendő, és az illetékes bizottság hat hónapon belül új mentesítés engedélyezésére vagy az engedélyezés elutasítására irányuló javaslatot tartalmazó jelentést nyújt be. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben a mentesítés engedélyezésére irányuló javaslat megszerzi a többséget, a mentesítést engedélyezik. Ez egyben az elszámolások lezárását is jelenti.

Amennyiben a mentesítés engedélyezésére irányuló javaslat nem szerez többséget, a mentesítés elhalasztottnak tekintendő, és az illetékes bizottság hat hónapon belül új mentesítés engedélyezésére vagy az engedélyezés elutasítására irányuló javaslatot tartalmazó jelentést nyújt be.

| b) | Amennyiben a mentesítés elhalasztására irányuló javaslatot fogadják el, az illetékes bizottság hat hónapon belül új mentesítés engedélyezésére vagy az engedélyezés elutasítására irányuló javaslatot tartalmazó jelentést nyújt be. Ebben az esetben az elszámolások lezárását is elhalasztják, és az új jelentéssel terjesztik újra elő.
  Amennyiben a mentesítés elhalasztására irányuló javaslat nem szerez többséget, a mentesítés engedélyezettnek tekintendő. Ebben az esetben a határozat az elszámolások lezárását is jelenti. Az állásfoglalási indítványt még szavazásra lehet bocsátani. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a mentesítés elhalasztására irányuló javaslatot fogadják el, az illetékes bizottság hat hónapon belül új mentesítés engedélyezésére vagy az engedélyezés elutasítására irányuló javaslatot tartalmazó jelentést nyújt be. Ebben az esetben az elszámolások lezárását is elhalasztják, és az új jelentéssel terjesztik újra elő.

Amennyiben a mentesítés elhalasztására irányuló javaslat nem szerez többséget, a mentesítés engedélyezettnek tekintendő. Ebben az esetben a határozat az elszámolások lezárását is jelenti. Az állásfoglalási indítványt még szavazásra lehet bocsátani.

2.   Az októberi ülés során történő szavazás

A második szakaszban a mentesítési jelentés a mentesítés engedélyezését vagy a mentesítés engedélyezésének elutasítását javasolja.

| a) | Amennyiben a mentesítés engedélyezésére irányuló javaslat megszerzi a többséget, a mentesítést engedélyezik. Ez egyben az elszámolások lezárását is magában foglalja.
  Amennyiben a mentesítés engedélyezésére irányuló javaslat nem szerez többséget, ez a mentesítés elutasítását jelenti. Egy következő ülésen az elszámolások lezárására irányuló hivatalos javaslatot nyújtanak be, amellyel kapcsolatban a Bizottságot nyilatkozattételre kérik fel. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben a mentesítés engedélyezésére irányuló javaslat megszerzi a többséget, a mentesítést engedélyezik. Ez egyben az elszámolások lezárását is magában foglalja.

Amennyiben a mentesítés engedélyezésére irányuló javaslat nem szerez többséget, ez a mentesítés elutasítását jelenti. Egy következő ülésen az elszámolások lezárására irányuló hivatalos javaslatot nyújtanak be, amellyel kapcsolatban a Bizottságot nyilatkozattételre kérik fel.

| b) | Amennyiben a mentesítés elutasítására irányuló javaslat megszerzi a többséget, a tárgyév elszámolásainak lezárására irányuló hivatalos javaslat kerül benyújtásra egy következő ülésen, amelyen a Bizottságot nyilatkozattételre kérik fel.
  Amennyiben a mentesítés elutasítására irányuló javaslat nem szerez többséget, a mentesítés engedélyezettnek tekintendő. Ebben az esetben a határozat az elszámolások lezárását is jelenti. Az állásfoglalási indítványt még szavazásra lehet bocsátani. |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a mentesítés elutasítására irányuló javaslat megszerzi a többséget, a tárgyév elszámolásainak lezárására irányuló hivatalos javaslat kerül benyújtásra egy következő ülésen, amelyen a Bizottságot nyilatkozattételre kérik fel.

Amennyiben a mentesítés elutasítására irányuló javaslat nem szerez többséget, a mentesítés engedélyezettnek tekintendő. Ebben az esetben a határozat az elszámolások lezárását is jelenti. Az állásfoglalási indítványt még szavazásra lehet bocsátani.

3.   Abban az esetben, ha az állásfoglalási indítvány, illetve a lezárásra irányuló javaslat a Parlament mentesítésről történő szavazásával ellentétes rendelkezéseket tartalmaz, az Elnök az illetékes bizottság elnökével történő konzultációt követően elhalaszthatja a szavazást, és a módosítások előterjesztésére új határidőt állapíthat meg.

6. cikk

A mentesítő határozat végrehajtása

1.   Az Elnök minden parlamenti határozatot, illetve állásfoglalást a 3. cikknek megfelelően továbbít a Bizottsághoz és a többi intézményhez. Az Elnök intézkedik a határozatoknak és az állásfoglalásoknak a Hivatalos Lap jogalkotási jellegű jogi aktusokat tartalmazó sorozatában történő kihirdetéséről.

2.   Az illetékes bizottság az intézményeknek a mentesítő határozathoz fűzött észrevételekre és a kiadások végrehajtását érintő, a Parlament állásfoglalásaiban szereplő egyéb észrevételekre válaszul tett intézkedéseiről legalább évente jelentést készít a Parlamentnek.

3.   A Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentése alapján az Elnök a Parlament nevében, az EK-Szerződés 232. cikkének megfelelően az érintett intézmény ellen a mentesítő határozathoz vagy a kiadások végrehajtását érintő egyéb állásfoglalásokhoz fűzőtt észrevételekből eredő kötelezettségek teljesítésének elmulasztása miatt a Bíróságnál keresetet nyújthat be.

---

VI. MELLÉKLET

AZ ÁLLANDÓ BIZOTTSÁGOK HATÁSKÖRE ÉS FELELŐSSÉGE (1)

I.   Külügyi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) és az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP). Ebben az összefüggésben a bizottságot biztonság- és védelempolitikai albizottság támogatja; |
| --- | --- |

1.

a közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) és az európai biztonsági és védelmi politika (EBVP). Ebben az összefüggésben a bizottságot biztonság- és védelempolitikai albizottság támogatja;

| 2. | a hatáskörébe tartozó ügyekben az Európai Unió egyéb intézményeivel és szerveivel, az ENSZ-szel és egyéb nemzetközi szervezetekkel, valamint parlamentközi közgyűlésekkel való kapcsolattartás; |
| --- | --- |

2.

a hatáskörébe tartozó ügyekben az Európai Unió egyéb intézményeivel és szerveivel, az ENSZ-szel és egyéb nemzetközi szervezetekkel, valamint parlamentközi közgyűlésekkel való kapcsolattartás;

| 3. | a politikai kapcsolatok megerősítése harmadik – különösen az Unióval közvetlenül szomszédos – országokkal együttműködési és támogatási programok, illetve nemzetközi megállapodások, úgymint társulási és partnerségi megállapodások révén; |
| --- | --- |

3.

a politikai kapcsolatok megerősítése harmadik – különösen az Unióval közvetlenül szomszédos – országokkal együttműködési és támogatási programok, illetve nemzetközi megállapodások, úgymint társulási és partnerségi megállapodások révén;

| 4. | az európai államok Unióhoz történő csatlakozására vonatkozó tárgyalások megnyitása, figyelemmel kísérése és lezárása; |
| --- | --- |

4.

az európai államok Unióhoz történő csatlakozására vonatkozó tárgyalások megnyitása, figyelemmel kísérése és lezárása;

| 5. | harmadik országokban az emberi jogokat, a kisebbségek védelmét és a demokratikus értékek támogatását érintő ügyek. Ezzel összefüggésben a bizottságot emberi jogi albizottság segíti. A vonatkozó szabályok sérelme nélkül az egyéb bizottságok, illetve szervek ezen területen hatáskörrel rendelkező képviselőit, illetve tagjait hívják meg az albizottság ülésein való részvételre.
  A bizottság koordinálja a hatáskörébe tartozó parlamenti vegyesbizottságok és parlamenti együttműködési bizottságok, valamint a parlamentközi küldöttségek és eseti küldöttségek, továbbá a választási megfigyelők munkáját. |
| --- | --- |

5.

harmadik országokban az emberi jogokat, a kisebbségek védelmét és a demokratikus értékek támogatását érintő ügyek. Ezzel összefüggésben a bizottságot emberi jogi albizottság segíti. A vonatkozó szabályok sérelme nélkül az egyéb bizottságok, illetve szervek ezen területen hatáskörrel rendelkező képviselőit, illetve tagjait hívják meg az albizottság ülésein való részvételre.

A bizottság koordinálja a hatáskörébe tartozó parlamenti vegyesbizottságok és parlamenti együttműködési bizottságok, valamint a parlamentközi küldöttségek és eseti küldöttségek, továbbá a választási megfigyelők munkáját.

II.   Fejlesztési Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Unió fejlesztési és együttműködési politikájának fejlesztése, végrehajtása és ellenőrzése, különösen:






  a) | fejlődő országokkal kétoldalú és nemzetközi szervezetekben, illetve parlamentközi fórumokon folytatott politikai párbeszéd; |
| --- | --- | --- |

1.

az Unió fejlesztési és együttműködési politikájának fejlesztése, végrehajtása és ellenőrzése, különösen:

a)

fejlődő országokkal kétoldalú és nemzetközi szervezetekben, illetve parlamentközi fórumokon folytatott politikai párbeszéd;

| b) | a fejlődő országoknak nyújtott támogatás, és együttműködési megállapodások a fejlődő országokkal; |
| --- | --- |

b)

a fejlődő országoknak nyújtott támogatás, és együttműködési megállapodások a fejlődő országokkal;

| c) | a demokratikus értékek, a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok támogatása a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

c)

a demokratikus értékek, a felelősségteljes kormányzás és az emberi jogok támogatása a fejlődő országokban;

| 2. | az AKCS-EU partnerségi megállapodással kapcsolatos ügyek és az illetékes szervekkel való kapcsolattartás; |
| --- | --- |

2.

az AKCS-EU partnerségi megállapodással kapcsolatos ügyek és az illetékes szervekkel való kapcsolattartás;

| 3. | a Parlament részvétele a választási megfigyelő missziókban, adott esetben más illetékes bizottságokkal, illetve küldöttségekkel együttműködve.
  A bizottság koordinálja a hatáskörébe tartozó parlamenti, parlamentközi és eseti küldöttségek munkáját. |
| --- | --- |

3.

a Parlament részvétele a választási megfigyelő missziókban, adott esetben más illetékes bizottságokkal, illetve küldöttségekkel együttműködve.

A bizottság koordinálja a hatáskörébe tartozó parlamenti, parlamentközi és eseti küldöttségek munkáját.

III.   Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

az Unió közös kereskedelempolitikájának és külső gazdasági kapcsolatainak létrehozásával és végrehajtásával kapcsolatos ügyek, különösen:

| 1. | a harmadik országokkal és regionális szervezetekkel való pénzügyi, gazdasági és kereskedelmi kapcsolattartás; |
| --- | --- |

1.

a harmadik országokkal és regionális szervezetekkel való pénzügyi, gazdasági és kereskedelmi kapcsolattartás;

| 2. | a nemzetközi jog által szabályozott területekre vonatkozó műszaki harmonizációs és szabványosítási intézkedések; |
| --- | --- |

2.

a nemzetközi jog által szabályozott területekre vonatkozó műszaki harmonizációs és szabványosítási intézkedések;

| 3. | kapcsolatok az illetékes nemzetközi szervezetekkel, valamint az Unión kívül a regionális gazdasági és kereskedelmi integrációt támogató szervezetekkel; |
| --- | --- |

3.

kapcsolatok az illetékes nemzetközi szervezetekkel, valamint az Unión kívül a regionális gazdasági és kereskedelmi integrációt támogató szervezetekkel;

| 4. | a Világkereskedelmi Szervezettel való kapcsolattartás, beleértve annak parlamenti közgyűlését.
  A bizottság kapcsolatot tart fenn a harmadik országokkal fennálló kapcsolatok gazdasági és kereskedelmi vonatkozásaiért felelős parlamentközi és eseti küldöttségekkel. |
| --- | --- |

4.

a Világkereskedelmi Szervezettel való kapcsolattartás, beleértve annak parlamenti közgyűlését.

A bizottság kapcsolatot tart fenn a harmadik országokkal fennálló kapcsolatok gazdasági és kereskedelmi vonatkozásaiért felelős parlamentközi és eseti küldöttségekkel.

IV.   Költségvetési Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Unió bevételeinek és kiadásainak többéves pénzügyi kerete és az Unió saját forrásainak rendszere; |
| --- | --- |

1.

az Unió bevételeinek és kiadásainak többéves pénzügyi kerete és az Unió saját forrásainak rendszere;

| 2. | a Parlament költségvetési előjogai, azaz az Unió költségvetésének, valamint az e területre vonatkozó intézményközi megállapodások tárgyalása és végrehajtása; |
| --- | --- |

2.

a Parlament költségvetési előjogai, azaz az Unió költségvetésének, valamint az e területre vonatkozó intézményközi megállapodások tárgyalása és végrehajtása;

| 3. | a Parlament költségvetési előirányzatai az Eljárási Szabályzatban megállapított eljárásoknak megfelelően; |
| --- | --- |

3.

a Parlament költségvetési előirányzatai az Eljárási Szabályzatban megállapított eljárásoknak megfelelően;

| 4. | a decentralizált szervek költségvetése; |
| --- | --- |

4.

a decentralizált szervek költségvetése;

| 5. | az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységei; |
| --- | --- |

5.

az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységei;

| 6. | az Európai Fejlesztési Alap bevonása a költségvetésbe, az AKCS-EU partnerségi megállapodásért felelős bizottság hatásköreinek sérelme nélkül; |
| --- | --- |

6.

az Európai Fejlesztési Alap bevonása a költségvetésbe, az AKCS-EU partnerségi megállapodásért felelős bizottság hatásköreinek sérelme nélkül;

| 7. | valamennyi közösségi jogi aktus többéves pénzügyi keretre gyakorolt pénzügyi hatásai, illetve az azzal való összeegyeztethetősége az illetékes bizottság hatásköreinek sérelme nélkül; |
| --- | --- |

7.

valamennyi közösségi jogi aktus többéves pénzügyi keretre gyakorolt pénzügyi hatásai, illetve az azzal való összeegyeztethetősége az illetékes bizottság hatásköreinek sérelme nélkül;

| 8. | a 72. cikk (1) bekezdése ellenében a folyó költségvetés nyomon követése és végrehajtásának értékelése, az előirányzatok átcsoportosítása, a létszámtervre vonatkozó eljárások, igazgatási előirányzatok, valamint az épületekkel kapcsolatos, jelentős pénzügyi hatással járó projektekre vonatkozó vélemények; |
| --- | --- |

8.

a 72. cikk (1) bekezdése ellenében a folyó költségvetés nyomon követése és végrehajtásának értékelése, az előirányzatok átcsoportosítása, a létszámtervre vonatkozó eljárások, igazgatási előirányzatok, valamint az épületekkel kapcsolatos, jelentős pénzügyi hatással járó projektekre vonatkozó vélemények;

| 9. | a költségvetési rendelet, kivéve a költségvetés végrehajtásával, irányításával és ellenőrzésével kapcsolatos ügyeket. |
| --- | --- |

9.

a költségvetési rendelet, kivéve a költségvetés végrehajtásával, irányításával és ellenőrzésével kapcsolatos ügyeket.

V.   Költségvetési Ellenőrző Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Unió és az Európai Fejlesztési Alap költségvetése végrehajtásának ellenőrzése, valamint a Parlament által hozott mentesítő határozat, beleértve a belső mentesítési eljárást, valamint az e döntésekkel kapcsolatos, illetve azokat végrehajtó intézkedéseket; |
| --- | --- |

1.

az Unió és az Európai Fejlesztési Alap költségvetése végrehajtásának ellenőrzése, valamint a Parlament által hozott mentesítő határozat, beleértve a belső mentesítési eljárást, valamint az e döntésekkel kapcsolatos, illetve azokat végrehajtó intézkedéseket;

| 2. | az Unió, az Unió intézményeinek és az általa finanszírozott szervek számláinak és mérlegeinek lezárása, ismertetése és könyvvizsgálata, beleértve az áthúzódó előirányzatok megállapítását és az egyenlegek elkészítését is; |
| --- | --- |

2.

az Unió, az Unió intézményeinek és az általa finanszírozott szervek számláinak és mérlegeinek lezárása, ismertetése és könyvvizsgálata, beleértve az áthúzódó előirányzatok megállapítását és az egyenlegek elkészítését is;

| 3. | az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzése; |
| --- | --- |

3.

az Európai Beruházási Bank pénzügyi tevékenységeinek ellenőrzése;

| 4. | a közösségi finanszírozás különböző formái hatékonyságának felügyelete az Unió politikáinak végrehajtása során; |
| --- | --- |

4.

a közösségi finanszírozás különböző formái hatékonyságának felügyelete az Unió politikáinak végrehajtása során;

| 5. | az Unió költségvetésének végrehajtása során a csalás és szabálytalanságok vizsgálata, ezen ügyek megakadályozására, illetve üldözésére, valamint általában az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

5.

az Unió költségvetésének végrehajtása során a csalás és szabálytalanságok vizsgálata, ezen ügyek megakadályozására, illetve üldözésére, valamint általában az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére irányuló intézkedések;

| 6. | a Számvevőszékkel való kapcsolattartás, a Számvevőszék tagjainak kinevezése és jelentéseinek vizsgálata; |
| --- | --- |

6.

a Számvevőszékkel való kapcsolattartás, a Számvevőszék tagjainak kinevezése és jelentéseinek vizsgálata;

| 7. | a költségvetési rendelet a költségvetés végrehajtása, irányítása és ellenőrzése tekintetében. |
| --- | --- |

7.

a költségvetési rendelet a költségvetés végrehajtása, irányítása és ellenőrzése tekintetében.

VI.   Gazdasági és Monetáris Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Uunió gazdasági és monetáris politikái, a Gazdasági és Monetáris Unió működése, és az európai monetáris és pénzügyi rendszer (beleértve a megfelelő intézményekkel, illetve szervezetekkel való kapcsolattartást); |
| --- | --- |

1.

az Uunió gazdasági és monetáris politikái, a Gazdasági és Monetáris Unió működése, és az európai monetáris és pénzügyi rendszer (beleértve a megfelelő intézményekkel, illetve szervezetekkel való kapcsolattartást);

| 2. | a tőke és a kifizetések szabad mozgása (a határokon átnyúló fizetési műveletek, az egységes fizetési térség, a fizetési mérleg, a tőkemozgások, a hitelnyújtási és hitelfelvételi politika, a harmadik országokból származó tőke mozgásának ellenőrzése, az Uniós tőke exportjának ösztönzésére szolgáló intézkedések); |
| --- | --- |

2.

a tőke és a kifizetések szabad mozgása (a határokon átnyúló fizetési műveletek, az egységes fizetési térség, a fizetési mérleg, a tőkemozgások, a hitelnyújtási és hitelfelvételi politika, a harmadik országokból származó tőke mozgásának ellenőrzése, az Uniós tőke exportjának ösztönzésére szolgáló intézkedések);

| 3. | a nemzetközi monetáris és pénzügyi rendszer (beleértve a pénzügyi és monetáris intézményekkel és szervezetekkel való kapcsolattartást); |
| --- | --- |

3.

a nemzetközi monetáris és pénzügyi rendszer (beleértve a pénzügyi és monetáris intézményekkel és szervezetekkel való kapcsolattartást);

| 4. | a versenyre, valamint az állami támogatásra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

4.

a versenyre, valamint az állami támogatásra vonatkozó szabályok;

| 5. | adórendelkezések; |
| --- | --- |

5.

adórendelkezések;

| 6. | a pénzügyi szolgáltatások, intézmények és piacok szabályozása és felügyelete, beleértve a pénzügyi jelentéseket, a könyvvizsgálatot, a számviteli szabályokat, a vállalatirányítást és egyéb társasági jogra vonatkozó ügyeket, amelyek a pénzügyi szolgáltatásokat különösen érintik; |
| --- | --- |

6.

a pénzügyi szolgáltatások, intézmények és piacok szabályozása és felügyelete, beleértve a pénzügyi jelentéseket, a könyvvizsgálatot, a számviteli szabályokat, a vállalatirányítást és egyéb társasági jogra vonatkozó ügyeket, amelyek a pénzügyi szolgáltatásokat különösen érintik;

VII.   Foglalkoztatási és Szociális Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | a foglalkoztatáspolitika és a szociálpolitika valamennyi ága, azaz a munkakörülmények, a társadalombiztosítás és a szociális védelem; |
| --- | --- |

1.

a foglalkoztatáspolitika és a szociálpolitika valamennyi ága, azaz a munkakörülmények, a társadalombiztosítás és a szociális védelem;

| 2. | egészségügyi és biztonsági intézkedések a munkahelyen; |
| --- | --- |

2.

egészségügyi és biztonsági intézkedések a munkahelyen;

| 3. | az Európai Szociális Alap; |
| --- | --- |

3.

az Európai Szociális Alap;

| 4. | szakképzési politika, beleértve a szakmai képesítéseket; |
| --- | --- |

4.

szakképzési politika, beleértve a szakmai képesítéseket;

| 5. | a munkavállalók és nyugdíjasok szabad mozgása; |
| --- | --- |

5.

a munkavállalók és nyugdíjasok szabad mozgása;

| 6. | társadalmi párbeszéd;, |
| --- | --- |

6.

társadalmi párbeszéd;,

| 7. | a munkahelyi és a munkaerőpiacon tapasztalható megkülönböztetés valamennyi formája, kivéve a nemek közötti megkülönböztetést; |
| --- | --- |

7.

a munkahelyi és a munkaerőpiacon tapasztalható megkülönböztetés valamennyi formája, kivéve a nemek közötti megkülönböztetést;

| 8. | kapcsolatok a következőkkel:






  — | Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (CEDEFOP), |
| --- | --- | --- |

8.

kapcsolatok a következőkkel:

—

Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (CEDEFOP),

| — | Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért, |
| --- | --- |

—

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért,

| — | Európai Képzési Alapítvány, |
| --- | --- |

—

Európai Képzési Alapítvány,

| — | Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség,
  valamint a más illetékes EU szervekkel és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolattartás. |
| --- | --- |

—

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség,

valamint a más illetékes EU szervekkel és nemzetközi szervezetekkel való kapcsolattartás.

VIII.   Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | környezetpolitika és környezetvédelmi intézkedések, különösen:






  a) | lég-, talaj- és vízszennyezés, hulladékfeldolgozás és -újrahasznosítás, veszélyes anyagok és készítmények, zajhatár, éghajlatváltozás, a biodiverzitás védelme; |
| --- | --- | --- |

1.

környezetpolitika és környezetvédelmi intézkedések, különösen:

a)

lég-, talaj- és vízszennyezés, hulladékfeldolgozás és -újrahasznosítás, veszélyes anyagok és készítmények, zajhatár, éghajlatváltozás, a biodiverzitás védelme;

| b) | fenntartható fejlődés; |
| --- | --- |

b)

fenntartható fejlődés;

| c) | környezetvédelmi célú nemzetközi és regionális intézkedések és megállapodások; |
| --- | --- |

c)

környezetvédelmi célú nemzetközi és regionális intézkedések és megállapodások;

| d) | környezeti károk helyreállítása; |
| --- | --- |

d)

környezeti károk helyreállítása;

| e) | polgári védelem; |
| --- | --- |

e)

polgári védelem;

| f) | az Európai Környezetvédelmi Ügynökség; |
| --- | --- |

f)

az Európai Környezetvédelmi Ügynökség;

| 2. | közegészségügy, különösen:






  a) | programok és sajátos intézkedések a közegészségügy területén; |
| --- | --- | --- |

2.

közegészségügy, különösen:

a)

programok és sajátos intézkedések a közegészségügy területén;

| b) | gyógyszeripari és kozmetikai termékek; |
| --- | --- |

b)

gyógyszeripari és kozmetikai termékek;

| c) | a bioterrorizmus egészségügyi vonatkozásai; |
| --- | --- |

c)

a bioterrorizmus egészségügyi vonatkozásai;

| d) | az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség és az Európai Járványmegelőzési és Ellenőrzési Központ; |
| --- | --- |

d)

az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökség és az Európai Járványmegelőzési és Ellenőrzési Központ;

| 3. | élelmiszerbiztonsági kérdések, különösen:






  a) | az élelmiszerek címkézése és biztonsága; |
| --- | --- | --- |

3.

élelmiszerbiztonsági kérdések, különösen:

a)

az élelmiszerek címkézése és biztonsága;

| b) | az emberi egészségre kockázatot jelentő anyagok elleni védelemre vonatkozó állat-egészségügyi jogszabályok; élelmiszerek és élelmiszergyártó rendszerek közegészségügyi ellenőrzése; |
| --- | --- |

b)

az emberi egészségre kockázatot jelentő anyagok elleni védelemre vonatkozó állat-egészségügyi jogszabályok; élelmiszerek és élelmiszergyártó rendszerek közegészségügyi ellenőrzése;

| c) | az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság, valamint az Európai Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal. |
| --- | --- |

c)

az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság, valamint az Európai Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatal.

IX.   Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Unió iparpolitikája és az új technológiák alkalmazása, beleértve a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó intézkedéseket; |
| --- | --- |

1.

az Unió iparpolitikája és az új technológiák alkalmazása, beleértve a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó intézkedéseket;

| 2. | az Unió kutatáspolitikája, beleértve a kutatási eredmények terjesztését és hasznosítását; |
| --- | --- |

2.

az Unió kutatáspolitikája, beleértve a kutatási eredmények terjesztését és hasznosítását;

| 3. | űrkutatás-politika; |
| --- | --- |

3.

űrkutatás-politika;

| 4. | a Közös Kutatóközpont, a Központi Nukleáris Mérési Hivatal, a JET, az ITER (nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor) tevékenysége és az e területen működő más projektek; |
| --- | --- |

4.

a Közös Kutatóközpont, a Központi Nukleáris Mérési Hivatal, a JET, az ITER (nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor) tevékenysége és az e területen működő más projektek;

| 5. | az energiapolitikával általában, valamint az energiaellátás biztonságával és az energia hatékonyságával kapcsolatos közösségi intézkedések, beleértve transzeurópai hálózatok létrehozását és fejlesztését az energiaipari infrastruktúra ágazatban; |
| --- | --- |

5.

az energiapolitikával általában, valamint az energiaellátás biztonságával és az energia hatékonyságával kapcsolatos közösségi intézkedések, beleértve transzeurópai hálózatok létrehozását és fejlesztését az energiaipari infrastruktúra ágazatban;

| 6. | az Euratom-Szerződés és az Euratom Ellátási Ügynökség, a nukleáris biztonság, az erőművek leállítása és a hulladék ártalmatlanítása a nukleáris ágazatban; |
| --- | --- |

6.

az Euratom-Szerződés és az Euratom Ellátási Ügynökség, a nukleáris biztonság, az erőművek leállítása és a hulladék ártalmatlanítása a nukleáris ágazatban;

| 7. | az információs társadalom és az információtechnológia, beleértve a transzeurópai hálózatok létrehozását és fejlesztését a távközlési infrastruktúra ágazatban. |
| --- | --- |

7.

az információs társadalom és az információtechnológia, beleértve a transzeurópai hálózatok létrehozását és fejlesztését a távközlési infrastruktúra ágazatban.

X.   Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | a nemzeti jogszabályok közösségi szintű összehangolása a belső piac és a vámunió területén, különösen:






  a) | az áruk szabad mozgása, beleértve a műszaki szabványok harmonizációját is; |
| --- | --- | --- |

1.

a nemzeti jogszabályok közösségi szintű összehangolása a belső piac és a vámunió területén, különösen:

a)

az áruk szabad mozgása, beleértve a műszaki szabványok harmonizációját is;

| b) | a letelepedési jog; |
| --- | --- |

b)

a letelepedési jog;

| c) | a szogáltatásnyújtás szabadsága, a pénzügyi és a postai ágazat kivételével; |
| --- | --- |

c)

a szogáltatásnyújtás szabadsága, a pénzügyi és a postai ágazat kivételével;

| 2. | a belső piac működését gátló esetleges akadályok azonosítására és felszámolására irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

2.

a belső piac működését gátló esetleges akadályok azonosítására és felszámolására irányuló intézkedések;

| 3. | a fogyasztók gazdasági érdekeinek előmozdítása és védelme, kivéve a közegészségügyi és élelmiszer-biztonsági kérdéseket, a belső piac létrehozásával összefüggésben. |
| --- | --- |

3.

a fogyasztók gazdasági érdekeinek előmozdítása és védelme, kivéve a közegészségügyi és élelmiszer-biztonsági kérdéseket, a belső piac létrehozásával összefüggésben.

XI.   Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | a vasúti, közúti, belvízi, tengeri és légi közlekedésre vonatkozó közös politika kidolgozásával kapcsolatos ügyek, különösen:






  a) | az Európai Unión belül a közlekedésre alkalmazandó közös szabályok; |
| --- | --- | --- |

1.

a vasúti, közúti, belvízi, tengeri és légi közlekedésre vonatkozó közös politika kidolgozásával kapcsolatos ügyek, különösen:

a)

az Európai Unión belül a közlekedésre alkalmazandó közös szabályok;

| b) | transzeurópai hálózatok létrehozása és fejlesztése a közlekedési infrastruktúra ágazatban; |
| --- | --- |

b)

transzeurópai hálózatok létrehozása és fejlesztése a közlekedési infrastruktúra ágazatban;

| c) | közlekedési szolgáltatások és a közlekedés területén harmadik országokkal való kapcsolattartás; |
| --- | --- |

c)

közlekedési szolgáltatások és a közlekedés területén harmadik országokkal való kapcsolattartás;

| d) | közlekedésbiztonság; |
| --- | --- |

d)

közlekedésbiztonság;

| e) | nemzetközi közlekedési szervekkel és szervezetekkel való kapcsolattartás; |
| --- | --- |

e)

nemzetközi közlekedési szervekkel és szervezetekkel való kapcsolattartás;

| 2. | a postai szolgáltatások; |
| --- | --- |

2.

a postai szolgáltatások;

| 3. | az idegenforgalom. |
| --- | --- |

3.

az idegenforgalom.

XII.   Regionális Fejlesztési Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

regionális és kohéziós politika, különösen:

| a) | az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap és az Unió regionális politikájának egyéb eszközei; |
| --- | --- |

a)

az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap és az Unió regionális politikájának egyéb eszközei;

| b) | egyéb uniós politikák gazdasági és társadalmi összetartásra való hatásának értékelése; |
| --- | --- |

b)

egyéb uniós politikák gazdasági és társadalmi összetartásra való hatásának értékelése;

| c) | az Unió strukturális eszközeinek összehangolása; |
| --- | --- |

c)

az Unió strukturális eszközeinek összehangolása;

| d) | a legkülső régiók és szigetek, valamint a határokon átnyúló és régiók közötti együttműködés; |
| --- | --- |

d)

a legkülső régiók és szigetek, valamint a határokon átnyúló és régiók közötti együttműködés;

| e) | kapcsolattartás a Régiók Bizottságával, a régiók közötti együttműködés szervezeteivel, továbbá a helyi és regionális hatóságokkal. |
| --- | --- |

e)

kapcsolattartás a Régiók Bizottságával, a régiók közötti együttműködés szervezeteivel, továbbá a helyi és regionális hatóságokkal.

XIII.   Mezőgazdasági Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | a közös agrárpolitika működése és fejlesztése; |
| --- | --- |

1.

a közös agrárpolitika működése és fejlesztése;

| 2. | vidékfejlesztés, beleértve a megfelelő pénzügyi eszközök működését,; |
| --- | --- |

2.

vidékfejlesztés, beleértve a megfelelő pénzügyi eszközök működését,;

| 3. | a következő területeket érintő jogszabályok:






  a) | állat- és növényegészségügy, állati takarmányok, feltéve, hogy ezen intézkedések nem az emberi egészségre kockázatot jelentő anyagok elleni védelmet szolgálják,; |
| --- | --- | --- |

3.

a következő területeket érintő jogszabályok:

a)

állat- és növényegészségügy, állati takarmányok, feltéve, hogy ezen intézkedések nem az emberi egészségre kockázatot jelentő anyagok elleni védelmet szolgálják,;

| b) | állattenyésztés és az állatok jólléte; |
| --- | --- |

b)

állattenyésztés és az állatok jólléte;

| 4. | a mezőgazdasági termékek minőségének javítása; |
| --- | --- |

4.

a mezőgazdasági termékek minőségének javítása;

| 5. | a mezőgazdasági nyersanyagellátás; |
| --- | --- |

5.

a mezőgazdasági nyersanyagellátás;

| 6. | a Közösségi Növényfajta-hivatal; |
| --- | --- |

6.

a Közösségi Növényfajta-hivatal;

| 7. | erdészet. |
| --- | --- |

7.

erdészet.

XIV.   Halászati Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | a közös halászati politika működése és fejlesztése, valamint irányítása; |
| --- | --- |

1.

a közös halászati politika működése és fejlesztése, valamint irányítása;

| 2. | a halászati erőforrások megőrzése; |
| --- | --- |

2.

a halászati erőforrások megőrzése;

| 3. | a halászati termékek piacának közös szervezése; |
| --- | --- |

3.

a halászati termékek piacának közös szervezése;

| 4. | a strukturális politika a halászat és akvakultúra-ágazat területén, beleértve a halászati orientációs pénzügyi eszközöket is; |
| --- | --- |

4.

a strukturális politika a halászat és akvakultúra-ágazat területén, beleértve a halászati orientációs pénzügyi eszközöket is;

| 5. | nemzetközi halászati megállapodások. |
| --- | --- |

5.

nemzetközi halászati megállapodások.

XV.   Kulturális és Oktatási Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Európai Unió kulturális vonatkozásai, különösen:






  a) | a tudás és a kultúra terjesztésének fejlesztése; |
| --- | --- | --- |

1.

az Európai Unió kulturális vonatkozásai, különösen:

a)

a tudás és a kultúra terjesztésének fejlesztése;

| b) | a kulturális és nyelvi sokszínűség védelme és támogatása; |
| --- | --- |

b)

a kulturális és nyelvi sokszínűség védelme és támogatása;

| c) | a kulturális örökség megőrzése és védelme, kulturális csereprogramok és művészi alkotások; |
| --- | --- |

c)

a kulturális örökség megőrzése és védelme, kulturális csereprogramok és művészi alkotások;

| 2. | az Unió oktatáspolitikája, beleértve az európai felsőoktatási térséget, az európai iskolák rendszerének és az egész életen át tartó tanulásnak a támogatását; |
| --- | --- |

2.

az Unió oktatáspolitikája, beleértve az európai felsőoktatási térséget, az európai iskolák rendszerének és az egész életen át tartó tanulásnak a támogatását;

| 3. | az audiovizuális politika és az információs társadalom kulturális és oktatási vonatkozásai; |
| --- | --- |

3.

az audiovizuális politika és az információs társadalom kulturális és oktatási vonatkozásai;

| 4. | ifjúságpolitika, valamint a sport- és szabadidő-politika kidolgozása; |
| --- | --- |

4.

ifjúságpolitika, valamint a sport- és szabadidő-politika kidolgozása;

| 5. | tájékoztatási és médiapolitika; |
| --- | --- |

5.

tájékoztatási és médiapolitika;

| 6. | együttműködés harmadik országokkal a kultúra és az oktatás területén, valamint a megfelelő nemzetközi szervezetekkel és intézményekkel való kapcsolattartás. |
| --- | --- |

6.

együttműködés harmadik országokkal a kultúra és az oktatás területén, valamint a megfelelő nemzetközi szervezetekkel és intézményekkel való kapcsolattartás.

XVI.   Jogi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az európai jog értelmezése és alkalmazása, az európai uniós jogi aktusok és az elsődleges joganyag közötti összhang, különösen a jogalap megválasztása és a szubszidiaritás és arányosság elvének betartása; |
| --- | --- |

1.

az európai jog értelmezése és alkalmazása, az európai uniós jogi aktusok és az elsődleges joganyag közötti összhang, különösen a jogalap megválasztása és a szubszidiaritás és arányosság elvének betartása;

| 2. | a nemzetközi jog értelmezése és alkalmazása, amennyiben az Európai Uniót érinti; |
| --- | --- |

2.

a nemzetközi jog értelmezése és alkalmazása, amennyiben az Európai Uniót érinti;

| 3. | a közösségi jog egyszerűsítése, különösen a hivatalos egységes szerkezetbe foglalásra irányuló jogalkotási javaslatok; |
| --- | --- |

3.

a közösségi jog egyszerűsítése, különösen a hivatalos egységes szerkezetbe foglalásra irányuló jogalkotási javaslatok;

| 4. | a Parlament jogainak és kiváltságainak védelme, beleértve a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság eljárásaiban való részvételt; |
| --- | --- |

4.

a Parlament jogainak és kiváltságainak védelme, beleértve a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság eljárásaiban való részvételt;

| 5. | olyan közösségi jogi aktusok, amelyek befolyásolják a tagállamok jogrendjét, különösen a következő területeken:






  a) | polgári és kereskedelmi jog; |
| --- | --- | --- |

5.

olyan közösségi jogi aktusok, amelyek befolyásolják a tagállamok jogrendjét, különösen a következő területeken:

a)

polgári és kereskedelmi jog;

| b) | társasági jog; |
| --- | --- |

b)

társasági jog;

| c) | szellemi tulajdonjog; |
| --- | --- |

c)

szellemi tulajdonjog;

| d) | eljárásjog; |
| --- | --- |

d)

eljárásjog;

| 6. | környezeti felelősség, illetve a környezeti bűncselekményekkel szembeni szankciók; |
| --- | --- |

6.

környezeti felelősség, illetve a környezeti bűncselekményekkel szembeni szankciók;

| 7. | az új technológiákkal kapcsolatos etikai kérdések, az illetékes bizottságokkal történő megerősített/fokozott együttműködésben; |
| --- | --- |

7.

az új technológiákkal kapcsolatos etikai kérdések, az illetékes bizottságokkal történő megerősített/fokozott együttműködésben;

| 8. | a képviselők jogállása és az Európai Közösségek személyzeti szabályzata; |
| --- | --- |

8.

a képviselők jogállása és az Európai Közösségek személyzeti szabályzata;

| 9. | kiváltságok és mentességek, valamint a képviselők mandátumvizsgálata; |
| --- | --- |

9.

kiváltságok és mentességek, valamint a képviselők mandátumvizsgálata;

| 10. | a Bíróság szervezete és alapokmánya; |
| --- | --- |

10.

a Bíróság szervezete és alapokmánya;

| 11. | a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal. |
| --- | --- |

11.

a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal.

XVII.   Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az Unió területén az állampolgári jogok, az emberi jogok és az alapvető jogok védelme, beleértve a kisebbségek védelmét, ahogy azt a Szerződések, valamint az Európai Unió alapjogi chartája megállapítja; |
| --- | --- |

1.

az Unió területén az állampolgári jogok, az emberi jogok és az alapvető jogok védelme, beleértve a kisebbségek védelmét, ahogy azt a Szerződések, valamint az Európai Unió alapjogi chartája megállapítja;

| 2. | a nemek közötti, illetve a munkahelyi, valamint a munkaerő-piaci megkülönböztetésen kívül a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemhez szükséges intézkedések; |
| --- | --- |

2.

a nemek közötti, illetve a munkahelyi, valamint a munkaerő-piaci megkülönböztetésen kívül a megkülönböztetés valamennyi formája elleni küzdelemhez szükséges intézkedések;

| 3. | az átláthatóságra és a természetes személyek védelmére vonatkozó jogszabályok, tekintettel a személyes adatok kezelésére; |
| --- | --- |

3.

az átláthatóságra és a természetes személyek védelmére vonatkozó jogszabályok, tekintettel a személyes adatok kezelésére;

| 4. | a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása és fejlesztése, különösen:






  a) | a személyek beutazását és mozgását, a bevándorlást, a menedékjogot, valamint a polgári ügyekben folytatott igazságügyi és közigazgatási együttműködést érintő intézkedések; |
| --- | --- | --- |

4.

a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség létrehozása és fejlesztése, különösen:

a)

a személyek beutazását és mozgását, a bevándorlást, a menedékjogot, valamint a polgári ügyekben folytatott igazságügyi és közigazgatási együttműködést érintő intézkedések;

| b) | a közös külső határok integrált irányítására vonatkozó intézkedések; |
| --- | --- |

b)

a közös külső határok integrált irányítására vonatkozó intézkedések;

| c) | a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos intézkedések;

| 5. | a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja, és a Rasszizmus és az Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja, az Europol, az Eurojust, a Cepol és ugyanezen a területen működő más szervek, hivatalok és ügynökségek, |
| --- | --- |

5.

a Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja, és a Rasszizmus és az Idegengyűlölet Európai Megfigyelőközpontja, az Europol, az Eurojust, a Cepol és ugyanezen a területen működő más szervek, hivatalok és ügynökségek,

| 6. | azon kockázat megállapítása, hogy a tagállamok által közösen vallott elveket valamely tagállam súlyosan megsérti. |
| --- | --- |

6.

azon kockázat megállapítása, hogy a tagállamok által közösen vallott elveket valamely tagállam súlyosan megsérti.

XVIII.   Alkotmányügyi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | az európai integrációs folyamat intézményi vonatkozásai, különösen az egyezmények és a kormányközi konferenciák előkészítésének és lefolytatásának keretében; |
| --- | --- |

1.

az európai integrációs folyamat intézményi vonatkozásai, különösen az egyezmények és a kormányközi konferenciák előkészítésének és lefolytatásának keretében;

| 2. | az EU-Szerződés végrehajtása és működésének értékelése; |
| --- | --- |

2.

az EU-Szerződés végrehajtása és működésének értékelése;

| 3. | az Unió bővítésére irányuló tárgyalások intézményi következményei; |
| --- | --- |

3.

az Unió bővítésére irányuló tárgyalások intézményi következményei;

| 4. | intézményközi kapcsolatok, beleértve – a plenáris ülésen történő elfogadásuk tekintetében – az Eljárási Szabályzat 120. cikkének (2) bekezdésével összhangban az intézményközi megállapodások vizsgálatát; |
| --- | --- |

4.

intézményközi kapcsolatok, beleértve – a plenáris ülésen történő elfogadásuk tekintetében – az Eljárási Szabályzat 120. cikkének (2) bekezdésével összhangban az intézményközi megállapodások vizsgálatát;

| 5. | egységes választási eljárás; |
| --- | --- |

5.

egységes választási eljárás;

| 6. | európai szintű politikai pártok, az Elnökség hatáskörének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

6.

európai szintű politikai pártok, az Elnökség hatáskörének sérelme nélkül;

| 7. | a tagállamok közös elveinek egy tagállam által történő súlyos és tartós megsértésének megállapítása; |
| --- | --- |

7.

a tagállamok közös elveinek egy tagállam által történő súlyos és tartós megsértésének megállapítása;

| 8. | a belső Eljárási Szabályzat értelmezése és alkalmazása, és az ahhoz javasolt módosítások. |
| --- | --- |

8.

a belső Eljárási Szabályzat értelmezése és alkalmazása, és az ahhoz javasolt módosítások.

XIX.   Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | a nők jogainak meghatározása, támogatása és védelme az Unióban és a kapcsolódó közösségi intézkedésekben; |
| --- | --- |

1.

a nők jogainak meghatározása, támogatása és védelme az Unióban és a kapcsolódó közösségi intézkedésekben;

| 2. | a nők jogainak előmozdítása harmadik országokban; |
| --- | --- |

2.

a nők jogainak előmozdítása harmadik országokban;

| 3. | az esélyegyenlőségi politika, beleértve a férfiak és nők munkaerő-piaci esélyegyenlőségét és az egyenlő munkahelyi bánásmódot; |
| --- | --- |

3.

az esélyegyenlőségi politika, beleértve a férfiak és nők munkaerő-piaci esélyegyenlőségét és az egyenlő munkahelyi bánásmódot;

| 4. | a nemen alapuló megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetése; |
| --- | --- |

4.

a nemen alapuló megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetése;

| 5. | a nemek közötti esélyegyenlőség alapelvének megvalósítása és továbbfejlesztése valamennyi politika területén; |
| --- | --- |

5.

a nemek közötti esélyegyenlőség alapelvének megvalósítása és továbbfejlesztése valamennyi politika területén;

| 6. | a nők jogait érintő nemzetközi megállapodások és egyezmények nyomon követése és végrehajtása; |
| --- | --- |

6.

a nők jogait érintő nemzetközi megállapodások és egyezmények nyomon követése és végrehajtása;

| 7. | nőket érintő tájékoztatáspolitika. |
| --- | --- |

7.

nőket érintő tájékoztatáspolitika.

XX.   Petíciós Bizottság

A bizottság hatásköre a következőkre terjed ki:

| 1. | petíciók; |
| --- | --- |

1.

petíciók;

| 2. | kapcsolattartás az európai ombudsmannal. |
| --- | --- |

2.

kapcsolattartás az európai ombudsmannal.

---

(1)  Elfogadta a Parlament 2004. január 29-i határozata.

---

VII. MELLÉKLET

BIZALMAS ÉS MINŐSÍTETT DOKUMENTUMOK ÉS INFORMÁCIÓK

A.   A Parlamenthez továbbított bizalmas dokumentumok vizsgálata

Az Európai Parlamenthez (1) továbbított bizalmas dokumentumok vizsgálatára vonatkozó eljárások

| 1. | A bizalmas dokumentumok olyan dokumentumok és információk, amelyekhez az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke szerint a nyilvános hozzáférést megtagadhatják, és ugyanezen rendelet 9. cikke szerint minősített dokumentumoknak nyilvánított dokumentumok.
  Amennyiben a Parlamenthez eljuttatott dokumentum bizalmas természetét valamelyik intézmény kétségbe vonja, az ügyet az 1049/2001/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének megfelelően létrehozott intézményközi bizottsághoz utalják.
  Amennyiben a Parlamenthez bizalmas eljárás keretében bizalmas dokumentumokat juttatnak el, a Parlament illetékes bizottságának elnöke automatikusan az alábbi (3) bekezdésben megállapított bizalmas eljárást alkalmazza.
  A bizalmas dokumentumok védelmét érintő további szabályokat az Elnökség javaslata alapján a plenáris ülésen fogadják el és mellékletként az eljárási szabályzathoz csatolják. E szabályok a Bizottsággal és a Tanáccsal való megállapodásokat is figyelembe veszik. |
| --- | --- |

1.

A bizalmas dokumentumok olyan dokumentumok és információk, amelyekhez az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke szerint a nyilvános hozzáférést megtagadhatják, és ugyanezen rendelet 9. cikke szerint minősített dokumentumoknak nyilvánított dokumentumok.

Amennyiben a Parlamenthez eljuttatott dokumentum bizalmas természetét valamelyik intézmény kétségbe vonja, az ügyet az 1049/2001/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének megfelelően létrehozott intézményközi bizottsághoz utalják.

Amennyiben a Parlamenthez bizalmas eljárás keretében bizalmas dokumentumokat juttatnak el, a Parlament illetékes bizottságának elnöke automatikusan az alábbi (3) bekezdésben megállapított bizalmas eljárást alkalmazza.

A bizalmas dokumentumok védelmét érintő további szabályokat az Elnökség javaslata alapján a plenáris ülésen fogadják el és mellékletként az eljárási szabályzathoz csatolják. E szabályok a Bizottsággal és a Tanáccsal való megállapodásokat is figyelembe veszik.

| 2. | Az Európai Parlament bármely bizottsága jogosult a bizalmas eljárás alkalmazására egy tagjának az általa megjelölt információra vagy dokumentumra vonatkozó, írásban vagy szóban tett kérelme alapján. A bizalmas eljárás alkalmazásáról szóló határozat elfogadásához a jelenlevő tagok kétharmados többsége szükséges. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament bármely bizottsága jogosult a bizalmas eljárás alkalmazására egy tagjának az általa megjelölt információra vagy dokumentumra vonatkozó, írásban vagy szóban tett kérelme alapján. A bizalmas eljárás alkalmazásáról szóló határozat elfogadásához a jelenlevő tagok kétharmados többsége szükséges.

| 3. | Amennyiben a bizottság elnöke az eljárást bizalmasnak nyilvánította, abban csak a bizottság tagjai és az elnök által előre kijelölt azon tisztviselők és szakértők vehetnek részt, akiknek jelenléte elengedhetetlenül szükséges.
  A megszámozott dokumentumokat az ülés elején kiosztják, majd az ülés végén összegyűjtik. Ezekről semmiféle feljegyzés, főképp pedig semmiféle fénymásolat nem készíthető.
  Az ülés jegyzőkönyve nem tesz említést a bizalmas eljárás alá vont ügy tárgyalásáról. Kizárólag az esetlegesen e tárgyban hozott határozatokat jegyzik fel. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a bizottság elnöke az eljárást bizalmasnak nyilvánította, abban csak a bizottság tagjai és az elnök által előre kijelölt azon tisztviselők és szakértők vehetnek részt, akiknek jelenléte elengedhetetlenül szükséges.

A megszámozott dokumentumokat az ülés elején kiosztják, majd az ülés végén összegyűjtik. Ezekről semmiféle feljegyzés, főképp pedig semmiféle fénymásolat nem készíthető.

Az ülés jegyzőkönyve nem tesz említést a bizalmas eljárás alá vont ügy tárgyalásáról. Kizárólag az esetlegesen e tárgyban hozott határozatokat jegyzik fel.

| 4. | A bizalmas eljárást alkalmazó bizottság három tagja kérheti titoktartási kötelezettség megsértésének vizsgálatát, és e kérelem napirendre tűzhető. A bizottság a tagjai többségével határozhat úgy, hogy a titoktartási kötelezettség megsértésének vizsgálatát a kérelemnek a bizottság elnökéhez történő benyújtását követő első ülés napirendjére tűzik. |
| --- | --- |

4.

A bizalmas eljárást alkalmazó bizottság három tagja kérheti titoktartási kötelezettség megsértésének vizsgálatát, és e kérelem napirendre tűzhető. A bizottság a tagjai többségével határozhat úgy, hogy a titoktartási kötelezettség megsértésének vizsgálatát a kérelemnek a bizottság elnökéhez történő benyújtását követő első ülés napirendjére tűzik.

| 5. | Szankciók: jogsértés esetén a bizottság elnöke az alelnökökkel történő tanácskozást követően indokolással ellátott határozatban állapítja meg az alkalmazandó szankciókat (rendreutasítás, a bizottságból rövidebb vagy hosszabb időre történő, illetve végleges kizárás).
  Az érintett képviselő ezen határozat ellen halasztó hatállyal nem rendelkező fellebbezést nyújthat be. E fellebbezést az Elnökök Értekezlete és az illetékes bizottság elnöksége együttesen vizsgálja meg. Többségi határozatuk végleges.
  Amennyiben bizonyítást nyer, hogy egy tisztviselő nem tett eleget a titoktartási kötelezettségének, a személyzeti szabályzatban megállapított szankciókat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

5.

Szankciók: jogsértés esetén a bizottság elnöke az alelnökökkel történő tanácskozást követően indokolással ellátott határozatban állapítja meg az alkalmazandó szankciókat (rendreutasítás, a bizottságból rövidebb vagy hosszabb időre történő, illetve végleges kizárás).

Az érintett képviselő ezen határozat ellen halasztó hatállyal nem rendelkező fellebbezést nyújthat be. E fellebbezést az Elnökök Értekezlete és az illetékes bizottság elnöksége együttesen vizsgálja meg. Többségi határozatuk végleges.

Amennyiben bizonyítást nyer, hogy egy tisztviselő nem tett eleget a titoktartási kötelezettségének, a személyzeti szabályzatban megállapított szankciókat kell alkalmazni.

B.   A Parlament hozzáférése a minősített információkhoz a biztonsági és védelmi politika területén

Az Európai Parlament és a Tanács közötti, 2002. november 20-i intézményközi megállapodás a biztonsági és védelmi politika területén az Európai Parlamentnek a Tanács minősített információjához történő hozzáférésről (2)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS,

mivel:

| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke megállapítja, hogy a Tanács elnöksége konzultál az Európai Parlamenttel a közös kül- és biztonságpolitika fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről, és biztosítja, hogy az Európai Parlament nézeteit kellően figyelembe vegyék. Ugyanazon cikk szintén kiköti, hogy a Tanács Elnöksége és a Bizottság kötelesek rendszeresen tájékoztatni az Európai Parlamentet a közös kül- és biztonságpolitika alakulásáról. Ezen alapelveknek e területen történő alkalmazására rendelkezést kell bevezetni. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződés 21. cikke megállapítja, hogy a Tanács elnöksége konzultál az Európai Parlamenttel a közös kül- és biztonságpolitika fő szempontjairól és alapvető választási lehetőségeiről, és biztosítja, hogy az Európai Parlament nézeteit kellően figyelembe vegyék. Ugyanazon cikk szintén kiköti, hogy a Tanács Elnöksége és a Bizottság kötelesek rendszeresen tájékoztatni az Európai Parlamentet a közös kül- és biztonságpolitika alakulásáról. Ezen alapelveknek e területen történő alkalmazására rendelkezést kell bevezetni.

| (2) | Tekintettel a kül- és biztonságpolitika területére vonatkozó egyes szigorúan titkos információk különleges jellegére és különösen minősített tartalmára, különleges szabályozást kell bevezetni az ilyen információkat tartalmazó dokumentumok kezelésére. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel a kül- és biztonságpolitika területére vonatkozó egyes szigorúan titkos információk különleges jellegére és különösen minősített tartalmára, különleges szabályozást kell bevezetni az ilyen információkat tartalmazó dokumentumok kezelésére.

| (3) | A nyilvánosságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz történő hozzáféréséről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 9. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Tanács tájékoztatja az Európai Parlamentet e rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott minősített dokumentumokról, az intézmények közötti megállapodásoknak megfelelően. |
| --- | --- |

(3)

A nyilvánosságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz történő hozzáféréséről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 9. cikke (7) bekezdésének megfelelően a Tanács tájékoztatja az Európai Parlamentet e rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott minősített dokumentumokról, az intézmények közötti megállapodásoknak megfelelően.

| (4) | A legtöbb tagországban külön eljárások léteznek a minősített dokumentumok szállítására és kezelésére a nemzeti kormányok és a nemzeti parlamentek között . Ez az intézményközi megállapodás biztosítja az Európai Parlament számára a tagállamok legjobb gyakorlataiból kialakult kezelést, |
| --- | --- |

(4)

A legtöbb tagországban külön eljárások léteznek a minősített dokumentumok szállítására és kezelésére a nemzeti kormányok és a nemzeti parlamentek között . Ez az intézményközi megállapodás biztosítja az Európai Parlament számára a tagállamok legjobb gyakorlataiból kialakult kezelést,

MEGKÖTÖTTE EZT AZ INTÉZMÉNYKÖZI MEGÁLLAPODÁST:

1.   Alkalmazási terület

| 1.1. | Ez az intézményközi megállapodás az Európai Parlament minősített dokumentumokhoz eredetüktől, adathordozótól, és a befejezettség állapotától függetlenül, azaz a Tanács birtokában levő „SZIGORÚAN TITKOS”, „TITKOS” vagy „BIZALMAS” besorolással rendelkező, a közös kül- és védelempolitika területére vonatkozó információkhoz való hozzáférésével, és az így minősített dokumentumok kezelését szabályozza. |
| --- | --- |

1.1.

Ez az intézményközi megállapodás az Európai Parlament minősített dokumentumokhoz eredetüktől, adathordozótól, és a befejezettség állapotától függetlenül, azaz a Tanács birtokában levő „SZIGORÚAN TITKOS”, „TITKOS” vagy „BIZALMAS” besorolással rendelkező, a közös kül- és védelempolitika területére vonatkozó információkhoz való hozzáférésével, és az így minősített dokumentumok kezelését szabályozza.

| 1.2. | A harmadik államtól vagy nemzetközi szervezettől származó információkat az állam vagy a szervezet jóváhagyásával továbbítják.
  Amennyiben tagállamtól származó információt a besorolásán kívül a más intézmények elé történő terjesztésére vonatkozó határozott korlátozások nélkül továbbítanak a Tanácshoz, ezen intézményközi megállapodás 2. és 3. részében levő szabályok alkalmazandók. Ellenkező esetben az információt a szóban forgó tagállam jóváhagyásával továbbítják.
  Harmadik államtól, nemzetközi szervezettől vagy tagállamtól származó információ továbbításának elutasítását a Tanács köteles megindokolni. |
| --- | --- |

1.2.

A harmadik államtól vagy nemzetközi szervezettől származó információkat az állam vagy a szervezet jóváhagyásával továbbítják.

Amennyiben tagállamtól származó információt a besorolásán kívül a más intézmények elé történő terjesztésére vonatkozó határozott korlátozások nélkül továbbítanak a Tanácshoz, ezen intézményközi megállapodás 2. és 3. részében levő szabályok alkalmazandók. Ellenkező esetben az információt a szóban forgó tagállam jóváhagyásával továbbítják.

Harmadik államtól, nemzetközi szervezettől vagy tagállamtól származó információ továbbításának elutasítását a Tanács köteles megindokolni.

| 1.3. | Ezen intézményközi megállapodás rendelkezései az alkalmazandó jog szerint, és az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlását szabályozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozat (4) és a fennálló megállapodások sérelme nélkül, különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás (5) sérelme nélkül alkalmazandóak. |
| --- | --- |

1.3.

Ezen intézményközi megállapodás rendelkezései az alkalmazandó jog szerint, és az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlását szabályozó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, Euratom, ESZAK európai parlamenti, tanácsi és bizottsági határozat (4) és a fennálló megállapodások sérelme nélkül, különösen az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, 1999. május 6-i intézményközi megállapodás (5) sérelme nélkül alkalmazandóak.

2.   Általános szabályok

| 2.1. | A két intézmény a jóhiszemű együttműködésre vonatkozó kölcsönös kötelezettségeinek megfelelően és a kölcsönös bizalom szellemében, illetve a Szerződés vonatkozó rendelkezéseivel összhangban jár el. Ezen intézményközi megállapodás hatálya alá tartozó információ továbbítása és kezelése a besorolás által védelemben részesíteni kívánt érdekek megfelelő figyelembe vétele mellett történik, különös figyelemmel az Európai Unió, illetve annak egy vagy több tagállamának biztonságához és védelméhez, illetve a katonai és nem katonai válságkezeléshez fűződő közérdekre. |
| --- | --- |

2.1.

A két intézmény a jóhiszemű együttműködésre vonatkozó kölcsönös kötelezettségeinek megfelelően és a kölcsönös bizalom szellemében, illetve a Szerződés vonatkozó rendelkezéseivel összhangban jár el. Ezen intézményközi megállapodás hatálya alá tartozó információ továbbítása és kezelése a besorolás által védelemben részesíteni kívánt érdekek megfelelő figyelembe vétele mellett történik, különös figyelemmel az Európai Unió, illetve annak egy vagy több tagállamának biztonságához és védelméhez, illetve a katonai és nem katonai válságkezeléshez fűződő közérdekre.

| 2.2. | A 3.1 pontban említett személyek egyikének kérelmére a Tanács Elnöksége vagy a főtitkár/főképviselő a 3. részben megállapított intézkedésekkel összhangban a lehető leggyorsabban tájékoztatja őket bármely minősített információ tartalmáról, amely az Európai Parlament részére az ezen intézményközi megállapodás alá tartozó területen az EU-Szerződés által ráruházott hatáskör gyakorlásához szükséges, figyelemmel az Európai Unió, illetve annak egy vagy több tagállamának biztonságához és védelméhez, illetve a katonai és nem katonai válságkezeléshez fűződő közérdekre. |
| --- | --- |

2.2.

A 3.1 pontban említett személyek egyikének kérelmére a Tanács Elnöksége vagy a főtitkár/főképviselő a 3. részben megállapított intézkedésekkel összhangban a lehető leggyorsabban tájékoztatja őket bármely minősített információ tartalmáról, amely az Európai Parlament részére az ezen intézményközi megállapodás alá tartozó területen az EU-Szerződés által ráruházott hatáskör gyakorlásához szükséges, figyelemmel az Európai Unió, illetve annak egy vagy több tagállamának biztonságához és védelméhez, illetve a katonai és nem katonai válságkezeléshez fűződő közérdekre.

3.   A minősített információkhoz való hozzáférés és azok kezelésére vonatkozó intézkedések

| 3.1. | Ezen intézményközi megállapodással összefüggésben az Európai Parlament elnöke vagy az Európai Parlament Külügyi, Emberjogi, Közös Biztonság- és Védelempolitikai Bizottságának elnöke kérheti, hogy a Tanács Elnöksége vagy a főtitkár/főképviselő továbbítson e bizottságnak az európai biztonsági és védelmi politika alakulására vonatkozó információt, beleértve a minősített információt is, amelyre a 3.3 pont alkalmazandó. |
| --- | --- |

3.1.

Ezen intézményközi megállapodással összefüggésben az Európai Parlament elnöke vagy az Európai Parlament Külügyi, Emberjogi, Közös Biztonság- és Védelempolitikai Bizottságának elnöke kérheti, hogy a Tanács Elnöksége vagy a főtitkár/főképviselő továbbítson e bizottságnak az európai biztonsági és védelmi politika alakulására vonatkozó információt, beleértve a minősített információt is, amelyre a 3.3 pont alkalmazandó.

| 3.2. | Válsághelyzet esetén vagy az Európai Parlament elnöke, vagy az Európai Parlament külügyi, emberjogi, közös biztonság- és védelempolitikai bizottságának elnöke kérelmére az ilyen információt a lehető leghamarabb továbbítják. |
| --- | --- |

3.2.

Válsághelyzet esetén vagy az Európai Parlament elnöke, vagy az Európai Parlament külügyi, emberjogi, közös biztonság- és védelempolitikai bizottságának elnöke kérelmére az ilyen információt a lehető leghamarabb továbbítják.

| 3.3. | Ennek keretében a Tanács Elnöksége vagy a főtitkár/főképviselő tájékoztatja az Európai Parlament elnökét és az Európai Parlament Külügyi, Emberjogi, Közös Biztonság- és Védelempolitikai Bizottságának elnöke által vezetett és az Elnökök Értekezlete által kijelölt négy tagból álló különbizottságot a minősített információ tartalmáról, amennyiben az az Európai Parlamentnek ezen intézményközi megállapodás hatálya alá tartozó területen az EU-Szerződés által ráruházott hatáskör gyakorlásához szükséges. Az Európai Parlament elnöke és a különbizottság kérheti, hogy a Tanács helyiségeiben a kérdéses dokumentumba betekintést nyerjen.
  Adott esetben és az érintett információ vagy dokumentumok jellegének és tartalmának fényében lehetséges, hogy ezeket az Európai Parlament elnöke rendelkezésére bocsátják, aki a következő lehetőségek egyikét választja: |
| --- | --- |

3.3.

Ennek keretében a Tanács Elnöksége vagy a főtitkár/főképviselő tájékoztatja az Európai Parlament elnökét és az Európai Parlament Külügyi, Emberjogi, Közös Biztonság- és Védelempolitikai Bizottságának elnöke által vezetett és az Elnökök Értekezlete által kijelölt négy tagból álló különbizottságot a minősített információ tartalmáról, amennyiben az az Európai Parlamentnek ezen intézményközi megállapodás hatálya alá tartozó területen az EU-Szerződés által ráruházott hatáskör gyakorlásához szükséges. Az Európai Parlament elnöke és a különbizottság kérheti, hogy a Tanács helyiségeiben a kérdéses dokumentumba betekintést nyerjen.

Adott esetben és az érintett információ vagy dokumentumok jellegének és tartalmának fényében lehetséges, hogy ezeket az Európai Parlament elnöke rendelkezésére bocsátják, aki a következő lehetőségek egyikét választja:

| a) | a Külügyi, Emberjogi, Közös Biztonság- és Védelempolitikai Bizottság elnökének szánt információ; |
| --- | --- |

a)

a Külügyi, Emberjogi, Közös Biztonság- és Védelempolitikai Bizottság elnökének szánt információ;

| b) | az információhoz kizárólag a Külügyi, Emberjogi, Közös Biztonság- és Védelempolitikai Bizottság tagjai férhetnek hozzá; |
| --- | --- |

b)

az információhoz kizárólag a Külügyi, Emberjogi, Közös Biztonság- és Védelempolitikai Bizottság tagjai férhetnek hozzá;

| c) | a Külügyi, Emberjogi, Közös Biztonság- és Védelempolitikai Bizottságban zárt ülésen történő megvitatás, a bizalmasság fokának függvényében változó intézkedéseknek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a Külügyi, Emberjogi, Közös Biztonság- és Védelempolitikai Bizottságban zárt ülésen történő megvitatás, a bizalmasság fokának függvényében változó intézkedéseknek megfelelően;

| d) | a dokumentumok továbbítása, amelyekből a szükséges titkossági fok függvényében információt töröltek ki.
  E lehetőségek nem alkalmazhatóak, ha a minősített információ a „SZIGORÚAN TITKOS” besorolásba került.
  A „TITKOS” vagy „BIZALMAS” információk vagy dokumentumok tekintetében az Európai Parlament elnökének a fenti lehetőségek közül történő választásról előzőleg a Tanáccsal kell megállapodásra jutnia. |
| --- | --- |

d)

a dokumentumok továbbítása, amelyekből a szükséges titkossági fok függvényében információt töröltek ki.

E lehetőségek nem alkalmazhatóak, ha a minősített információ a „SZIGORÚAN TITKOS” besorolásba került.

A „TITKOS” vagy „BIZALMAS” információk vagy dokumentumok tekintetében az Európai Parlament elnökének a fenti lehetőségek közül történő választásról előzőleg a Tanáccsal kell megállapodásra jutnia.

Az információ vagy a dokumentumok nem kerülnek közzétételre, és más címre sem továbbíthatók.

4.   Záró rendelkezések

| 4.1. | Az Európai Parlament és a Tanács saját részéről megteszi az összes szükséges intézkedést, hogy ezen intézményközi megállapodás végrehajtását biztosítsa, beleértve a résztvevő személyek biztonsági átvilágításához szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

4.1.

Az Európai Parlament és a Tanács saját részéről megteszi az összes szükséges intézkedést, hogy ezen intézményközi megállapodás végrehajtását biztosítsa, beleértve a résztvevő személyek biztonsági átvilágításához szükséges intézkedéseket.

| 4.2. | A két intézmény hajlandó megvitatni hasonló intézményközi megállapodásokat, amelyek a Tanács tevékenységének más területein vonatkoznak a bizalmas információkra, azzal a feltétellel, hogy ezen intézményközi megállapodás rendelkezései nem teremtenek precedenst az Unió vagy a Közösség más tevékenységi köreire vonatkozóan és más intézményközi megállapodást nem érintenek érdemben. |
| --- | --- |

4.2.

A két intézmény hajlandó megvitatni hasonló intézményközi megállapodásokat, amelyek a Tanács tevékenységének más területein vonatkoznak a bizalmas információkra, azzal a feltétellel, hogy ezen intézményközi megállapodás rendelkezései nem teremtenek precedenst az Unió vagy a Közösség más tevékenységi köreire vonatkozóan és más intézményközi megállapodást nem érintenek érdemben.

| 4.3. | Ezen intézményközi megállapodást a két intézmény bármelyikének kérelmére a végrehajtása során nyert tapasztalatok fényében, két év elteltével felülvizsgálják. |
| --- | --- |

4.3.

Ezen intézményközi megállapodást a két intézmény bármelyikének kérelmére a végrehajtása során nyert tapasztalatok fényében, két év elteltével felülvizsgálják.

MELLÉKLET

Az intézményközi megállapodást a vonatkozó alkalmazandó rendelkezéseknek megfelelően hajtják végre, különösen azon alapelvnek megfelelően, amely szerint az értelmi szerző hozzájárulása szükséges feltétele a bizalmas információ továbbításának, mint ahogy azt az 1.2. pont megállapítja.

Az Európai Parlament különbizottságának tagjai a bizalmas dokumentumokba a Tanács területén levő biztonságos szobában tekinthetnek be.

Ezen intézményközi megállapodás azt követően lép hatályba, hogy az Európai Parlament a 2.1. pont elveivel összhangban álló, és más intézmények intézkedéseinek megfelelő belső biztonsági intézkedéseket fogadott el abból a célból, hogy az érintett minősített információnak azonos szintű védelmet biztosítsanak.

C.   A Parlament biztonsági és védelmi politika területére vonatkozó minősített dokumentumokhoz való hozzáférését szabályozó intézményközi megállapodás végrehajtása

Az Európai Parlament 2002. október 23-i határozata a Parlament biztonsági és védelmi politika területére vonatkozó minősített tanácsi információkhoz való hozzáférését szabályozó intézményközi megállapodás végrehajtásáról (6)

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

tekintettel a nyilvánosságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való hozzáféréséről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 9. cikkére, és különösen annak (6) és (7) bekezdésére,

tekintettel eljárási szabályzata VII. melléklete A. részének 1. pontjára,

tekintettel a nyilvánosságnak a Parlament dokumentumaihoz (8) való hozzáféréséről szóló 2001. november 28-i parlamenti Elnökségi Határozat 20. cikkére,

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács között létrejött, az Európai Parlamentnek a Tanács biztonsági és védelmi politika területére vonatkozó minősített információjához való hozzáférésről szóló intézményközi megállapodásra,

tekintettel a Parlament Elnökségének javaslatára,

tekintettel bizonyos szigorúan bizalmas információk különleges jellegére és különösen minősített tartalmára a biztonsági és védelmi politika területén,

mivel az intézmények közötti megállapodásokkal összhangban a Tanács köteles a minősített dokumentumokra vonatkozó információt a Parlament rendelkezésére bocsátani;

mivel az Európai Parlamentnek az intézményközi megállapodás alapján felállított különbizottságában helyet foglaló képviselőit a need-to-know elvnek megfelelően biztonsági átvilágításnak kell alávetni, hogy a minősített információkhoz hozzáférhessenek;

tekintettel arra, hogy meg kell állapítani a Tanács, tagállamok, harmadik államok vagy nemzetközi szervezetek által továbbított minősített információk fogadására, kezelésére és védelmére vonatkozó intézkedéseket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Ezen határozat meghatározza az Európai Parlamentnek a Tanács biztonsági és védelmi politika területére vonatkozó, minősített információihoz való hozzáférését szabályozó intézményközi megállapodás végrehajtásához szükséges kiegészítő intézkedéseket.

2. cikk

A Parlamentnek a Tanács minősített információihoz való hozzáférésre irányuló kérelmével a Tanács vonatkozó szabályainak megfelelően jár el. Amennyiben a kért dokumentumot más intézmény, tagállam, harmadik ország vagy nemzetközi szervezet készítette, az kizárólag az érintett intézmény, állam vagy szervezet hozzájárulásával továbbítható.

3. cikk

A Parlament elnöke felelős az intézményközi megállapodás intézményen belüli végrehajtásáért.

Ennek kapcsán minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy biztosítsa a közvetlenül a Tanács elnökétől vagy a főtitkártól/főképviselőtől szerzett információ, illetve a Tanács helyiségeiben a minősített dokumentumba történő betekintés során szerzett információ bizalmas kezelését.

4. cikk

Amennyiben a Parlament elnöke vagy a Külügyi, Emberjogi, Közös Biztonsági és Védelmi Politikai Bizottság elnöke kéri a Tanács Elnökségét vagy a főtitkárt/főképviselőt, hogy az intézményközi megállapodás által felállított különbizottságnak minősített információt biztosítson, az információt a lehető legrövidebb időn belül továbbítani kell. E célból a Parlament a minősített információkkal kapcsolatos ülés tartására alkalmas külön helyiséget rendez be. A helyiség kiválasztásánál a legfőbb szempont, hogy az a Tanács biztonsági szabályzatának elfogadásáról szóló, 2001. március 19-i 2001/264/EK tanácsi határozatban (9) az ilyen jellegű ülésre megállapított védelemmel azonos szintű védelmet biztosítson.

5. cikk

A Parlament elnöke vagy a fent említett bizottság elnöke által vezetett tájékoztató ülést a nyilvánosság kizárásával tartják.

Az Elnökök Értekezlete által kinevezett négy tag kivételével kizárólag azon tisztviselők léphetnek az ülésterembe, akik feladatuk folytán, vagy akik a követelményeknek megfelelően és a ’need-to-know’ elvet is figyelembe véve átestek a biztonsági átvilágításon, és számukra a belépést engedélyezték .

6. cikk

A fenti intézményközi megállapodás 3.3. bekezdésének megfelelően, ha a Parlament elnöke, illetve a fent említett külügyi, emberjogi, közös biztonsági és védelmi politikai bizottság elnöke minősített információt tartalmazó dokumentumba történő betekintésre kér engedélyt, a dokumentumokba a Tanács helyiségeiben tekinthetnek be.

A dokumentumokba a rendelkezésre álló változattól függetlenül a helyszínen tekinthetnek be.

7. cikk

A Parlament azon képviselőinek, akik tájékoztatókon vesznek részt vagy minősített dokumentumokhoz férnek hozzá, olyan biztonsági átvilágításhoz hasonló eljáráson kell átesniük, mint amelyet a Tanács és a Bizottság tagjaira alkalmaznak. Ennek kapcsán a Parlament elnöke az illetékes nemzeti hatóságoknál megteszi a szükséges intézkedéseket.

8. cikk

Azon tisztviselők, akik minősített dokumentumokhoz férnek hozzá, a többi intézmény számára megállapított rendelkezéseknek megfelelően biztonsági átvilágításon esnek át. Az ilyen módon átvilágított tisztviselőket felkérik, hogy vegyenek részt a fent említett tájékoztató üléseken, a need-to-know elvre is figyelemmel, illetve, hogy ismerkedjenek meg az érintett dokumentum tartalmával. Ennek kapcsán az átvilágítás eredményét a főtitkár a tagállamok illetékes hatóságaival történo konzultációt követően ugyanezen hatóságok által végrehajtott biztonsági átvilágítás alapján hagyja jóvá.

9. cikk

Az ilyen ülések, illetve az ilyen dokumentumokba a Tanács helyiségeiben történő betekintés során szerzett információkat semmilyen formában – sem teljes egészében, sem részben - nem lehet közzétenni, kiosztani vagy sokszorosítani. Ugyanilyen alapon a Tanács által átadott minősített információt tilos bármilyen formában rögzíteni.

10. cikk

Az Elnökök Értekezlete által a minősített információhoz való hozzáférésre kijelölt parlamenti képviselőket titoktartási kötelezettség terheli. Bármely képviselőt, aki e kötelezettség ellen vét, az Elnökök Értekezlete által kijelölt másik képviselő helyettesíti a különbizottságban. Ennek kapcsán, a kötelezettségét megsértő képviselőt a különbizottságból történő kizárását megelőzően az Elnökök Értekezlete külön, zárt ülésen meghallgathatja. A különbizottságból történő kizárásán felül az információt kiszivárogtató képviselő ellen adott esetben a hatályos jogszabályoknak megfelelő büntetőeljárás folytatható.

11. cikk

A bizalmas információhoz való hozzáférés céljából a need-to-know elvnek megfelelően biztonsági átvilágításon átesett tisztviselőket titoktartási kötelezettség terheli. E cikk megsértése az Elnök által lefolytatott vizsgálatot, és adott esetben a személyzeti szabályzatnak megfelelő fegyelmi eljárást vonhat maga után. Bírósági eljárás indítása esetén az Elnök megteszi az összes szükséges intézkedést, hogy az illetékes nemzeti hatóságok számára lehetővé tegye a megfelelő eljárások végrehajtását.

12. cikk

E határozat végrehajtásából eredő átdolgozás, módosítás vagy értelmezés az Elnökség hatáskörébe tartozik.

13. cikk

E határozatot a Parlament eljárási szabályzatához mellékletként csatolják és az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetés napján lép hatályba.

---

(1)  Elfogadta a Parlament 1989. február 15-i határozata és módosította a 2001. november 13-i határozata.

(2)  HL C 298., 2002.11.30., 1. o.

(3)  HL L 145., 2001.05.31., 43. o.

(4)  HL L 113., 1995.05.19., 2. o.

(5)  HL C 172., 1999.06.18., 1. o.

(6)  HL C 298., 2002.11.30., 4. o.

(7)  HL L 145., 2001.05.31., 43. o

(8)  HL C 374., 2001.12.29., 1. o.

(9)  HL L 101., 2001.4.11., 1. o.

---

VIII. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT VIZSGÁLATI JOGÁNAK GYAKORLÁSÁT SZABÁLYOZÓ RÉSZLETES RENDELKEZÉSEK

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 1995. április 19-i határozata az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlását szabályozó részletes rendelkezésekről (1)

AZ EURÓPAI PARLAMENT, A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó Szerződésre, és különösen annak 20b. cikkére,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre, és különösen annak 193. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-Közösséget létrehozó Szerződésre, és különösen annak 107b. cikkére,

mivel az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlását szabályozó részletes rendelkezéseket az Európai Közösségeket létrehozó Szerződésekben megállapított rendelkezések kellő figyelembevételével kell megállapítani;

mivel az ideiglenes vizsgálóbizottságoknak rendelkezniük kell a feladataik ellátásához szükséges eszközökkel; mivel ehhez elengedhetetlen, hogy a tagállamok és az Európai Közösségek intézményei és szervei megtegyenek minden szükséges intézkedést e feladatok elvégzésének megkönnyítése érdekében;

mivel az ideiglenes vizsgálóbizottságok eljárásainak titkosságát és bizalmasságát védelemben kell részesíteni;

mivel a három érintett intézmény egyikének kérelmére az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlását szabályozó részletes rendelkezések a jelenlegi európai parlamenti ciklus lezárását követően a tapasztalatok fényében felülvizsgálhatók,

KÖZÖS MEGEGYEZÉSSEL ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlását szabályozó részletes rendelkezéseket az ESZAK Szerződés 20b., az EK-Szerződés 193. és az Euratom Szerződés 107b. cikkének megfelelően e határozattal állapítják meg.

2. cikk

1.   Az 1. cikkben említett Szerződésekben megállapított feltételekre és korlátozásokra is figyelemmel feladatainak ellátása során az Európai Parlament a képviselők egynegyedének kérelmére ideiglenes vizsgálóbizottságot állíthat fel a közösségi jog állítólagos megsértése vagy az Európai Közösségek intézménye vagy szerve, egy tagállam közigazgatása vagy a közösségi jog által annak alkalmazására felhatalmazott személyek által a közösségi jog alkalmazása során elkövetett állítólagos hivatali visszásságok kivizsgálása céljából.

Az ideiglenes vizsgálóbizottságok összetételét és eljárási szabályait az Európai Parlament határozza meg.

Az ideiglenes vizsgálóbizottságot felállító határozatot, amely meghatározza a bizottság célját és a jelentés benyújtásának határidejét, kihirdetik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2.   Az ideiglenes vizsgálóbizottság feladatait a Szerződések által az Európai Közösségek intézményeire és szerveire ruházott hatásköröknek megfelelően látja el.

Az ideiglenes vizsgálóbizottság tagjai, illetve bármely más személy, aki hivatali feladatai ellátása során olyan tények, információk, ismeretek, dokumentumok vagy tárgyak birtokában jutott, amelyeket a tagállamok vagy egy közösségi intézmény által elfogadott rendelkezések szerint titkosan kell kezelni, még feladataik megszűnését követően is kötelesek ezeket illetéktelen személyek és a nyilvánosság előtt titokban tartani.

A meghallgatások és a tanúvallomások nyilvánosak. A vizsgálóbizottság tagjai egynegyedének kérelmére, illetve a közösségi vagy a nemzeti hatóság kérelmére, illetve amennyiben az ideiglenes vizsgálóbizottság titkos információkat vizsgál, az eljárásokat zárt ülésen folytatják le. A tanúknak és a szakértőknek jogukban áll zárt ülésen tanúvallomást vagy nyilatkozatot tenni.

3.   Ideiglenes vizsgálóbizottság nemzeti vagy közösségi bíróság előtt folyamatban levő ügyeket a bírósági eljárás lezárásáig nem vizsgálhat.

A Bizottság az (1) bekezdés szerinti kihirdetés időpontjától vagy a közösségi jog tagállam általi megsértéséről az ideiglenes vizsgálóbizottságnál tett bejelentésnek a Bizottsággal történő közlésétől számított két hónapos határidőn belül értesítheti az Európai Parlamentet arról, hogy az ideiglenes vizsgálóbizottság által kivizsgálandó ügy a Bizottság előtt folyó, a pert megelőző eljárás tárgya; ilyen esetekben az ideiglenes vizsgálóbizottság valamennyi szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy a Bizottság számára a Szerződések által ráruházott hatáskör teljes körű gyakorlását lehetővé tegye.

4.   Az ideiglenes vizsgálóbizottság a jelentésének a felállításakor megállapított határidőn belüli benyújtásakor vagy legkésőbb a felállítását követő tizenkét hónapot meg nem haladó határidő lejártakor, de legkésőbb a parlamenti ciklus végén mindenképpen megszűnik.

Indokolt határozat alapján az Európai Parlament a tizenkét hónapos határidőt két alkalommal három hónappal meghosszabbíthatja. Az ilyen határozatot kihirdetik az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

5.   Ideiglenes vizsgálóbizottság nem állítható fel vagy alakítható meg újra olyan ügyek tekintetében, amelyekben ideiglenes vizsgálóbizottság már végzett vizsgálatot, ha a vizsgálati jelentés benyújtását vagy a megbízatás befejezését követően legalább tizenkét hónap nem telt el, kivéve, ha új tények merültek fel.

3. cikk

1.   Az ideiglenes vizsgálóbizottság a közösségi jog alkalmazása során elkövetett állítólagos jogsértések vagy hivatali visszásságok megállapításához szükséges vizsgálatokat az alábbi feltételek szerint végzi.

2.   Az ideiglenes vizsgálóbizottság felkérheti az Európai Közösségek egy intézményét vagy szervét, illetve egy tagállam kormányát egy tagjának az eljárásban történő részvételre való kijelölésére.

3.   Az ideiglenes vizsgálóbizottság indokolt kérelmére az érintett tagállam és az Európai Közösségek intézményei vagy szervei kijelölik az ideiglenes vizsgálóbizottság előtti megjelenésre felhatalmazott tisztviselőt vagy alkalmazottat, kivéve, ha nemzeti vagy közösségi jogszabályokból eredő titoktartási, vagy köz-, illetve nemzetbiztonsági okok nem teszik lehetővé..

A kérdéses tisztviselő vagy alkalmazott kormánya vagy intézménye nevében és annak utasításai alapján szólal fel. A tisztviselőt vagy alkalmazottat továbbra is kötik a rá vonatkozó szabályok.

4.   A tagállamok hatóságai, valamint az Európai Közösségek intézményei vagy szervei – az ideiglenes vizsgálóbizottság kérelmére vagy saját kezdeményezésre - az ideiglenes vizsgálóbizottság rendelkezésére bocsátják a feladatai ellátásához szükséges dokumentumokat, kivéve, ha nemzeti vagy közösségi jogszabályokból vagy szabályokból eredő titoktartási vagy köz-, illetve nemzetbiztonsági okok ezt nem teszik lehetővé.

5.   A (3) és a (4) bekezdés nem sérti a tagállamok bármely más, a tisztviselők megjelenését és dokumentumok továbbítását tiltó rendelkezését.

A titoktartási vagy köz-, illetve nemzetbiztonsági okokból vagy az első albekezdésben említett rendelkezésekből felmerülő akadályról az Európai Parlamentet az érintett tagállam kormánya vagy az intézmény nevében eljárásra felhatalmazott képviselő értesíti.

6.   Az Európai Közösségek intézményei és szervei az érintett tagállam előzetes tájékoztatása nélkül nem bocsátanak az ideiglenes vizsgálóbizottság rendelkezésére a tagállamból származó dokumentumokat.

Az Európai Közösségek intézményei és szervei az érintett tagállam előzetes hozzájárulása nélkül nem továbbítanak az ideiglenes vizsgálóbizottságnak az (5) bekezdés hatálya alá tartozó dokumentumokat.

7.   A (3), (4) és az (5) bekezdés a közösségi jog által annak végrehajtására felhatalmazott természetes vagy jogi személyekre alkalmazandó.

8.   Feladatai ellátásához szükséges mértékben, az ideiglenes vizsgálóbizottság bármely más személyt is a bizottság előtti tanúskodásra hívhat fel. Az ideiglenes vizsgálóbizottság tájékoztatja a vizsgálat során megnevezett bármely személyt, akire nézve a megnevezés hátrányos lehet; az ideiglenes vizsgálóbizottság az ilyen személyt kérelmére meghallgatja.

4. cikk

1.   Az ideiglenes vizsgálóbizottság által megszerzett információ kizárólag a bizottság feladatainak végrehajtására használható fel. Az információ nem hozható nyilvánosságra amennyiben titkos, vagy bizalmas jellegű anyagokat tartalmaz, illetve amennyiben személyeket nevez meg.

Az ideiglenes vizsgálóbizottságok eljárásai titkosságának és bizalmasságának biztosításához szükséges igazgatási intézkedéseket és eljárási szabályokat az Európai Parlament fogadja el.

2.   Az ideiglenes vizsgálóbizottság jelentését az Európai Parlamentnek nyújtja be, amely az (1) bekezdés rendelkezéseire figyelemmel a jelentés nyilvánosságra hozataláról határozhat.

3.   Az Európai Parlament az ideiglenes vizsgálóbizottság jelentése alapján elfogadott bármely ajánlást továbbíthat az Európai Közösségek intézményei vagy szervei, illetve a tagállamok részére. Ezen ajánlásokból az Európai Közösségek intézményei vagy szervei, illetve a tagállamok levonják az általuk megfelelőnek tartott következtetést.

5. cikk

A tagállamok nemzeti hatóságainak címzett, e határozat alkalmazását célzó minden közlés a tagállamoknak az Európai Unió mellé akkreditált állandó képviseletén keresztül történik.

6. cikk

A fenti szabályok az Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérelmére az Európai Parlament folyó ciklusa lezárását követően a tapasztalatok fényében felülvizsgálhatók.

7. cikk

E határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetésének napján lép hatályba.

---

(1)  HL L 113., 1995.5.19. 2. o.

---

IX. MELLÉKLET

A 9. cikk (2) bekezdésének alkalmazását szabályozó rendelkezések

Érdekérvényesítés a Parlamentben

1. cikk

Belépőkártyák

1.   A belépőkártya a birtokosa fényképével ellátott, annak családi nevét, utóneveit, valamint az őt alkalmazó cég, szervezet vagy személy nevét feltüntető műanyag kártya.

A belépőkártya birtokosa köteles a kártyát a Parlament épületeiben állandóan, jól látható módon viselni. Ennek elmulasztása a belépőkártya visszavonásához vezethet.

A belépőkártya alakjában és színében különbözik az alkalmi látogatóknak kiadott belépőkártyától.

2.   A belépőkártya érvényességét csak abban az esetben hosszabbítják meg, amennyiben a kártya birtokosa eleget tett a 9. cikk (2) bekezdésben említett kötelezettségeknek.

Az érdekképviselő vagy érdekcsoport tevékenységét érintő parlamenti képviselői kifogást a quaestorokhoz utalják, akik megvizsgálják az ügyet és határoznak az érintett kártya további fenntartásáról vagy visszavonásáról.

3.   A belépőkártya semmilyen körülmények között sem jogosítja fel a kártya birtokosát arra, hogy részt vegyen a Parlament vagy szervei ülésein – kivéve a közönség számára nyilvánosnak nyilvánított üléseket – és nem jogosít fel az Unió többi állampolgárára vonatkozó belépési szabályoktól való eltérésre.

2. cikk

Asszisztensek

1.   Minden parlamenti ciklus kezdetén a quaestorok meghatározzák az egyes képviselők által akkreditálható asszisztensek legmagasabb számát.

Megbízatásuk kezdetekor az akkreditált asszisztensek írásbeli nyilatkozatot tesznek szakmai tevékenységükről és egyéb, javadalmazással járó tisztségeikről és tevékenységeikről.

2.   Az akkreditált asszisztensek a titkárság és a képviselőcsoportok alkalmazottaira vonatkozó feltételekkel azonos feltételek mellett léphetnek be a Parlamentbe.

3.   Más személyek, beleértve a közvetlenül a parlamenti képviselőkkel dolgozókat is, csak a 9. cikk (2) bekezdésben megállapított feltételek szerint léphetnek a Parlament területére.

3. cikk

Magatartási kódex

1.   A Parlamenttel fennálló kapcsolataik során a 9. cikk (2) bekezdés alapján a nyilvántartásban szereplő személyekre a következő kötelezettségek hárulnak:

| a) | betartják a 9. cikk és e melléklet rendelkezéseit; |
| --- | --- |

a)

betartják a 9. cikk és e melléklet rendelkezéseit;

| b) | nyilatkoznak arról, hogy milyen érdeket vagy érdekeket képviselnek a parlamenti képviselőkkel, a képviselők alkalmazottaival vagy a Parlament tisztviselőivel fenntartott kapcsolatuk során; |
| --- | --- |

b)

nyilatkoznak arról, hogy milyen érdeket vagy érdekeket képviselnek a parlamenti képviselőkkel, a képviselők alkalmazottaival vagy a Parlament tisztviselőivel fenntartott kapcsolatuk során;

| c) | tartózkodnak a tisztességtelen információszerzésre irányuló tevékenységtől; |
| --- | --- |

c)

tartózkodnak a tisztességtelen információszerzésre irányuló tevékenységtől;

| d) | harmadik felekkel való kapcsolataikban nem hivatkoznak a Parlamenttel fennálló formális kapcsolatra; |
| --- | --- |

d)

harmadik felekkel való kapcsolataikban nem hivatkoznak a Parlamenttel fennálló formális kapcsolatra;

| e) | nem adják át anyagi haszon fejében harmadik feleknek a Parlamenttől szerzett dokumentumok másolatait; |
| --- | --- |

e)

nem adják át anyagi haszon fejében harmadik feleknek a Parlamenttől szerzett dokumentumok másolatait;

| f) | szigorúan betartják az I. melléklet 2. cikke második bekezdésének rendelkezéseit; |
| --- | --- |

f)

szigorúan betartják az I. melléklet 2. cikke második bekezdésének rendelkezéseit;

| g) | meggyőződnek arról, hogy az I. melléklet 2. cikke rendelkezései szerint nyújtott segítség a megfelelő nyilvántartásba bejegyzésre kerül; |
| --- | --- |

g)

meggyőződnek arról, hogy az I. melléklet 2. cikke rendelkezései szerint nyújtott segítség a megfelelő nyilvántartásba bejegyzésre kerül;

| h) | betartják az intézmények volt tisztviselőinek alkalmazása során a személyzeti szabályzat rendelkezéseit; |
| --- | --- |

h)

betartják az intézmények volt tisztviselőinek alkalmazása során a személyzeti szabályzat rendelkezéseit;

| i) | betartják a volt képviselők jogairól és kötelezettségeiről szóló, a Parlament által megállapított szabályokat; |
| --- | --- |

i)

betartják a volt képviselők jogairól és kötelezettségeiről szóló, a Parlament által megállapított szabályokat;

| j) | az esetleges érdekellentétek elkerülése érdekében megszerzik az érintett képviselő vagy képviselők előzetes hozzájárulását a parlamenti képviselő asszisztensének szerződéses kapcsolata vagy alkalmazása tekintetében, és ezt követően megbizonyosodnak arról, hogy e hozzájárulás a 9. cikk (2) bekezdése szerinti nyilvántartásban bejegyzésre kerül. |
| --- | --- |

j)

az esetleges érdekellentétek elkerülése érdekében megszerzik az érintett képviselő vagy képviselők előzetes hozzájárulását a parlamenti képviselő asszisztensének szerződéses kapcsolata vagy alkalmazása tekintetében, és ezt követően megbizonyosodnak arról, hogy e hozzájárulás a 9. cikk (2) bekezdése szerinti nyilvántartásban bejegyzésre kerül.

2.   E magatartási kódex bármely módon történő megsértése az érintett személyeknek – adott esetben cégüknek – kiadott belépőkártya visszavonásához vezethet.

---

X. MELLÉKLET

AZ OMBUDSMAN FELADATAINAK ELLÁTÁSA

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

tekintettel az Európai Közösségeket létrehozó szerződésekre, és különösen az Európai Közösséget létrehozó szerződés 195. cikkének (4) bekezdésére, az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 20d. cikkének (4) bekezdésére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 107d. cikkének (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság véleményére,

tekintettel a Tanács jóváhagyására,

mivel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó általános feltételeket és szabályokat az Európai Közösségeket létrehozó szerződésekkel összhangban kell megállapítani;

mivel meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek alapján panaszt lehet benyújtani az ombudsmannál, valamint az ombudsman feladatainak ellátása és a bírósági vagy közigazgatási eljárások közötti kapcsolatot;

mivel az ombudsmannak, aki hivatalból is kezdeményezhet vizsgálatot, rendelkeznie kell a feladatai ellátásához szükséges valamennyi eszközzel; mivel e célból a közösségi intézmények és szervek kötelesek az ombudsman kérelmére a rendelkezésére bocsátani a kért információt, kivéve azokat az anyagokat, amelyek titkossága kellően indokolt, az ombudsman titoktartási kötelezettségének sérelme nélkül; mivel a tagállamok hatóságai kötelesek az ombudsman rendelkezésére bocsátani minden szükséges információt, kivéve a titoktartásról szóló jogszabály vagy rendelet, illetve olyan rendelkezés hatálya alá tartozó információkat, amely meggátolja annak továbbítását; mivel amennyiben az ombudsman nem kapja meg a kért segítséget, erről tájékoztatja az Európai Parlamentet, amely megteszi a megfelelő lépéseket;

mivel meg kell állapítani az ombudsman vizsgálatai által feltárt hivatali visszásságok esetén követendő eljárást; mivel rendelkezni kell arról, hogy az ombudsman az éves ülésszakok végén átfogó jelentést nyújtson be az Európai Parlamentnek;

mivel az ombudsman és munkatársai a feladataik ellátása során tudomásukra jutott bármely értesülést titoktartással kötelesek kezelni; mivel azonban az ombudsman köteles tájékoztatni az illetékes hatóságokat a vizsgálatai során felmerülő olyan tényekről, amelyeknek megítélése szerint büntetőjogi vonatkozásuk lehet;

mivel az alkalmazandó nemzeti jogszabályok tiszteletben tartása mellett rendelkezni kell az ombudsman és egyes tagállamokban hasonló feladatot ellátó hatóságok közötti együttműködés lehetőségéről;

mivel az Európai Parlament minden parlamenti ciklus kezdetén annak időtartamára ombudsmant választ az Unió azon állampolgárai közül, akik a függetlenség és a szakértelem valamennyi szükséges biztosítékát nyújtják;

mivel rendelkezni kell az ombudsman megbízatása megszűnésének feltételeiről;

mivel az ombudsman hivatalba lépésekor az Európai Közösségek Bírósága előtt ünnepélyes esküvel fogadja, hogy feladatait teljesen függetlenül végzi; mivel rendelkezni kell az ombudsman tisztségével összeegyeztethetetlen tevékenységekről, valamint az ombudsman illetményéről, kiváltságairól és mentességeiről;

mivel rendelkezni kell az ombudsman munkáját segítő titkárság tisztviselőiről és alkalmazottairól, valamint hivatalának költségvetéséről; mivel az ombudsman székhelye az Európai Parlament székhelye;

mivel e határozat végrehajtási rendelkezéseit az ombudsman fogadja el; mivel átmeneti rendelkezéseket kell megállapítani az első ombudsmanra vonatkozóan, akinek kinevezésére az Európai Unióról szóló szerződés hatályba lépését követően kerül sor.

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

1.   E határozat az Európai Közösséget létrehozó szerződés 195. cikke (4) bekezdésének, az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 20d. cikke (4) bekezdésének, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 107d. cikke (4) bekezdésének megfelelően megállapítja az ombudsman feladatainak ellátását szabályozó rendelkezéseket és általános feltételeket.

2.   Az ombudsman feladatait a Szerződések által a közösségi intézményekre és szervekre ruházott hatáskörökkel összhangban gyakorolja.

3.   Az ombudsman nem avatkozhat be bíróság előtt folyamatban lévő ügybe, és nem kérdőjelezheti meg bírósági határozatok megalapozottságát.

2. cikk

1.   Az ombudsman a fent említett szerződések által meghatározott feltételek és keretek között segítséget nyújt a közösségi intézmények és szervek tevékenysége során jelentkező hivatali visszásságok feltárásához, kivéve a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság igazságszolgáltatási jogkörének gyakorlása során felmerülő visszásságokat, és megszüntetésükre ajánlásokat tesz. Más hatóságok vagy személyek tevékenysége az ombudsmanhoz benyújtott panasz tárgyát nem képezheti.

2.   Az Unió bármely polgára, valamint az Unió bármely tagállamában lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes, vagy jogi személy közvetlenül, vagy egy európai parlamenti képviselő közvetítésével panaszt nyújthat be az ombudsmanhoz, a közösségi intézmények és szervek tevékenysége kivéve a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság igazságszolgáltatási jogkörének ellátása során felmerülő hivatali visszásságokkal kapcsolatban. Az ombudsman a panasz benyújtása után azonnal értesíti az érintett intézményt vagy szervet.

3.   A panasznak alkalmasnak kell lennie az azt benyújtó személynek és a panasz tárgyának azonosítására; a panaszt benyújtó személy kérheti panasza bizalmas kezelését.

4.   A panasz az annak alapjául szolgáló tényeknek a panaszt tevő tudomására jutásától számított két éven belül, az érintett intézményeknél vagy szerveknél a megfelelő közigazgatási lehetőségek kimerítését követően nyújtható be.

5.   Az ombudsman javasolhatja a panaszt tevőnek, hogy forduljon más hatósághoz.

6.   Az ombudsmanhoz benyújtott panasz az igazgatási és bírósági eljárásokra érvényes fellebbezési határidőt nem szakítja meg.

7.   Amennyiben az ombudsmannak az állítólagos tényállásra vonatkozó, folyamatban lévő vagy lezárt bírósági eljárás miatt a panaszt elfogadhatatlannak kell nyilvánítania, vagy le kell zárnia a vizsgálatot, az addig már esetleg elvégzett vizsgálatok eredményét irattárba helyezi.

8.   Az ombudsmanhoz nem nyújtható be a közösségi intézmények vagy szervek és azok tisztviselői vagy más alkalmazottai közötti munkaviszonnyal kapcsolatos panasz, kivéve, ha az érintett személy valamennyi, belső igazgatási kérelem és panasz benyújtására rendelkezésre álló lehetőséget – különösen a személyzeti szabályzat 90. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett eljárásokat – kimerített, és az így megkeresett hatóság számára a válaszadásra nyitva álló határidő lejárt.

9.   Az ombudsman a lehető leghamarabb értesíti a panaszt tevőt az ügyben tett intézkedéseiről.

3. cikk

1.   Az ombudsman saját kezdeményezésére, vagy panasz alapján minden általa indokoltnak tartott vizsgálatot elvégez a közösségi intézmények és szervek tevékenysége során felmerülő feltételezett hivatali visszásságok tisztázásának érdekében. A fenti intézkedéséről értesíti az érintett intézményt vagy szervet, amely bármely érdemi észrevételt továbbíthat az ombudsmannak.

2.   A közösségi intézmények és szervek kötelesek az ombudsman rendelkezésére bocsátani minden általa kért információt, továbbá biztosítani számára az ügyre vonatkozó aktákhoz való hozzáférést. A fenti kérés csak kellően indokolt titkosságra hivatkozva utasítható el.

A tagállamokból származó, törvény vagy rendelet alapján titkosnak minősített dokumentumokhoz csak a tagállam előzetes jóváhagyásával biztosítható hozzáférés.

A tagállamokból származó más dokumentumokhoz is csak az érintett tagállam értesítését követően biztosítható hozzáférés.

Az ombudsman a dokumentumok tartalmát a 4. cikknek megfelelően a fenti két eset egyikében sem hozhatja nyilvánosságra.

A közösségi intézmények és szervek tisztviselői és alkalmazottai az ombudsman felhívására kötelesek tanúvallomást tenni; e személyek hivataluk nevében és utasításait követve, a szakmai titoktartási kötelezettségüket tiszteletben tartva nyilatkoznak.

3.   A tagállamok hatóságai az ombudsman kérelmére kötelesek minden olyan információt a tagállamoknak az Európai Közösségek melletti állandó képviseletein keresztül az ombudsman rendelkezésére bocsátani, amely segítséget nyújthat a közösségi intézmények vagy szervek tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságok felderítéséhez, kivéve a titoktartásról szóló jogszabály vagy rendelet, illetve olyan rendelkezés hatálya alá tartozó információkat, amely meggátolja annak továbbítását. Mindazonáltal, az utóbbi esetben az érintett tagállam az információt az ombudsman rendelkezésére bocsáthatja, amennyiben az ombudsman vállalja, hogy nem hozza azt nyilvánosságra.

4.   Amennyiben az ombudsman a kért segítséget nem kapja meg, erről értesíti az Európai Parlamentet, amely megteszi a megfelelő lépéseket.

5.   Az ombudsman az érintett intézménnyel vagy szervvel együtt minden lehetséges módon megoldást keres a hivatali visszaélés megszüntetésére és a panasz orvoslására.

6.   Amennyiben az ombudsman hivatali visszásságot tapasztal, erről értesíti az érintett intézményt vagy szervet, és adott esetben a probléma megoldására ajánlattervezetet készít. Az ílyen módon tájékoztatott intézmény vagy szerv három hónapon belül részletes véleményt küld az ombudsmannak.

7.   Az ombudsman ezután jelentést küld az Európai Parlamentnek és az érintett intézménynek vagy szervnek. Jelentésében ajánlásokat tehet. Az ombudsman tájékoztatja a panaszt tevőt a vizsgálat eredményéről, az érintett intézmény vagy szerv véleményéről, továbbá az általa megfogalmazott esetleges ajánlásokról.

8.   Az ombudsman az éves ülésszakok végén vizsgálatai eredményéről az Európai Parlamentnek jelentést nyújt be.

4. cikk

1.   Az ombudsman, valamint munkatársai, akikre az Európai Közösséget létrehozó szerződés 287. cikke, az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés 47. cikkének (2) bekezdése és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 194. cikke vonatkozik, a vizsgálataik során birtokukba került információkat vagy dokumentumokat nem hozhatják nyilvánosságra. A (2) bekezdés sérelme nélkül, bizalmasan kell kezelniük minden olyan információt is, amelyek a panaszt tevő vagy az ügyben szereplő más személynek kárt okozhatnak.

2.   Amennyiben az ombudsman vizsgálata során olyan tényről szerez tudomást, amelynek megítélése szerint büntetőjogi vonatkozása lehet, a tagállamoknak az Európai Közösségek melletti Állandó Képviseletein keresztül haladéktalanul értesíti az illetékes nemzeti hatóságokat, és adott esetben, az érintett tisztviselő vagy alkalmazott felett jogokat gyakorló közösségi intézményt, amely alkalmazhatja az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 18. cikk (2) bekezdését. Az ombudsman olyan tényekről is értesítheti az érintett közösségi intézményt vagy szervet, amelyek fegyelmi szempontból kérdőjelezik meg az egyik köztisztviselő vagy alkalmazott viselkedését.

5. cikk

Amennyiben az ombudsman vizsgálata során olyan tényről szerez tudomást, amelynek megítélése szerint büntetőjogi vonatkozása lehet, a tagállamoknak az Európai Közösségek melletti állandó képviseletein keresztül haladéktalanul értesíti az illetékes nemzeti hatóságokat, és adott esetben az érintett tisztviselő vagy alkalmazott felett munkáltatói jogokat gyakorló közösségi intézményt, amely alkalmazhatja az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 18. cikkének (2) bekezdését. Az ombudsman olyan tényekről is értesítheti az érintett közösségi intézményt vagy szervet, amelyek fegyelmi szempontból kérdőjelezik meg egy tisztviselő vagy alkalmazott viselkedését.

6. cikk

1.   Az ombudsmant a parlamenti ciklus időtartamára, az európai parlamenti választásokat követően az Európai Parlament nevezi ki. Az ombudsman újraválasztható.

2.   Az ombudsmant olyan uniós állampolgárok közül választják, akik a polgári és politikai jogok teljes körével, valamint a függetlenség minden biztosítékával rendelkeznek, továbbá megfelelnek az államukban a legmagasabb bírói tisztség betöltéséhez előírt feltételeknek, vagy pedig elismerten rendelkeznek a megbízatás ellátásához elengedhetetlen szakértelemmel és tapasztalattal.

7. cikk

1.   Az ombudsman megbízatása hivatali ideje lejártával, lemondásával vagy felmentésével szűnik meg.

2.   A felmentés esetét kivéve, az ombudsman utódja kinevezéséig marad hivatalban.

3.   A megbízatás idő előtti megszűnése esetén az utódot a parlamenti ciklusból fennmaradó időszakra, a hivatal megüresedését követő három hónapon belül nevezik ki.

8. cikk

Az Európai Parlament kérelmére az Európai Közösségek Bírósága felmentheti azt az ombudsmant, aki már nem felel meg a megbízatása ellátásához előírt feltételeknek, illetve aki súlyos kötelességszegést követett el.

9. cikk

1.   Az ombudsman a Közösségeknek és az Unió állampolgárainak általános érdekeit szem előtt tartva, teljesen függetlenül látja el feladatait. Munkája során egyetlen kormánytól vagy más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasításokat. Tartózkodnia kell a feladatai természetével összeegyeztethetetlen cselekedetektől.

2.   Az ombudsman hivatalba lépésekor az Európai Közösségek Bírósága előtt ünnepélyes fogadalmat tesz arra, hogy feladatait teljes függetlenséggel és pártatlansággal látja el, hivatali ideje alatt és azt követően tiszteletben tartja a hivatalából eredő kötelezettségeket, különösen azt a kötelezettségét, hogy feddhetetlenül és tartózkodóan jár el a hivatala megszűnését követően a számára felajánlott egyes megbízatások és juttatások elfogadásakor.

10. cikk

1.   Az ombudsman hivatali ideje alatt nem vállalhat politikai vagy közigazgatási megbízatást, és nem gyakorolhat más foglalkozást — tekintet nélkül arra, hogy az javadalmazással jár-e vagy sem.

2.   Az ombudsman illetményének, egyéb juttatásainak és nyugdíjának besorolása megfelel az Európai Közösségek Bírósága bíráinak vonatkozó besorolásával.

3.   Az ombudsmanra, valamint titkárságának tisztviselőire és alkalmazottaira az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12–15. és 18. cikke alkalmazandóak.

11. cikk

1.   Az ombudsmant feladatai ellátásában titkárság segíti, amelynek vezetőjét ő nevezi ki.

2.   Az ombudsman titkárságának tisztviselőire és alkalmazottaira az Európai Közösségek tisztviselőire és más alkalmazottaira érvényes szabályok és előírások vonatkoznak. Létszámukat évente a költségvetési eljárás keretében határozzák meg.

3.   Az Európai Közösségeknek és a tagállamoknak az ombudsman titkárságára kinevezett tisztviselőit a szolgálat érdekében személyzeti állományba helyezik, és biztosítják számukra a származási intézményükbe való automatikus visszahelyezést.

4.   A munkatársait érintő ügyekben az ombudsman jogállása megegyezik az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzata 1. cikkében meghatározott intézmények jogállásával.

12. cikk

Törölve

13. cikk

Az ombudsman székhelye az Európai Parlament székhelye.

14. cikk

E határozat végrehajtási rendelkezéseit az ombudsman fogadja el.

15. cikk

Az Európai Unióról szóló szerződés hatályba lépését követően elsőként kinevezett ombudsman a parlamenti ciklus végéig marad hivatalában.

16. cikk

Törölve

17. cikk

E határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában hirdetik ki. A határozat a kihirdetés napján lép hatályba.

B.   Az európai ombudsman határozata végrehajtási rendelkezések elfogadásáról (2)

AZ EURÓPAI OMBUDSMAN,

tekintettel

| (1) | az Európai Közösséget létrehozó szerződés 21. és 195. cikkeire, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó Szerződés 107d. cikkére; |
| --- | --- |

(1)

az Európai Közösséget létrehozó szerződés 21. és 195. cikkeire, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó Szerződés 107d. cikkére;

| (2) | az Európai Unió Alapjogi chartájának 41. és 43. cikkeire; |
| --- | --- |

(2)

az Európai Unió Alapjogi chartájának 41. és 43. cikkeire;

| (3) | az Európai Parlamentnek az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló határozatának 14. cikkére; |
| --- | --- |

(3)

az Európai Parlamentnek az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályokról és általános feltételekről szóló határozatának 14. cikkére;

valamint figyelemmel arra, hogy az Ombudsman Hivatalának működése során szerzett tapasztalatok alapján célszerű az 1997. október 16-án elfogadott végrehajtási rendelkezéseket újabbakkal felcserélni,

A KÖVETKEZŐ VÉGREHAJTÁSI RENDELKEZÉSEKET HOZZA:

1. cikk

Értelmező rendelkezések

E végrehajtási rendelkezések alkalmazásában:

| a) | az „érintett intézmény” a panasz alapján vagy hivatalból indított vizsgálat tárgyát képező közösségi intézmény vagy szerv; |
| --- | --- |

a)

az „érintett intézmény” a panasz alapján vagy hivatalból indított vizsgálat tárgyát képező közösségi intézmény vagy szerv;

| b) | az „alapokmány” az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályok és általános feltételek összessége. |
| --- | --- |

b)

az „alapokmány” az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó szabályok és általános feltételek összessége.

2. cikk

A panaszok átvétele

2.1.   A panaszt annak átvételekor azonosítják, nyilvántartásba veszik és iktatószámmal látják el.

2.2.   A panaszt tevőnek átvételi elismervényt küldenek, amelyen feltüntetik a panasz iktatószámát és az ügyben eljáró jogász nevét.

2.3.   Az Európai Parlament által az ombudsmanhoz továbbított petíciót a petíciót benyújtó személy hozzájárulásával panaszként kezelik.

2.4.   Megfelelő esetben az ombudsman a panaszt tevő hozzájárulásával a panaszt az Európai Parlamenthez teheti át, hogy azt, mint petíciót vizsgálják ki.

2.5.   Megfelelő esetben a panaszt tevő hozzájárulásával az ombudsman a panaszt más hatáskörrel rendelkező illetékes hatósághoz teheti át.

3. Cikk

A panasz elfogadhatósága

3.1.   Az ombudsman a Szerződésben és az Alapokmányban megállapított feltételek alapján eldönti, hogy a panasz kivizsgálása hatáskörébe tartozik-e; amennyiben igen, dönt arról, hogy elfogadható-e álláspontjának kialakítása előtt az ombudsman a panaszt tevőtől további tájékoztatást vagy dokumentumokat kérhet.

3.2.   Ha a panasz elbírálása nem tartozik hatáskörébe, illetve a panasz elfogadhatatlan, az ombudsman az ügyet lezárja. Az ombudsman értesíti a panaszt tevőt határozatáról és annak indokairól. Az ombudsman javasolhatja a panaszt tevőnek, hogy forduljon más hatósághoz.

4. cikk

Az elfogadható panaszok vizsgálata

4.1.   Az ombudsman dönt arról, hogy kellően megalapozott-e a vizsgálat lefolytatásnak megindítása elfogadható panasz esetén.

4.2.   Ha az ombudsman a vizsgálat megindítását nem találja megalapozottnak, a panasszal kapcsolatos ügyet lezárja és erről a panaszt tevőt értesíti.

4.3.   Ha az ombudsman a vizsgálat megindítását megalapozottnak tartja, értesíti a panaszt tevőt és az érintett intézményt. A panaszbeadvány egy másolatát továbbítja az érintett intézménynek, és felkéri, hogy meghatározott határidőn – általában legfeljebb három hónapon – belül az üggyel kapcsolatos véleményét küldje meg. Az érintett intézményhez intézett megkeresésben az ombudsman megjelölheti a panaszbeadvány bizonyos pontjait, illetve meghatározott kérdéseit, amelyekkel kapcsolatban a véleményben állásfoglalást vár.

4.4.   Az ombudsman az érintett intézmény véleményét megküldi a panaszt tevőnek. A panaszt tevő meghatározott határidőn – általában legfeljebb egy hónapon – belül észrevételeket nyújthat be az ombudsmanhoz.

4.5.   Az ombudsman a vélemény, illetve a panaszt tevő által tett észrevételek vizsgálatát követően az ügyet indokolt határozattal lezárhatja, vagy a vizsgálatot folytathatja. A panaszt tevőt és az érintett intézményt ennek megfelelően értesíti.

5. cikk

A vizsgálati hatáskör

5.1.   Az ombudsman a közösségi intézményektől és szervektől, valamint a tagállamok hatóságaitól, az Alapokmányban meghatározott feltételekkel, az általa folytatott vizsgálatokhoz szükséges információk és dokumentumok méltányos időn belül történő rendelkezésre bocsátását kérheti.

5.2.   Az ombudsman az érintett közösségi intézmény irataiba betekinthet, hogy az intézmény válaszainak pontosságáról és teljességéről megbizonyosodjon. Az ombudsman a teljes aktáról, illetve az aktában található egyes dokumentumokról másolatot készíthet. Az ombudsman értesíti a panaszt tevőt, hogy vizsgálatra került sor.

5.3.   Az ombudsman a közösségi intézmény vagy szerv tisztviselőjét vagy más alkalmazottját az Alapokmányban meghatározott feltételek szerint tanúvallomás megtételére hívhatja fel.

5.4.   Az ombudsman felkérheti a közösségi intézményt vagy szervet, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a helyszíni vizsgálatok lehetővé tétele érdekében.

5.5.   Az ombudsman tanulmányokat vagy szakvéleményeket rendelhet meg, amelyek megítélése szerint a vizsgálat lefolytatásának sikeréhez szükségesek.

6. cikk

Békés megoldások

6.1.   Ha az ombudsman arra a megállapításra jut, hogy hivatali visszásság történt, igyekszik az érintett intézménnyel minden lehetséges módon együttműködni annak érdekében, hogy olyan békés megoldást találjanak, amely alkalmas a hivatali visszásság orvoslására és a panaszt tevő számára is kielégítő.

6.2.   Ha az ombudsman úgy ítéli meg, hogy az együttműködés sikeres volt, az ügyet indokolt határozattal lezárja. Határozatáról a panaszt tevőt és az érintett intézményt értesíti.

6.3.   Ha az ombudsman úgy ítéli meg, hogy a megegyezéses megoldás nem lehetséges, vagy az erre tett kísérletek nem jártak sikerrel, az ügyet vagy indokolt határozattal zárja le, amely kritikai észrevételét is tartalmazhatja, vagy ajánlástervezetet tartalmazó jelentést készít.

7. cikk

Kritikai észrevételek

7.1.   Az ombudsman kritikai észrevételt tesz, amennyiben úgy ítéli meg, hogy:

| a) | a hivatali visszásság az érintett intézmény által már nem szüntethető meg és |
| --- | --- |

a)

a hivatali visszásság az érintett intézmény által már nem szüntethető meg és

| b) | a hivatali visszásság nem általános jellegű. |
| --- | --- |

b)

a hivatali visszásság nem általános jellegű.

7.2.   Ha az ombudsman az ügyet kritikai észrevétellel zárja le, a panaszt tevőt értesíti erről.

8. cikk

Jelentések és ajánlások

8.1.   Az ombudsman az érintett intézmény számára ajánlástervezetet tartalmazó jelentést készít, amennyiben úgy ítéli meg, hogy

| a) | az érintett intézmény a hivatali visszásságot meg tudja szüntetni; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett intézmény a hivatali visszásságot meg tudja szüntetni; vagy

| b) | a hivatali visszásság általános jellegű. |
| --- | --- |

b)

a hivatali visszásság általános jellegű.

8.2.   Az ombudsman jelentésének és ajánlástervezeteinek egy-egy példányát megküldi az érintett intézménynek és a panaszt tevőnek.

8.3.   Az érintett intézmény három hónapon belül részletes véleményt küld az ombudsmannak. A részletes vélemény tartalmazhatja az ombudsman határozatának elfogadását és az ajánlástervezetek végrehajtására tett intézkedések leírását.

8.4.   Amennyiben az ombudsman a részletes véleményt nem találja kielégítőnek, a hivatali visszássággal kapcsolatban különjelentést készíthet az Európai Parlamentnek. A jelentés ajánlásokat is tartalmazhat. Az ombudsman megküldi a jelentés egy-egy példányát az érintett intézménynek és a panaszt tevőnek.

9. cikk

Hivatalból indított vizsgálat

9.1.   Az ombudsman hivatalból is indíthat vizsgálatot.

9.2.   Az ombudsman a hivatalból indított vizsgálat során ugyanazokkal a vizsgálati hatáskörökkel rendelkezik, mint a panasz alapján lefolytatott vizsgálat esetében.

9.3.   panasz alapján folytatott vizsgálat menete értelemszerűen alkalmazandó a hivatalból indított vizsgálatra is.

10. cikk

Az eljárás menete

10.1.   Az ombudsman a panaszt tevő kérelmére a panaszt bizalmasnak minősíti. Amennyiben az ombudsman a panaszt tevő vagy harmadik fél érdekeinek védelmében szükségesnek ítéli, a panaszt hivatalból is bizalmassá minősítheti.

10.2.   Ha azt az ombudsman megfelelőnek ítéli, intézkedéseket tehet a panasz elsőbbségi elbírálásának biztosítása érdekében.

10.3.   Ha bírósági eljárás indul azzal az üggyel kapcsolatban, amelyben az ombudsman vizsgálatot folytat, az ombudsman az ügyet lezárja. Az addig lefolytatott vizsgálat eredménye további intézkedés nélkül irattárba kerül.

10.4.   Az ombudsman az illetékes nemzeti hatóságokat, és adott esetben, az illetékes közösségi intézményt vagy szervet is értesíti, ha vizsgálata során büntetőjogi következményekkel járó tények jutnak tudomására. Az ombudsman a közösségi intézményt vagy szervet olyan tényről is tájékoztathatja, amely – véleménye szerint – fegyelmi eljárás alapjául szolgálhat.

11. cikk

Az Európai Parlamenthez benyújtott jelentések

11.1.   Az ombudsman egész évi tevékenységéről vizsgálatai eredményeit is tartalmazó éves jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez.

11.2.   A fenti 8. cikk (4) bekezdése alapján készült különjelentések mintájára az ombudsman az Európai Parlament számára egyéb olyan különjelentéseket is előterjeszthet, amelyeket a Szerződésekben vagy az Alapokmányban megállapított feladatai ellátásához megfelelőnek ítél.

11.3.   Az ombudsman éves és különjelentései olyan ajánlásokat is tartalmazhatnak, amelyeket a Szerződésekben vagy az Alapokmányban megállapított feladatai ellátásához megfelelőnek ítél.

12. cikk

Együttműködés a tagállamok ombudsmanjaival és hasonló szerveivel

Az ombudsman vizsgálatai, valamint a tagállamok ombudsmanjai és más hasonló szervei által végzett vizsgálatok hatékonyságának növelése, tobávbá az Európai Unió és az Európai Közösség jogszabályai szerinti jogok és érdekek hatékonyabb védelme érdekében a tagállamok ombudsmanjaival és más hasonló szerveivel együttmuködhet.

13. cikk

A panaszt tevő iratbetekintési joga

13.1.   A panaszt tevő jogosult, az alábbi 13. cikk (3) bekezdésének figyelembe vételével, az ombudsman panaszával kapcsolatos irataiba betekinteni.

13.2.   A panaszt tevő iratbetekintési jogát a helyszínen gyakorolhatja. A panaszt tevő az egész aktáról, vagy az aktákban található egyes dokumentumokról másolatot kérhet.

13.3.   Ha az ombudsman a fenti 5. cikk (2) és (3) bekezdései alapján az érintett intézmény iratait megvizsgálja, vagy tanúvallomást vesz fel, a vizsgálat vagy a meghallgatás során keletkezett bizalmas információt tartalmazó dokumentumok vagy bizalmas információk a nyilvánosság számára nem hozzáférhetőek.

14. cikk

Az ombudsman birtokában levő iratok nyilvánossága

14.1.   Az ombudsman birtokában lévő, közzé nem tett dokumentumok a nyilvánosság számára, figyelemmel az alábbi 14. cikk (2) bekezdésére és ugyanazokra a feltételekre és korlátokra, amelyeket az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet állapít meg, nem hozzáférhetőek. (3)

14.2.   Ha az ombudsman a fenti 5. cikk (2) és (3) bekezdései alapján az érintett intézmény iratait megvizsgálja vagy tanúvallomást vesz fel, a vizsgálat vagy a meghallgatás során keletkezett bizalmas információt tartalmazó dokumentumok vagy bizalmas információk a nyilvánosság számára nem hozzáférhetőek.

14.3.   A dokumentumokhoz való hozzáférésre irányuló kérelmet írásban (levél, fax vagy elektronikus levél formájában) és megfelelő pontossággal úgy kell benyújtani, hogy az lehetővé tegye a kért dokumentumok azonosítását.

14.4.   A következő dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó kérelemre az engedélyt automatikusan megadottnak kell tekinteni, kivéve azokat a panaszokat, amelyeket a 10. cikk (1) bekezdése alapján bizalmasnak minősítettek:

| a) | a panaszok általános nyilvántartási jegyzéke; |
| --- | --- |

a)

a panaszok általános nyilvántartási jegyzéke;

| b) | panaszok és a panaszt tevő által csatolt dokumentumok; |
| --- | --- |

b)

panaszok és a panaszt tevő által csatolt dokumentumok;

| c) | az érintett intézmények véleményei és részletes véleményei, valamint a panaszt tevő ezekre tett észrevételei; |
| --- | --- |

c)

az érintett intézmények véleményei és részletes véleményei, valamint a panaszt tevő ezekre tett észrevételei;

| d) | az ombudsman ügyet lezáró határozata; |
| --- | --- |

d)

az ombudsman ügyet lezáró határozata;

| e) | a 8. cikk szerinti jelentések és ajánlástervezetek. |
| --- | --- |

e)

a 8. cikk szerinti jelentések és ajánlástervezetek.

14.5.   A hozzáférés helyben vagy másolat biztosításával történik. Az ombudsman az iratok másolatainak elkészítéséért méltányos összegű díjat számíthat fel. A díj megállapításának módszerét meg kell indokolni.

14.6.   A fenti 14. cikk (4) bekezdésben említett dokumentumokhoz a hozzáférést azonnal biztosítani kell. A nyilvános hozzáférést igénylő kérelemre vonatkozó határozatot a kérelem átvételétől számított 15 munkanapon belül meg kell hozni.

14.7.   Ha a dokumentumhoz való hozzáférésre vonatkozó kérelmet teljesen vagy részben elutasítják, az elutasítást meg kell indokolni.

15. cikk

Nyelvek

15.1.   Az ombudsmanhoz a panasz a Szerződés bármely nyelvén benyújtható. Más nyelveken benyújtott panaszokkal az ombudsman nem köteles foglalkozni.

15.2.   Az ombudsman által lefolytatott eljárások nyelve a Szerződés nyelvének egyike; panasz esetén az a nyelv, amelyen a panasz íródott.

15.3.   Az ombudsman meghatározza, hogy melyek azok a dokumentumok, amelyeket az eljárások nyelvén kell elkészíteni.

15.4.   A tagállamok hatóságaival való levelezés az érintett állam hivatalos nyelvén történik.

15.5.   Az éves jelentést, a különjelentéseket, és amennyiben lehetséges, az ombudsman által közétett más dokumentumokat valamennyi hivatalos nyelven elkészítik.

16. cikk

A jelentések közzététele

16.1.   Az európai ombudsman az éves és különjelentései elfogadásáról a Hivatalos Lapban közleményt tesz közzé és nyilvánosságra hozza, hogy az érdeklődők a dokumentumok teljes szövegéhez hogyan férhetnek hozzá.

16.2.   Az ombudsman bizalmas panaszt érintő határozatáról szóló jelentése vagy összefoglalója olyan formában kerül közzétételre, amely nem teszi lehetővé a panaszt tevő azonosítását.

17. cikk

Hatálybalépés

17.1.   Az 1997. október 16-án elfogadott végrehajtási rendelkezések hatályukat vesztik.

17.2.   Ez a határozat 2003. január 1-jén lép hatályba.

17.3.   Az Európai Parlament elnökét tájékoztatják e határozat elfogadásáról, amely a Hivatalos Lapban is közzétételre kerül.

---

(1)  Elfogadta a Parlament 1994. március 9-i határozatával (HL L 113., 1994.5.4., 15. o) módosította a Parlament 2002. március 14-i a 12. és a 16. cikket hatályon kívül helyező határozatával (HL L 92., 2002.4.9., 13. o.).

(2)  Elfogadva 2002. július 8-án, és módosítva az Ombudsman 2004. április 5-i határozatával

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 30-i 1049/2001/EK rendelete a nyilvánosságnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz történő hozzáféréséről (HL L 145., 2002.5.31., 43. o.).

---

XI. MELLÉKLET

A CSALÁS, A KORRUPCIÓ ÉS A KÖZÖSSÉG ÉRDEKEIT SÉRTŐ JOGELLENES TEVÉKENYSÉGEK MEGELŐZÉSE

Az Európai Parlament határozata a csalás, a korrupció és a Közösség érdekeit sértő jogellenes tevékenységek elleni küzdelemmel kapcsolatos belső vizsgálatok feltételeiről
   (1)

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 199. cikkére,

tekintettel az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 25. cikkére,

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 112. cikkére,

tekintettel az Eljárási Szabályzatára, és különösen annak 186. cikke c) (2) pontjára,

mivel:

az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3), és az Európai Csaláselleni Hivatal által végzett vizsgálatokról szóló 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet (4) úgy rendelkezik, hogy a Hivatal feladata a közigazgatási vizsgálatok kezdeményezése és lefolytatása az EK- vagy az Euratom-Szerződés által vagy az az alapján létesített intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belül;

az Európai Csaláselleni Hivatalnak a Bizottság által megállapított feladatköre a pénzügyi érdekek védelmén túl magában foglalja a Hivatal valamennyi ahhoz szükséges tevékenységét, hogy a Közösség érdekeit védelemben részesítsék a közigazgatási vagy büntetőeljárás alapjául szolgáló szabályellenes magatartással szemben;

a csalás elleni küzdelem körét és hatékonyságát a közigazgatási vizsgálatok területén rendelkezésre álló szakértelem kihasználásával kell erősíteni;

a közigazgatási autonómia alapján valamennyi intézménynek, szervnek, valamint hivatalnak és ügynökségnek a Hivatalt kell megbíznia a belső igazgatási vizsgálatok lefolytatásával, amelyek célja, hogy fény derüljön az olyan szakmai feladatok ellátásával kapcsolatos súlyos esetekre, amelyek a Közösség tisztviselői és alkalmazottai kötelezettségmulasztásának minősülhetnek, a Európai Közösség tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: „személyzeti szabályzat”) 11. cikke és a 12. cikkének második és harmadik albekezdése, valamint 13., 14., 16. cikke és 17. cikkének első albekezdése értelmében, amelyek e Közösségek érdekeivel ellentétesek és fegyelmi, vagy adott esetben büntetőeljárást vonnak maguk után, vagy súlyos hivatali kötelességmulasztást eredményeznek, ahogy arra a személyzeti szabályzat 22. cikke utal, vagy a személyzeti szabályzat hatálya alá nem tartozó európai parlamenti képviselők vagy alkalmazottak hasonló kötelességszegéséhez vezetnek;

az ilyen vizsgálatot az Európai Közösségeket létrehozó Szerződések vonatkozó rendelkezéseinek, különösen a kiváltságokról és mentességekről szóló jegyzőkönyvnek, az ezeket végrehajtó szövegeknek és a személyzeti szabályzatnak megfelelően kell lefolytatni;

az ilyen vizsgálatot a Közösségek valamennyi intézményében, szervében, hivatalában és ügynökségében azonos feltételek mellett kell lefolytatni, anélkül, hogy a Hivatal e megbízatása az intézmények, szervek, valamint hivatalok és ügynökségek feladatkörét érintené, és az érintett személyek jogi védelmét bármely módon csorbítaná;

a személyzeti szabályzat módosításáig, a belső vizsgálatok zavartalan lebonyolítása céljából, meg kell határozni az intézmények és szervek tagjainak, a hivatalok és ügynökségek igazgatóinak és az intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek tisztviselőinek és alkalmazottainak együttműködésére vonatkozó gyakorlati intézkedéseket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Hivatallal történő együttműködés kötelessége

A főtitkár, a szolgálatok, és az Európai Parlament bármely tisztviselője vagy alkalmazottja köteles a Hivatal munkatársaival mindenben együttműködni, és minden szükséges segítséget megadni a vizsgálathoz. E cél érdekében a Hivatal munkatársai rendelkezésére bocsátanak minden hasznos információt és magyarázatot.

Az Európai Közösséget létrehozó szerződések vonatkozó rendelkezéseinek, különösen a kiváltságokról és menteségekről szóló jegyzőkönyvnek, és az azok végrehajtásáról rendelkező szövegeknek a sérelme nélkül, a képviselők teljes mértékben együttműködnek a Hivatallal.

2. cikk

Az információ szolgáltatás kötelessége

Az Európai Parlament bármely tisztviselője vagy alkalmazottja, akinek olyan bizonyítékok jutnak a tudomására, amelyből csalás, korrupció vagy a Közösségek érdekeit sértő bármely más jogellenes tevékenység fennállását lehet vélelmezni, vagy olyan szakmai kötelességek teljesítésével kapcsolatos súlyos esetek fennállását, amelyek, a Közösségek tisztviselőinek és alkalmazottainak vagy a személyzeti szabályzat hatálya alá nem tartozó alkalmazottaknak fegyelmi, illetve adott esetben büntetőeljárást eredményező kötelezettségmulasztásnak minősülhetnek, haladéktalanul bejelenti ezt a szolgálatvezetőjének vagy a főigazgatójának, illetve amennyiben célravezetőnek tartja, a főtitkárának vagy a személyzeti szabályzat hatálya alá nem tartozó tisztviselő, alkalmazott vagy személyzet esetében közvetlenül a Hivatalnak, illetve a képviselők számára előírt hasonló kötelezettségek elmulasztása esetén az Európai Parlament elnökének.

Az Európai Parlament elnöke, főtitkára, főigazgatói és a szolgálatok vezetői haladéktalanul továbbítanak a Hivatalnak minden tudomásukra jutott bizonyítékot, amelyekből az első bekezdésben említett szabálytalanságok fennállása vélelmezhető.

Az első és a második bekezdésben említett információk továbbítása nem vezethet ahhoz, hogy az Európai Parlament tisztviselői, illetve alkalmazottai méltánytalan vagy megkülönböztető bánásmódban részesüljenek.

Az első bekezdésben említett tények tudomására jutása esetén a képviselő értesíti a Parlament elnökét, illetve amennyiben azt célravezetőnek tartja, közvetlenül a Hivatalt.

E cikk, a jogszabályban vagy az Európai Parlament eljárási szabályzatában megállapított titoktartási követelmények sérelme nélkül alkalmazandó.

3. cikk

Támogatás a biztonsági hivataltól

A Hivatal igazgatójának kérésére, az Európai Parlament biztonsági irodája támogatást nyújt a Hivatalnak a vizsgálat gyakorlati lefolytatásában.

4. cikk

Menteség és a vallomás megtagadásának joga

A képviselők parlamenti mentességét és a vallomás megtagadásának jogát szabályozó cikkek változatlanok maradnak.

5. cikk

Az érdekelt fél értesítése

Amennyiben felmerül egy képviselő, tisztviselő vagy alkalmazott lehetséges érintettsége, az érintett felet sürgősen tájékoztatják, feltéve, hogy ez a vizsgálatot nem veszélyezteti. A vizsgálat lezárását követően az Európai Parlament képviselőjéről, tisztviselőjéről vagy alkalmazottjáról név szerint utaló következtetés nem vonható le, amennyiben az érintett félnek nem volt lehetősége véleményét kifejteni az őt érintő valamennyi tényről.

Olyan esetekben, amelyeknél a vizsgálat teljes titoktartást és nemzeti igazságügyi szerv hatáskörébe tartozó vizsgálati eljárást tesz szükségessé, azt a kötelezettséget, mely szerint a képviselőnek, tisztviselőnek illetve alkalmazottnak véleménynyilvánításra lehetőséget kell kapnia, képviselő esetében az Elnök, tisztviselő vagy alkalmazott esetében a főtitkár hozzájárulásával, későbbre lehet halasztani.

6. cikk

A vizsgálat további intézkedés nélküli lezárásáról szóló tájékoztatás

Amennyiben egy belső vizsgálatot követően az Európai Parlament képviselője, tisztviselője vagy alkalmazottja elleni vád egyetlen eleme sem bizonyul megalapozottnak, az őt érintő belső vizsgálatot a Hivatal igazgatójának határozatával további intézkedés nélkül lezárják. A Hivatal igazgatója az érintett felet írásban tájékoztatja.

7. cikk

A mentesség felfüggesztése

Az Európai Parlament tisztviselőjére vagy alkalmazottjára vonatkozó, nemzeti rendőrségtől vagy igazságügyi szervtől érkező bírósági eljárásra vonatkozó mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló bármely olyan kérelmet, amely csalás, korrupció vagy egyéb jogellenes tevékenység esetleges lehetőségét veti fel, véleményezésre a Hivatal igazgatójához továbbítják. Amennyiben a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelem európai parlamenti képviselőre vonatkozik, értesítik a Hivatalt.

8. cikk

Hatályba lépés

Ez a határozat az Európai Parlament által történő elfogadás napján lép hatályba.

---

(1)  Elfogadás időpontja: 1999. november 18.

(2)  Most a Szabályzat 204. cikkének c) pontja.

(3)  HL L 136., 1999.5.31., 1. o.

(4)  HL L 136., 1999.5.31., 8. o.

---

XII. MELLÉKLET

A BIZOTTSÁGRA RUHÁZOTT VÉGREHAJTÁSI HATÁSKÖRÖK GYAKORLÁSA

A.   Kivonat az Európai Parlamentnek az Európai Parlament és a Bizottság közötti, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról (1) szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtási eljárásairól szóló megállapodásra kidolgozott állásfoglalásából (2)

AZ EURÓPAI PARLAMENT,

mivel az 1999. június 28-i tanácsi határozat 8. cikke a Parlamentnek beavatkozási jogot biztosít, amennyiben úgy véli, hogy a végrehajtási hatáskört várhatóan túllépik, és mivel ilyen esetekben a Bizottság köteles újra megvizsgálni a végrehajtási intézkedéstervezetet, figyelembe véve a Parlament állásfoglalását, és mivel a Bizottság köteles indoklással ellátott tájékoztatást nyújtani arról, hogy miként szándékozik eljárni az állásfoglalással kapcsolatban,

mivel a határozat 7. cikkének (3) bekezdése előírja, hogy a Parlament teljes körű tájékoztatást kapjon a napirendekről, a bizottságoknak benyújtott, együttdöntési eljárás során elfogadott jogalkotási aktusokból származó végrehajtási intézkedéstervezetekről, a szavazások eredményeiről, az ülésekről készült ideiglenes kivonatos jegyzőkönyvekről, a bizottságokban részt vevők jegyzékéről, és a Tanácsnak továbbított végrehajtási intézkedéstervezetekről,

mivel a bizottsági eljárásról szóló új határozat csak részben felel meg a Parlament elvárásainak, mindazonáltal komoly előrelépést jelent a korábbi helyzethez képest,

mivel a Parlament és a Bizottság úgy határozott, hogy megállapodnak a Tanács határozatának végrehajtási eljárásairól, és mivel ez a Bizottsággal történő megállapodás különösen érinti a Parlament tájékoztatására vonatkozó 7. cikk (3) bekezdésének és a beavatkozás jogára vonatkozó 8. cikkének (3) végrehajtását,

| 1. | elfogadja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt megállapodást; |
| --- | --- |

1.

elfogadja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt megállapodást;

| 2. | figyelembe veszi, hogy az 1999. június 28-i határozat előtt létező minden ’bizottságot’ az új eljárásoknak megfelelően át kell alakítani, és így támogatja a határozatról szóló 2. sz. tanácsi és bizottsági nyilatkozatot (4); |
| --- | --- |

2.

figyelembe veszi, hogy az 1999. június 28-i határozat előtt létező minden ’bizottságot’ az új eljárásoknak megfelelően át kell alakítani, és így támogatja a határozatról szóló 2. sz. tanácsi és bizottsági nyilatkozatot (4);

| 3. | kinyilvánítja, hogy ez a megállapodás nem sérti azon jogát, hogy bármely tárgyban állásfoglalást fogadjon el, különösen amennyiben egy végrehajtási intézkedéstervezet tartalma ellen emel kifogást; e megállapodás szintén nem sérti azon jogát, hogy egy sikertelen bizottsági eljárást követően a Tanácshoz visszautalt végrehajtási intézkedésekkel szemben kifogást emeljen (az Európai Parlament eljárási szabályzata 88. cikkének megfelelően); |
| --- | --- |

3.

kinyilvánítja, hogy ez a megállapodás nem sérti azon jogát, hogy bármely tárgyban állásfoglalást fogadjon el, különösen amennyiben egy végrehajtási intézkedéstervezet tartalma ellen emel kifogást; e megállapodás szintén nem sérti azon jogát, hogy egy sikertelen bizottsági eljárást követően a Tanácshoz visszautalt végrehajtási intézkedésekkel szemben kifogást emeljen (az Európai Parlament eljárási szabályzata 88. cikkének megfelelően);

| 4. | figyelembe veszi, hogy ez a közötte és a Bizottság között létrejött megállapodás a korábbi megállapodások (az 1988-as Plumb/Delors megállapodást, az 1996-os Samland/Williamson megállapodást, és az 1994-es modus vivendit (5)) helyébe lép és azokat semmisnek nyilvánítja. |
| --- | --- |

4.

figyelembe veszi, hogy ez a közötte és a Bizottság között létrejött megállapodás a korábbi megállapodások (az 1988-as Plumb/Delors megállapodást, az 1996-os Samland/Williamson megállapodást, és az 1994-es modus vivendit (5)) helyébe lép és azokat semmisnek nyilvánítja.

B.   Az Európai Parlament és a Bizottság közötti megállapodás a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtási eljárásairól

| 1. | Az 1999/468/EK határozat 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet a bizottsági eljárásokban résztvevő bizottságok tevékenységéről. A Parlament e célból a bizottságok tagjaival egyidejűleg és azonos feltételek mellett megkapja a bizottsági ülések napirendtervezetét, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően elfogadott alapvető jogi aktusok alapján a bizottságokhoz benyújtott végrehajtási intézkedéstervezeteket, továbbá a szavazások eredményeit, az ülésekről készült összefoglaló beszámolókat, valamint azon hatóságok jegyzékét, amelyekhez a tagállamok által kijelölt, azokat képviselő személyek tartoznak. |
| --- | --- |

1.

Az 1999/468/EK határozat 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottságnak rendszeresen tájékoztatnia kell az Európai Parlamentet a bizottsági eljárásokban résztvevő bizottságok tevékenységéről. A Parlament e célból a bizottságok tagjaival egyidejűleg és azonos feltételek mellett megkapja a bizottsági ülések napirendtervezetét, a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően elfogadott alapvető jogi aktusok alapján a bizottságokhoz benyújtott végrehajtási intézkedéstervezeteket, továbbá a szavazások eredményeit, az ülésekről készült összefoglaló beszámolókat, valamint azon hatóságok jegyzékét, amelyekhez a tagállamok által kijelölt, azokat képviselő személyek tartoznak.

| 2. | A Bizottság vállalja továbbá, hogy az illetékes parlamenti bizottság kérésére az Európai Parlamentnek továbbítja tájékoztatás céljából az alapvető jogi aktusok végrehajtására vonatkozó külön intézkedéstervezeteket, amelyek az Európai Parlament számára különös jelentőséggel bírnak, annak ellenére, hogy azokat nem az együttdöntési eljárással fogadták el. Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága 1999. július 19-i ítéletének megfelelően (T-188/97 sz. ügy, Rothmans kontra Bizottság) (6),az Európai Parlament kérheti a bizottsági ülések jegyzőkönyveibe történő betekintést. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság vállalja továbbá, hogy az illetékes parlamenti bizottság kérésére az Európai Parlamentnek továbbítja tájékoztatás céljából az alapvető jogi aktusok végrehajtására vonatkozó külön intézkedéstervezeteket, amelyek az Európai Parlament számára különös jelentőséggel bírnak, annak ellenére, hogy azokat nem az együttdöntési eljárással fogadták el. Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága 1999. július 19-i ítéletének megfelelően (T-188/97 sz. ügy, Rothmans kontra Bizottság) (6),az Európai Parlament kérheti a bizottsági ülések jegyzőkönyveibe történő betekintést.

| 3. | Az Európai Parlament és a Bizottság a következő megállapodásokat érvénytelennek, így magukra nézve hatálytalannak tekintik: az 1988-as Plumb/Delors megállapodás, az 1996-os Samland/Williamson megállapodás, és az 1994-es modus vivendi. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament és a Bizottság a következő megállapodásokat érvénytelennek, így magukra nézve hatálytalannak tekintik: az 1988-as Plumb/Delors megállapodás, az 1996-os Samland/Williamson megállapodás, és az 1994-es modus vivendi.

| 4. | A szükséges technikai feltételek megteremtését követően az 1999/468/EK határozat 7. cikkének (3) bekezdésében említett dokumentumokat elektronikus úton továbbítják. A bizalmas dokumentumokat az egyes intézmények által meghatározott belső igazgatási eljárásoknak megfelelően kezelik, hogy valamennyi szükséges garanciát biztosítani lehessen. |
| --- | --- |

4.

A szükséges technikai feltételek megteremtését követően az 1999/468/EK határozat 7. cikkének (3) bekezdésében említett dokumentumokat elektronikus úton továbbítják. A bizalmas dokumentumokat az egyes intézmények által meghatározott belső igazgatási eljárásoknak megfelelően kezelik, hogy valamennyi szükséges garanciát biztosítani lehessen.

| 5. | Az 1999/468/EK határozat 8. cikkének megfelelően, az Európai Parlament indokolással ellátott állásfoglalásban jelezheti, hogy a Szerződés 251. cikkében előírt eljárásnak megfelelően elfogadott alapvető jogi aktus végrehajtásáról szóló intézkedéstervezet túllépi az adott alap jogi aktusban meghatározott végrehajtási hatáskört. |
| --- | --- |

5.

Az 1999/468/EK határozat 8. cikkének megfelelően, az Európai Parlament indokolással ellátott állásfoglalásban jelezheti, hogy a Szerződés 251. cikkében előírt eljárásnak megfelelően elfogadott alapvető jogi aktus végrehajtásáról szóló intézkedéstervezet túllépi az adott alap jogi aktusban meghatározott végrehajtási hatáskört.

| 6. | Az Európai Parlament az ilyen határozatokat plenáris ülésen fogadja el; erre a végrehajtási intézkedések végleges tervezetének a Bizottsághoz benyújtott nyelveken történő beérkezését követően egy hónap áll rendelkezésére. |
| --- | --- |

6.

Az Európai Parlament az ilyen határozatokat plenáris ülésen fogadja el; erre a végrehajtási intézkedések végleges tervezetének a Bizottsághoz benyújtott nyelveken történő beérkezését követően egy hónap áll rendelkezésére.

| 7. | Sürgős esetekben, valamint napi igazgatási ügyekre vonatkozó és/vagy korlátozott érvényességi idejű intézkedések esetén a határidő rövidebb. Ez a határidő rendkívül sürgős esetekben, különösen közegészségügyi indokokból kifolyólag, rendkívül rövid lehet. A megfelelő határidőt a Bizottság ezügyben illetékes tagja állapítja meg, és indokolja. Az Európai Parlament ezt követően eljárhat úgy, hogy az 1999/468/EK határozat 8. cikkének alkalmazását – a vonatkozó határidőn belül – átruházza az illetékes parlamenti bizottságra. |
| --- | --- |

7.

Sürgős esetekben, valamint napi igazgatási ügyekre vonatkozó és/vagy korlátozott érvényességi idejű intézkedések esetén a határidő rövidebb. Ez a határidő rendkívül sürgős esetekben, különösen közegészségügyi indokokból kifolyólag, rendkívül rövid lehet. A megfelelő határidőt a Bizottság ezügyben illetékes tagja állapítja meg, és indokolja. Az Európai Parlament ezt követően eljárhat úgy, hogy az 1999/468/EK határozat 8. cikkének alkalmazását – a vonatkozó határidőn belül – átruházza az illetékes parlamenti bizottságra.

| 8. | Az indokolással ellátott állásfoglalás Európai Parlament által történő elfogadását követően a Bizottság ezügyben illetékes tagja tájékoztatja az Európai Parlamentet, illetve adott esetben, az illetékes parlamenti bizottságot azon intézkedésről, amelyet a Bizottság szándékozik tenni. |
| --- | --- |

8.

Az indokolással ellátott állásfoglalás Európai Parlament által történő elfogadását követően a Bizottság ezügyben illetékes tagja tájékoztatja az Európai Parlamentet, illetve adott esetben, az illetékes parlamenti bizottságot azon intézkedésről, amelyet a Bizottság szándékozik tenni.

| 9. | Az Európai Parlament támogatja a Tanács és a Bizottság 2.sz. nyilatkozatában (7) megállapított célt és eljárásokat. E nyilatkozat a közösségi végrehajtási intézkedések egyszerűsítését célozza azáltal, hogy a jelenleg hatályos bizottsági eljárásokat összhangba hozza az 1999/468/EK határozatban foglaltakkal. |
| --- | --- |

9.

Az Európai Parlament támogatja a Tanács és a Bizottság 2.sz. nyilatkozatában (7) megállapított célt és eljárásokat. E nyilatkozat a közösségi végrehajtási intézkedések egyszerűsítését célozza azáltal, hogy a jelenleg hatályos bizottsági eljárásokat összhangba hozza az 1999/468/EK határozatban foglaltakkal.

---

(1)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

(2)  Elfogadás időpontja: 2000 február 17.

(3)  Most a Szabályzat 81. cikke.

(4)  HL L 203., 1999.7.17., 1. o.

(5)  HL C 102., 1996.4.4. 1. o.

(6)  EBHT 1999. II-2463. o.

(7)  HL C 203. szám, 1999.07.17., 1. o.

---

XIII. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A BIZOTTSÁG KAPCSOLATÁRA VONATKOZÓ KERETMEGÁLLAPODÁS (1)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre,

tekintettel a Bizottság elnökének 1999. májusa óta az Európai Parlamenthez intézett nyilatkozataira,

tekintettel a biztosi tisztségre jelölteknek az Európai Parlament bizottsága által történő meghallgatásuk során tett írásbeli és szóbeli nyilatkozataira, és e jelölteknek a meghallgatásokat követően a bizottságok elnökei által történő értékelésére,

tekintettel a Bizottság elnökjelöltjének az Elnökök Értekezlete előtt 1999. szeptember 7-én tett nyilatkozatára,

tekintettel a kinevezett Bizottság programjára, amelyet a Bizottság elnökjelöltje 1999. szeptember 14-én nyújtott be,

tekintettel az Európai Parlament 1999. szeptember 15-i határozatára (2), amelyben jóváhagyja Prodi Úr bizottsági elnöki kinevezését és a Bizottság kinevezését a 2000. január 22-én lejáró hivatali idő fennmaradó részére és a 2000. január 23-tól 2005. január 22-ig tartó hivatali időre,

tekintettel az EK-Szerződés 214. cikkére,

tekintettel az Európai Parlament eljárási szabályzatára, és különösen a 32. és 33. cikkekre, (3)

mivel az Európai Unióról szóló szerződés különösen törekszik arra, hogy megerősítse az Unió döntéshozatali eljárásának demokratikus legitimitását,

mivel a Bizottságnak az Európai Parlament általi jóváhagyása a kölcsönös bizalmi viszonyt mutatja, amely a két intézményt a parlamenti ciklus időtartamára összekapcsolja,

mivel ez a keretmegállapodás nem érinti az Európai Parlament, illetve a Bizottság hatásköreit és kiváltságait, hanem arra törekszik, hogy e szervek azokat az Európai Unióról szóló Szerződés 3. cikke alapján az egységes intézményi kereten belül minél hatékonyabban érvényesíteni tudják,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODNAK MEG:

Általános elvek

| 1. | Az 1990-ben elfogadott és 1995-ben módosított magatartási kódex naprakésszé tétele céljából a két intézmény a következő intézkedésekről állapodik meg, hogy megerősítsék a Bizottság felelősségét és legitimitását, kiterjesszék a konstruktív párbeszédet és a politikai együttműködést, tökéletesítsék az információáramlást, és konzultáljanak az Európai Parlamenttel, illetve tájékoztassák a Parlamentet a Bizottságon belüli igazgatási reformról. Megállapodnak számos külön végrehajtási intézkedésről is (i) a jogalkotási eljárást, (ii) a nemzetközi megállapodásokat és a bővítést, és (iii) a Bizottság bizalmas dokumentumainak és információinak továbbítását illetően. Ezeket a végrehajtási intézkedéseket mellékelik ehhez a keretmegállapodáshoz. |
| --- | --- |

1.

Az 1990-ben elfogadott és 1995-ben módosított magatartási kódex naprakésszé tétele céljából a két intézmény a következő intézkedésekről állapodik meg, hogy megerősítsék a Bizottság felelősségét és legitimitását, kiterjesszék a konstruktív párbeszédet és a politikai együttműködést, tökéletesítsék az információáramlást, és konzultáljanak az Európai Parlamenttel, illetve tájékoztassák a Parlamentet a Bizottságon belüli igazgatási reformról. Megállapodnak számos külön végrehajtási intézkedésről is (i) a jogalkotási eljárást, (ii) a nemzetközi megállapodásokat és a bővítést, és (iii) a Bizottság bizalmas dokumentumainak és információinak továbbítását illetően. Ezeket a végrehajtási intézkedéseket mellékelik ehhez a keretmegállapodáshoz.

A konstruktív párbeszéd és a politikai együttműködés kiterjesztése

| 2. | A Bizottság elnöke, illetve alelnöke vállalja, hogy hathavonta beszámol az Elnökök Értekezletének a folyó évi munkaprogram politikai végrehajtásáról és a program bármely aktuális és fontos politikai esemény miatt szükségesnek ítélt frissítéséről. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság elnöke, illetve alelnöke vállalja, hogy hathavonta beszámol az Elnökök Értekezletének a folyó évi munkaprogram politikai végrehajtásáról és a program bármely aktuális és fontos politikai esemény miatt szükségesnek ítélt frissítéséről.

| 3. | A Bizottság továbbra is rendszeresen jelentést tesz az Európai Parlamentnek az Európai Parlament kérelmére tett intézkedésekről. Erről legalább háromhavonta tájékoztatást nyújt. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság továbbra is rendszeresen jelentést tesz az Európai Parlamentnek az Európai Parlament kérelmére tett intézkedésekről. Erről legalább háromhavonta tájékoztatást nyújt.

| 4. | A Bizottság figyelembe veszi az Európai Parlamentnek az EK-Szerződés 192. cikkével összhangban a Bizottsághoz benyújtott jogalkotási javaslatok előterjesztésére vonatkozó minden kérelmét, és vállalja, hogy minden ilyen kérelemre haladéktalanul és kielégítő részletességel választ ad a megfelelő parlamenti bizottságban, illetve amennyiben szükséges, az Európai Parlament plenáris ülésén. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság figyelembe veszi az Európai Parlamentnek az EK-Szerződés 192. cikkével összhangban a Bizottsághoz benyújtott jogalkotási javaslatok előterjesztésére vonatkozó minden kérelmét, és vállalja, hogy minden ilyen kérelemre haladéktalanul és kielégítő részletességel választ ad a megfelelő parlamenti bizottságban, illetve amennyiben szükséges, az Európai Parlament plenáris ülésén.

| 5. | A Bizottság, amikor az EK-Szerződés 251. cikke értelmében az Európai Parlament jogalkotási módosításairól véleményt nyilvánít a Tanácsnak, vállalja, hogy a lehető legnagyobb figyelmet fordítja a második olvasat során elfogadott módosításokra; amennyiben nyomós okból és a testület által történő vizsgálatot követően úgy dönt, hogy nem fogadja el vagy nem támogatja az ilyen módosításokat, döntését az Európai Parlament előtt, illetve az illetékes parlamenti bizottság következő ülésén indokolja. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság, amikor az EK-Szerződés 251. cikke értelmében az Európai Parlament jogalkotási módosításairól véleményt nyilvánít a Tanácsnak, vállalja, hogy a lehető legnagyobb figyelmet fordítja a második olvasat során elfogadott módosításokra; amennyiben nyomós okból és a testület által történő vizsgálatot követően úgy dönt, hogy nem fogadja el vagy nem támogatja az ilyen módosításokat, döntését az Európai Parlament előtt, illetve az illetékes parlamenti bizottság következő ülésén indokolja.

| 6. | A Bizottság a lehetőségeknek megfelelően biztosítja, hogy az Európai Parlamentet a kormányközi konferenciákról folyamatosan tájékoztassák, és azok előkészületeibe és végrehajtásába teljes mértékben bevonják. |
| --- | --- |

6.

A Bizottság a lehetőségeknek megfelelően biztosítja, hogy az Európai Parlamentet a kormányközi konferenciákról folyamatosan tájékoztassák, és azok előkészületeibe és végrehajtásába teljes mértékben bevonják.

| 7. | A hivatalba lépő Bizottság a lehető leghamarabb bemutatja a hivatali idejére javasolt valamennyi célkitűzését tartalmazó politikai programját, és párbeszédet kezdeményez az Európai Parlamenttel. |
| --- | --- |

7.

A hivatalba lépő Bizottság a lehető leghamarabb bemutatja a hivatali idejére javasolt valamennyi célkitűzését tartalmazó politikai programját, és párbeszédet kezdeményez az Európai Parlamenttel.

| 8. | A Bizottság rendszeres időközönként jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek a költségvetés végrehajtásáról; az Európai Parlament vállalja, hogy ezeket a jelentéseket az illetékes bizottságban alaposan megvizsgálják. |
| --- | --- |

8.

A Bizottság rendszeres időközönként jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek a költségvetés végrehajtásáról; az Európai Parlament vállalja, hogy ezeket a jelentéseket az illetékes bizottságban alaposan megvizsgálják.

Politikai felelősség

| 9. | A Bizottság testületi jellegéből fakadó kollektív felelősség elvének sérelme nélkül, a Bizottság minden egyes tagja politikai felelősséggel tartozik azon területen tett intézkedésekért, amelyekre feladatköre kiterjed. |
| --- | --- |

9.

A Bizottság testületi jellegéből fakadó kollektív felelősség elvének sérelme nélkül, a Bizottság minden egyes tagja politikai felelősséggel tartozik azon területen tett intézkedésekért, amelyekre feladatköre kiterjed.

| 10. | A Bizottság elfogadja, hogy amennyiben az Európai Parlament a Bizottság egy tagjával szemben bizalmatlanságát fejezi ki (az ilyen álláspont tényleges és formális politikai támogatottságától függően), a Bizottság elnöke komolyan fontolóra veszi, hogy felkérje-e a tagot lemondása benyújtására. |
| --- | --- |

10.

A Bizottság elfogadja, hogy amennyiben az Európai Parlament a Bizottság egy tagjával szemben bizalmatlanságát fejezi ki (az ilyen álláspont tényleges és formális politikai támogatottságától függően), a Bizottság elnöke komolyan fontolóra veszi, hogy felkérje-e a tagot lemondása benyújtására.

| 11. | A Bizottság elnöke haladéktalanul értesíti az Európai Parlamentet a Bizottság bármely tagját érintő, a feladatkörök megosztására vonatkozó határozatról. A Bizottság egy tagját érintő jelentős változások esetén (azaz teljesen új tárca, illetve újabb fontos feladatkörökre irányuló megbízás), a biztosnak meg kell jelennie az illetékes parlamenti bizottság előtt a bizottság kérelmére. |
| --- | --- |

11.

A Bizottság elnöke haladéktalanul értesíti az Európai Parlamentet a Bizottság bármely tagját érintő, a feladatkörök megosztására vonatkozó határozatról. A Bizottság egy tagját érintő jelentős változások esetén (azaz teljesen új tárca, illetve újabb fontos feladatkörökre irányuló megbízás), a biztosnak meg kell jelennie az illetékes parlamenti bizottság előtt a bizottság kérelmére.

Információáramlás

| 12. | A Bizottság teljes körűen és haladéktalanul tájékoztatja az Európai Parlamentet a jogalkotás és a költségvetés, és lehetőség szerint a közös kül- és biztonságpolitika, valamint és a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése terén tett javaslatairól és kezdeményezéseiről.
  Minden olyan területen, amelyen az Európai Parlament jogalkotói minőségben vagy költségvetési szervként jár el, a jogalkotói és a költségvetési eljárás minden egyes szakaszáról a Tanáccsal azonos módon tájékoztatják. |
| --- | --- |

12.

A Bizottság teljes körűen és haladéktalanul tájékoztatja az Európai Parlamentet a jogalkotás és a költségvetés, és lehetőség szerint a közös kül- és biztonságpolitika, valamint és a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülése terén tett javaslatairól és kezdeményezéseiről.

Minden olyan területen, amelyen az Európai Parlament jogalkotói minőségben vagy költségvetési szervként jár el, a jogalkotói és a költségvetési eljárás minden egyes szakaszáról a Tanáccsal azonos módon tájékoztatják.

| 13. | A Bizottság semmilyen jogalkotói javaslatot, jelentős kezdeményezést vagy határozatot nem hoz nyilvánosságra az Európai Parlament írásban történő tájékoztatását megelőzően, és politikailag fontos kérdésekben az Európai Parlamenttel való egyetértésben felajánlja, hogy a Parlamentet a következőképpen tájékoztatja:






  — | a plenáris ülésen, ha az Európai Parlament ülésezik, |
| --- | --- | --- |

13.

A Bizottság semmilyen jogalkotói javaslatot, jelentős kezdeményezést vagy határozatot nem hoz nyilvánosságra az Európai Parlament írásban történő tájékoztatását megelőzően, és politikailag fontos kérdésekben az Európai Parlamenttel való egyetértésben felajánlja, hogy a Parlamentet a következőképpen tájékoztatja:

—

a plenáris ülésen, ha az Európai Parlament ülésezik,

| — | vagy az Elnökök Értekezlete előtt, amelyen ez alkalommal az Európai Parlament minden képviselője részt vehet, |
| --- | --- |

—

vagy az Elnökök Értekezlete előtt, amelyen ez alkalommal az Európai Parlament minden képviselője részt vehet,

| — | vagy az illetékes parlamenti bizottságok elnökeinek megfelelő módon történő értesítésével, akik az érintett bizottságokat összehívhatják. |
| --- | --- |

—

vagy az illetékes parlamenti bizottságok elnökeinek megfelelő módon történő értesítésével, akik az érintett bizottságokat összehívhatják.

A bizalmas információra vonatkozó külön rendelkezéseket a 3. mellékletben állapítják meg.

| 14. | Minden biztos gondoskodik arról, hogy rendszeres és közvetlen információáramlás valósuljon meg a Bizottság tagja és az illetékes bizottság elnöke között. |
| --- | --- |

14.

Minden biztos gondoskodik arról, hogy rendszeres és közvetlen információáramlás valósuljon meg a Bizottság tagja és az illetékes bizottság elnöke között.

| 15. | A Bizottság a lehetőségeknek megfelelően biztosítja, hogy az Európai Parlamentet a nemzetközi megállapodások előkészítése, tárgyalása és megkötése minden szakaszában gyorsan és teljes körűen tájékoztassák oly módon, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen a 2. mellékletnek megfelelően az Európai Parlament véleményét figyelembe venni. |
| --- | --- |

15.

A Bizottság a lehetőségeknek megfelelően biztosítja, hogy az Európai Parlamentet a nemzetközi megállapodások előkészítése, tárgyalása és megkötése minden szakaszában gyorsan és teljes körűen tájékoztassák oly módon, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen a 2. mellékletnek megfelelően az Európai Parlament véleményét figyelembe venni.

| 16. | A Bizottság a Szerződés alapján, eleget téve a közös kül- és biztonságpolitikához és a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéshez kapcsolódó hatásköreinek, megteszi az intézkedéseket az Európai Parlament ezeken a területeken való részvételének javítására oly módon, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen az Európai Parlament véleményét a lehető legnagyobb mértékben figyelembe venni. |
| --- | --- |

16.

A Bizottság a Szerződés alapján, eleget téve a közös kül- és biztonságpolitikához és a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéshez kapcsolódó hatásköreinek, megteszi az intézkedéseket az Európai Parlament ezeken a területeken való részvételének javítására oly módon, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen az Európai Parlament véleményét a lehető legnagyobb mértékben figyelembe venni.

| 17. | Az EK-Szerződés 276. cikke által szabályozott éves mentesítéssel kapcsolatban az Európai Parlament és a Bizottság megállapodnak, hogy a Bizottság, az Európai Parlament eljárási szabályzatának VI. mellékletével összhangban, a mentesítési eljárás tekintetében illetékes parlamenti bizottság elnöke által kért, a folyó évi költségvetés végrehajtásának felügyeletéhez szükséges minden információt továbbít.
  Amennyiben a korábbi évekre vonatkozóan új szempontok merülnek fel, amelyekre a mentesítés már megtörtént, a Bizottság az ügyre vonatkozó minden szükséges tájékoztatást továbbít azzal a céllal, hogy mindkét fél számára elfogadható megoldást lehessen találni. |
| --- | --- |

17.

Az EK-Szerződés 276. cikke által szabályozott éves mentesítéssel kapcsolatban az Európai Parlament és a Bizottság megállapodnak, hogy a Bizottság, az Európai Parlament eljárási szabályzatának VI. mellékletével összhangban, a mentesítési eljárás tekintetében illetékes parlamenti bizottság elnöke által kért, a folyó évi költségvetés végrehajtásának felügyeletéhez szükséges minden információt továbbít.

Amennyiben a korábbi évekre vonatkozóan új szempontok merülnek fel, amelyekre a mentesítés már megtörtént, a Bizottság az ügyre vonatkozó minden szükséges tájékoztatást továbbít azzal a céllal, hogy mindkét fél számára elfogadható megoldást lehessen találni.

| 18. | Amennyiben a Bizottság olyan belső dokumentuma, amelyről az Európai Parlamentet (ezen keretmegállapodás 13. pontjának megfelelően) nem tájékoztatták, az intézményeken kívül terjesztésre kerül, az Európai Parlament elnöke kérheti, hogy az érintett dokumentumot haladéktalanul továbbítsák az Európai Parlamenthez, hogy azt bármely képviselőjéhez annak kívánságára eljuttathassa. |
| --- | --- |

18.

Amennyiben a Bizottság olyan belső dokumentuma, amelyről az Európai Parlamentet (ezen keretmegállapodás 13. pontjának megfelelően) nem tájékoztatták, az intézményeken kívül terjesztésre kerül, az Európai Parlament elnöke kérheti, hogy az érintett dokumentumot haladéktalanul továbbítsák az Európai Parlamenthez, hogy azt bármely képviselőjéhez annak kívánságára eljuttathassa.

Parlamenti eljárás

| 19. | A Bizottság főszabályként gondoskodik arról, hogy a Bizottság illetékes tagja az Európai Parlament kérelmére jelen legyen a plenáris üléseken a hatáskörébe tartozó napirendi pontok tárgyalásakor. |
| --- | --- |

19.

A Bizottság főszabályként gondoskodik arról, hogy a Bizottság illetékes tagja az Európai Parlament kérelmére jelen legyen a plenáris üléseken a hatáskörébe tartozó napirendi pontok tárgyalásakor.

| 20. | A Bizottság tagjának jelenlétét biztosítandó, az Európai Parlament vállalja, hogy megtesz mindent annak érdekében, hogy a végső napirendtervezettől ne térjen el. |
| --- | --- |

20.

A Bizottság tagjának jelenlétét biztosítandó, az Európai Parlament vállalja, hogy megtesz mindent annak érdekében, hogy a végső napirendtervezettől ne térjen el.

| 21. | Amennyiben az Európai Parlament az Elnökök Értekezletének egy ülés végső napirendtervezetéről határozó ülését követően módosítja a napirendtervezetét, vagy amennyiben az ülésen belül megváltoztatja a napirenden szereplő pontok sorrendjét, a Bizottság megtesz minden tőle telhetőt, hogy biztosítani tudja az illetékes biztos jelenlétét. |
| --- | --- |

21.

Amennyiben az Európai Parlament az Elnökök Értekezletének egy ülés végső napirendtervezetéről határozó ülését követően módosítja a napirendtervezetét, vagy amennyiben az ülésen belül megváltoztatja a napirenden szereplő pontok sorrendjét, a Bizottság megtesz minden tőle telhetőt, hogy biztosítani tudja az illetékes biztos jelenlétét.

| 22. | A Bizottság legkésőbb az Elnökök Értekezletének a havi ülések végső napirendtervezetéről határozó ülésén javasolhatja bizonyos pontok napirendre tűzését. Az Európai Parlament a lehető legnagyobbmértékben figyelembe veszi az ilyen javaslatokat. |
| --- | --- |

22.

A Bizottság legkésőbb az Elnökök Értekezletének a havi ülések végső napirendtervezetéről határozó ülésén javasolhatja bizonyos pontok napirendre tűzését. Az Európai Parlament a lehető legnagyobbmértékben figyelembe veszi az ilyen javaslatokat.

| 23. | A Bizottság tagjai által előterjesztett, az Európai Parlament eljárási szabályzata 37. cikkének (4) megfelelően a plenáris ülésen történő nyilatkozattételre vonatkozó kérelem – amennyiben lehetséges – a következő ülés napirendjére kerül. |
| --- | --- |

23.

A Bizottság tagjai által előterjesztett, az Európai Parlament eljárási szabályzata 37. cikkének (4) megfelelően a plenáris ülésen történő nyilatkozattételre vonatkozó kérelem – amennyiben lehetséges – a következő ülés napirendjére kerül.

| 24. | Főszabályként az a biztos, akinek hatáskörébe a parlamenti bizottsági vizsgálat tárgyát képező napirendi pont tartozik, felkérése esetén jelen van az adott bizottsági ülésen.
  A Bizottság bármely tagját kérelmére meghallgatják.
  Amennyiben a Bizottság tagjának jelenléte a parlamenti bizottsági ülésen nem kifejezetten szükséges, a Bizottság gondoskodik arról, hogy képviseletét egy – az ügyben illetékes – magas rangú tisztviselő lássa el. |
| --- | --- |

24.

Főszabályként az a biztos, akinek hatáskörébe a parlamenti bizottsági vizsgálat tárgyát képező napirendi pont tartozik, felkérése esetén jelen van az adott bizottsági ülésen.

A Bizottság bármely tagját kérelmére meghallgatják.

Amennyiben a Bizottság tagjának jelenléte a parlamenti bizottsági ülésen nem kifejezetten szükséges, a Bizottság gondoskodik arról, hogy képviseletét egy – az ügyben illetékes – magas rangú tisztviselő lássa el.

Igazgatási reformok

| 25. | A Bizottság meghatározza a megfelelő mechanizmusokat az Európai Parlament rendszeres tájékoztatása és a Bizottság folyamatban levő igazgatási reformjáról történő konstruktív párbeszéd folytatása céljából. |
| --- | --- |

25.

A Bizottság meghatározza a megfelelő mechanizmusokat az Európai Parlament rendszeres tájékoztatása és a Bizottság folyamatban levő igazgatási reformjáról történő konstruktív párbeszéd folytatása céljából.

| 26. | A Bizottság tagjaira vonatkozó magatartási kódexet haladéktalanul elküldik az Európai Parlamentnek. A kódex végrehajtását rendszeresen ellenőrzik. |
| --- | --- |

26.

A Bizottság tagjaira vonatkozó magatartási kódexet haladéktalanul elküldik az Európai Parlamentnek. A kódex végrehajtását rendszeresen ellenőrzik.

Záró rendelkezések

| 27. | Az Európai Parlament és a Bizottság vállalja, hogy a tájékoztatás és a kapcsolattartás terén megerősítik együttműködésüket; az ezzel kapcsolatos intézkedéseket az információs és tájékoztatási intézményközi munkacsoport keretein belül összehangolhatják. Ezzel összefüggésben, az állampolgárok tudatosságát elősegítő közös intézkedéseket dolgozhatnak ki, és gondoskodnak a tájékoztatás megfelelő összehangolásáról minden intézmény önállóságának és egyedi szerepének tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

27.

Az Európai Parlament és a Bizottság vállalja, hogy a tájékoztatás és a kapcsolattartás terén megerősítik együttműködésüket; az ezzel kapcsolatos intézkedéseket az információs és tájékoztatási intézményközi munkacsoport keretein belül összehangolhatják. Ezzel összefüggésben, az állampolgárok tudatosságát elősegítő közös intézkedéseket dolgozhatnak ki, és gondoskodnak a tájékoztatás megfelelő összehangolásáról minden intézmény önállóságának és egyedi szerepének tiszteletben tartása mellett.

| 28. | A két intézmény ezen keretmegállapodás alkalmazásáról rendszeres időszakonként értékelést készít. |
| --- | --- |

28.

A két intézmény ezen keretmegállapodás alkalmazásáról rendszeres időszakonként értékelést készít.

| 29. | Minden egyedi intézkedést a függelékek tartalmaznak. |
| --- | --- |

29.

Minden egyedi intézkedést a függelékek tartalmaznak.

1. FÜGGELÉK

A JOGALKOTÁSI ELJÁRÁST ÉRINTŐ EGYEDI MEGÁLLAPODÁS

| 1. | A fenti keretmegállapodás végrehajtásának tekintetében, valamint a Bizottság és az Európai Parlament közötti 1990-es és 1995 (5) -ös magatartási kódexek tapasztalatára építve a két intézmény a jogalkotási eljárásra vonatkozóan a következő egyedi rendelkezésekben állapodik meg. |
| --- | --- |

1.

A fenti keretmegállapodás végrehajtásának tekintetében, valamint a Bizottság és az Európai Parlament közötti 1990-es és 1995 (5) -ös magatartási kódexek tapasztalatára építve a két intézmény a jogalkotási eljárásra vonatkozóan a következő egyedi rendelkezésekben állapodik meg.

Jogalkotási tervezés és az éves jogalkotási program

| 2. | Éves jogalkotási programjának kidolgozásakor a Bizottság alapos figyelmet fordít az Európai Parlament által javasolt iránymutatásokra. A Bizottság programját kellő időben terjeszti elő, hogy a program tartalmáról széleskörű nyilvános vitát lehessen folytatni. A program minden egyes pontját kielégítő részletességgel tárgyalja, hogy ezeket az Európai Parlament a saját jogalkotási tervezésében figyelembe vehesse. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az intézményközi koordinációs munkacsoportot az elfogadott program bármely javaslatának vagy dokumentumának előterjesztését érintő késedelemről, a Bizottság illetékességének sérelme nélkül. |
| --- | --- |

2.

Éves jogalkotási programjának kidolgozásakor a Bizottság alapos figyelmet fordít az Európai Parlament által javasolt iránymutatásokra. A Bizottság programját kellő időben terjeszti elő, hogy a program tartalmáról széleskörű nyilvános vitát lehessen folytatni. A program minden egyes pontját kielégítő részletességgel tárgyalja, hogy ezeket az Európai Parlament a saját jogalkotási tervezésében figyelembe vehesse. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az intézményközi koordinációs munkacsoportot az elfogadott program bármely javaslatának vagy dokumentumának előterjesztését érintő késedelemről, a Bizottság illetékességének sérelme nélkül.

A jogalap megválasztása

| 3. | A Bizottság vállalja, hogy a Tanáccsal egyidőben tájékoztatja az Európai Parlamentet a döntéshozatali eljárás során a jogalapok módosítását célzó bármely javaslatról. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság vállalja, hogy a Tanáccsal egyidőben tájékoztatja az Európai Parlamentet a döntéshozatali eljárás során a jogalapok módosítását célzó bármely javaslatról.

| 4. | A Bizottság alapos figyelmet fordít javaslatai jogalapjainak az Európai Parlament módosításaiban szereplő bármely változására. A Bizottság vállalja, hogy álláspontját részletesen indokolja. |
| --- | --- |

4.

A Bizottság alapos figyelmet fordít javaslatai jogalapjainak az Európai Parlament módosításaiban szereplő bármely változására. A Bizottság vállalja, hogy álláspontját részletesen indokolja.

Általános jogalkotási eljárások

| 5. | A Bizottság és az Európai Parlament gondoskodik az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 1999. május 5-én aláírt, az új együttdöntési eljárás (EK-Szerződés 251. cikke) gyakorlati intézkedéseire vonatkozó közös nyilatkozat (6) teljes körű végrehajtásáról. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság és az Európai Parlament gondoskodik az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 1999. május 5-én aláírt, az új együttdöntési eljárás (EK-Szerződés 251. cikke) gyakorlati intézkedéseire vonatkozó közös nyilatkozat (6) teljes körű végrehajtásáról.

| 6. | A Bizottság az illetékes parlamenti bizottságot rendszeresen tájékoztatja a Tanács szerveivel történő tárgyalásokból eredő lényeges álláspontokról, különösen, amikor ezek eltérnek az eredeti javaslattól, és továbbítja a Bizottság által az eredeti javaslathoz készített valamennyi olyan módosítást, amely alapján a Tanács folytatja a tárgyalásokat. A Bizottság haladéktalanul értesíti az Európai Parlamentet, ha a javaslatához a Tanács által készített módosításokról kedvező véleményt fogadott el. |
| --- | --- |

6.

A Bizottság az illetékes parlamenti bizottságot rendszeresen tájékoztatja a Tanács szerveivel történő tárgyalásokból eredő lényeges álláspontokról, különösen, amikor ezek eltérnek az eredeti javaslattól, és továbbítja a Bizottság által az eredeti javaslathoz készített valamennyi olyan módosítást, amely alapján a Tanács folytatja a tárgyalásokat. A Bizottság haladéktalanul értesíti az Európai Parlamentet, ha a javaslatához a Tanács által készített módosításokról kedvező véleményt fogadott el.

| 7. | Együttdöntéssel nem járó jogalkotási eljárások esetén: |
| --- | --- |

7.

Együttdöntéssel nem járó jogalkotási eljárások esetén:

| i. | A Bizottság gondoskodik arról, hogy a Tanács szerveit időben figyelmeztessék arra, hogy az Európai Parlament véleménynyilvánítását megelőzően nem juthatnak politikai megállapodásra a javaslatával kapcsolatban. Indítványozza, hogy a tárgyalásokat miniszteri szinten azt követően zárják le, hogy az Európai Parlament véleményének megvizsgálására elegendő időt biztosítottak a Tanács tagjai részére. |
| --- | --- |

i.

A Bizottság gondoskodik arról, hogy a Tanács szerveit időben figyelmeztessék arra, hogy az Európai Parlament véleménynyilvánítását megelőzően nem juthatnak politikai megállapodásra a javaslatával kapcsolatban. Indítványozza, hogy a tárgyalásokat miniszteri szinten azt követően zárják le, hogy az Európai Parlament véleményének megvizsgálására elegendő időt biztosítottak a Tanács tagjai részére.

| ii. | A Bizottság gondoskodik arról, hogy a Tanács betartsa az Európai Bíróság által kidolgozott azon szabályt, amely előírja az Európai Parlamenttel való konzultáció megismétlését, amennyiben a Tanács jelentősen módosítja a Bizottság javaslatát. A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet, amennyiben a Tanácsot az újabb véleménykérés szükségességére emlékezteti. |
| --- | --- |

ii.

A Bizottság gondoskodik arról, hogy a Tanács betartsa az Európai Bíróság által kidolgozott azon szabályt, amely előírja az Európai Parlamenttel való konzultáció megismétlését, amennyiben a Tanács jelentősen módosítja a Bizottság javaslatát. A Bizottság tájékoztatja az Európai Parlamentet, amennyiben a Tanácsot az újabb véleménykérés szükségességére emlékezteti.

| iii. | A Bizottság – adott esetben – vállalja, hogy az Európai Parlament által elutasított jogalkotási javaslatot visszavonja. Amennyiben fontos okból, és a biztosok testület általi vizsgálatát követően a Bizottság a javaslat fenntartása mellett határoz, az Európai Parlament előtt nyilatkozatban kell indokolnia döntésének okát. |
| --- | --- |

iii.

A Bizottság – adott esetben – vállalja, hogy az Európai Parlament által elutasított jogalkotási javaslatot visszavonja. Amennyiben fontos okból, és a biztosok testület általi vizsgálatát követően a Bizottság a javaslat fenntartása mellett határoz, az Európai Parlament előtt nyilatkozatban kell indokolnia döntésének okát.

| iv. | A jogalkotási eljárás fejlesztése érdekében az Európai Parlament vállalja, hogy:






  — | lehetőség szerint kinevezi a jövőbeni javaslatokért felelős előadókat, közvetlenül a jogalkotási program elfogadását követően, |
| --- | --- | --- |

iv.

A jogalkotási eljárás fejlesztése érdekében az Európai Parlament vállalja, hogy:

—

lehetőség szerint kinevezi a jövőbeni javaslatokért felelős előadókat, közvetlenül a jogalkotási program elfogadását követően,

| — | az újabb konzultációra irányuló kérelmek abszolút elsőbbséget élveznek, amennyiben valamennyi szükséges információt eljuttatták hozzá, |
| --- | --- |

—

az újabb konzultációra irányuló kérelmek abszolút elsőbbséget élveznek, amennyiben valamennyi szükséges információt eljuttatták hozzá,

| — | gondoskodik arról, hogy tevékenységei megtervezése során a Bizottság és a Tanács által megvizsgált prioritásokat figyelembe vegyék, |
| --- | --- |

—

gondoskodik arról, hogy tevékenységei megtervezése során a Bizottság és a Tanács által megvizsgált prioritásokat figyelembe vegyék,

| — | úgy tervezi napirendjének jogalkotási részét, hogy azt a folyó jogalkotási programmal és az általa a programról elfogadott állásfoglalásokkal összhangba hozza, |
| --- | --- |

—

úgy tervezi napirendjének jogalkotási részét, hogy azt a folyó jogalkotási programmal és az általa a programról elfogadott állásfoglalásokkal összhangba hozza,

| — | betartja az ésszerű határidőket, amennyire ezek az eljárás szempontjából célravezetők, amikor véleményt alkot az együttműködési és együttdöntési eljárás keretében az első olvasat során, illetve véleményeket alkot a konzultációs eljárás során. |
| --- | --- |

—

betartja az ésszerű határidőket, amennyire ezek az eljárás szempontjából célravezetők, amikor véleményt alkot az együttműködési és együttdöntési eljárás keretében az első olvasat során, illetve véleményeket alkot a konzultációs eljárás során.

| 8. | Amikor egy jogi aktust a Bíróság semmisnek nyilvánít, de az továbbra is joghatást vált ki, a Bizottság vállalja, hogy a Bíróság határozatának végrehajtását célzó jogalkotási aktusra vonatkozó módosított javaslatot nyújt be.
  A Bizottság teljes körűen és előre tájékoztatja az Európai Parlamentet a semmisnek nyilvánított, de joghatást továbbra is kiváltó jogi aktus alapján tett végrehajtási intézkedésre irányuló szándékáról annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Parlament véleményét figyelembe vegyék. |
| --- | --- |

8.

Amikor egy jogi aktust a Bíróság semmisnek nyilvánít, de az továbbra is joghatást vált ki, a Bizottság vállalja, hogy a Bíróság határozatának végrehajtását célzó jogalkotási aktusra vonatkozó módosított javaslatot nyújt be.

A Bizottság teljes körűen és előre tájékoztatja az Európai Parlamentet a semmisnek nyilvánított, de joghatást továbbra is kiváltó jogi aktus alapján tett végrehajtási intézkedésre irányuló szándékáról annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Parlament véleményét figyelembe vegyék.

| 9. | A Bizottság előre értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot javaslata visszavonásáról. |
| --- | --- |

9.

A Bizottság előre értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot javaslata visszavonásáról.

A Bizottság külön jogalkotói hatásköre

| 10. | A Bizottság teljes körűen és időben tájékoztatja az Európai Parlamentet a Bizottság által elfogadott, a saját jogalkotói hatáskörébe tartozó jogi aktusokról. |
| --- | --- |

10.

A Bizottság teljes körűen és időben tájékoztatja az Európai Parlamentet a Bizottság által elfogadott, a saját jogalkotói hatáskörébe tartozó jogi aktusokról.

Végrehajtási hatáskörök

| 11. | A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtását a Bizottság és az Európai Parlament által, e határozat végrehajtásának eljárásairól szóló megállapodás (7) szabályozza.
  Az Európai Parlament és a Bizottság gondoskodik e megállapodás szigorú betartásáról. |
| --- | --- |

11.

A Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat végrehajtását a Bizottság és az Európai Parlament által, e határozat végrehajtásának eljárásairól szóló megállapodás (7) szabályozza.

Az Európai Parlament és a Bizottság gondoskodik e megállapodás szigorú betartásáról.

| 12. | A Bizottság a strukturális politikák (2000–2006) végrehajtására vonatkozó 1999. május 6-án aláírt magatartási kódexe (8) továbbra is alkalmazandó a strukturális alapokra vonatkozó végrehajtási jogszabályokra. |
| --- | --- |

12.

A Bizottság a strukturális politikák (2000–2006) végrehajtására vonatkozó 1999. május 6-án aláírt magatartási kódexe (8) továbbra is alkalmazandó a strukturális alapokra vonatkozó végrehajtási jogszabályokra.

A közösségi jog alkalmazásának ellenőrzése

| 13. | A közösségi jog alkalmazására vonatkozó külön és éves jelentések mellett a Bizottság, az illetékes parlamenti bizottság kérelmére, az indokolással ellátott vélemény elküldését követően szóban folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet az eljárás állásáról, és olyan esetekben, amikor egy irányelv végrehajtására vonatkozó intézkedésekről történő tájékoztatás elmulasztása, illetve az Európai Bíróság határozata végrehajtásának elmulasztása miatt eljárást kezdeményeztek a hivatalos értesítést követően.
  A két intézmény megállapodik arról, hogy a jogalkotási tervezéshez és a jogalkotási eljárások lefolytatásához kapcsolódó minden vonatkozó információt az intézményközi koordinációs munkacsoporton belül egymás között kicserélnek. |
| --- | --- |

13.

A közösségi jog alkalmazására vonatkozó külön és éves jelentések mellett a Bizottság, az illetékes parlamenti bizottság kérelmére, az indokolással ellátott vélemény elküldését követően szóban folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet az eljárás állásáról, és olyan esetekben, amikor egy irányelv végrehajtására vonatkozó intézkedésekről történő tájékoztatás elmulasztása, illetve az Európai Bíróság határozata végrehajtásának elmulasztása miatt eljárást kezdeményeztek a hivatalos értesítést követően.

A két intézmény megállapodik arról, hogy a jogalkotási tervezéshez és a jogalkotási eljárások lefolytatásához kapcsolódó minden vonatkozó információt az intézményközi koordinációs munkacsoporton belül egymás között kicserélnek.

2. FÜGGELÉK

A NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL ÉS A BŐVÍTÉSSEL KAPCSOLATOS INFORMÁCIÓK TOVÁBBÍTÁSA AZ EURÓPAI PARLAMENTHEZ, VALAMINT AZ EURÓPAI PARLAMENT EBBEN VALÓ RÉSZVÉTELE

| 1. | A keretmegállapodásban megfogalmazott általános elv pontosabb végrehajtásának lehetővé tétele érdekében, és a Bizottság és az Európai Parlament között létrejött 1995-ös magatartási kódex 3.10 pontjának tapasztalatára alapozva a két intézmény a következő intézkedésekről állapodik meg: |
| --- | --- |

1.

A keretmegállapodásban megfogalmazott általános elv pontosabb végrehajtásának lehetővé tétele érdekében, és a Bizottság és az Európai Parlament között létrejött 1995-ös magatartási kódex 3.10 pontjának tapasztalatára alapozva a két intézmény a következő intézkedésekről állapodik meg:

Nemzetközi megállapodások

| 2. | Nemzetközi megállapodások, beleértve a kereskedelmi egyezményeket is (az ilyen megállapodások előkészítő szakasza, tárgyalási irányelvtervezetek, és az elfogadott tárgyalási irányelvek) tekintetében a Bizottság időben és egyértelműen tájékoztatja az Európai Parlamentet, hogy amennyire lehet, megfelelően figyelembe tudja venni az Európai Parlament véleményét. |
| --- | --- |

2.

Nemzetközi megállapodások, beleértve a kereskedelmi egyezményeket is (az ilyen megállapodások előkészítő szakasza, tárgyalási irányelvtervezetek, és az elfogadott tárgyalási irányelvek) tekintetében a Bizottság időben és egyértelműen tájékoztatja az Európai Parlamentet, hogy amennyire lehet, megfelelően figyelembe tudja venni az Európai Parlament véleményét.

| 3. | A Bizottság az illetékes parlamenti bizottságon keresztül, és adott esetben a plenáris ülésen rendszeresen és teljes körűen tájékoztatja az Európai Parlamentet a nemzetközi tárgyalások folyamatáról és lezárásáról. Az előbbi pontban említett információt az Európai Parlamentnek időben továbbítják, hogy adott esetben véleményt nyilváníthasson. Az Európai Parlament a maga részéről vállalja, hogy biztosítja a megfelelő eljárásokat, és a 3. függelék rendelkezéséivel összhangban a bizalmas eljárást igénylő ügyekre vonatkozóan a szükséges garanciákat. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság az illetékes parlamenti bizottságon keresztül, és adott esetben a plenáris ülésen rendszeresen és teljes körűen tájékoztatja az Európai Parlamentet a nemzetközi tárgyalások folyamatáról és lezárásáról. Az előbbi pontban említett információt az Európai Parlamentnek időben továbbítják, hogy adott esetben véleményt nyilváníthasson. Az Európai Parlament a maga részéről vállalja, hogy biztosítja a megfelelő eljárásokat, és a 3. függelék rendelkezéséivel összhangban a bizalmas eljárást igénylő ügyekre vonatkozóan a szükséges garanciákat.

| 4. | A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket az Európai Parlament haladéktalan és teljes körű tájékoztatására |
| --- | --- |

4.

A Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket az Európai Parlament haladéktalan és teljes körű tájékoztatására

| i. | a megállapodások ideiglenes alkalmazására vagy felfüggesztésére vonatkozó határozatokról;
  és |
| --- | --- |

i.

a megállapodások ideiglenes alkalmazására vagy felfüggesztésére vonatkozó határozatokról;

és

| ii. | az EK-Szerződés 310. cikkén alapuló megállapodás által létrehozott testületben kialakított közös álláspontról. |
| --- | --- |

ii.

az EK-Szerződés 310. cikkén alapuló megállapodás által létrehozott testületben kialakított közös álláspontról.

| 5. | Az Európai Parlament kérelmére a Bizottság elősegíti, hogy az Európai Parlament képviselői megfigyelőként részt vehessenek a többoldalú megállapodásokat tárgyaló közösségi küldöttségekben, azzal a feltétellel, hogy a képviselők közvetlenül nem vehetnek részt azon tárgyalásokon, amelyeken a Közösséget kizárólag a Bizottság képviseli.
  Az Európai Parlament megfigyelőit azonban a két intézmény elnöke által levélváltás során megállapított feltételek szerint állandóan tájékoztatják az ülések alkalmával a tárgyalások előrehaladásáról, a célból, hogy a Bizottság figyelembe tudja venni az Európai Parlament véleményét. |
| --- | --- |

5.

Az Európai Parlament kérelmére a Bizottság elősegíti, hogy az Európai Parlament képviselői megfigyelőként részt vehessenek a többoldalú megállapodásokat tárgyaló közösségi küldöttségekben, azzal a feltétellel, hogy a képviselők közvetlenül nem vehetnek részt azon tárgyalásokon, amelyeken a Közösséget kizárólag a Bizottság képviseli.

Az Európai Parlament megfigyelőit azonban a két intézmény elnöke által levélváltás során megállapított feltételek szerint állandóan tájékoztatják az ülések alkalmával a tárgyalások előrehaladásáról, a célból, hogy a Bizottság figyelembe tudja venni az Európai Parlament véleményét.

Bővítés

| 6. | A Bizottság teljes körűen tájékoztatja az Európai Parlamentet a bővítési tárgyalások előmeneteléről, hogy az Európai Parlament megfelelő parlamenti eljárások keretén belül idejében véleményt tudjon nyilvánítani. |
| --- | --- |

6.

A Bizottság teljes körűen tájékoztatja az Európai Parlamentet a bővítési tárgyalások előmeneteléről, hogy az Európai Parlament megfelelő parlamenti eljárások keretén belül idejében véleményt tudjon nyilvánítani.

| 7. | Ezzel összefüggésben a Bizottság, a lehetőségekhez mérten, megfelelő szóbeli és írásbeli tájékoztatást nyújt az Európai Parlamentnek a bővítést érintő főbb szempontokról és fejleményekről. |
| --- | --- |

7.

Ezzel összefüggésben a Bizottság, a lehetőségekhez mérten, megfelelő szóbeli és írásbeli tájékoztatást nyújt az Európai Parlamentnek a bővítést érintő főbb szempontokról és fejleményekről.

| 8. | Amennyiben az Európai Parlament eljárási szabályzata 96. cikkének (9) megfelelően ajánlást fogad el ezekre az ügyekre vonatkozóan és amennyiben alapos okoknál fogva a Bizottság úgy határoz, hogy nem tud támogatni ilyen jellegű ajánlást, az Európai Parlament plenáris ülésén vagy az illetékes parlamenti bizottság következő ülésén indokolja döntését. |
| --- | --- |

8.

Amennyiben az Európai Parlament eljárási szabályzata 96. cikkének (9) megfelelően ajánlást fogad el ezekre az ügyekre vonatkozóan és amennyiben alapos okoknál fogva a Bizottság úgy határoz, hogy nem tud támogatni ilyen jellegű ajánlást, az Európai Parlament plenáris ülésén vagy az illetékes parlamenti bizottság következő ülésén indokolja döntését.

3. FÜGGELÉK

BIZALMAS INFORMÁCIÓ TOVÁBBÍTÁSA AZ EURÓPAI PARLAMENTHEZ

1.   Hatály

| 1.1. | E függelék szabályozza a Bizottságtól származó bizalmas információk Európai Parlamenthez történő továbbítását és kezelését a jogalkotási és költségvetési eljárásokat, a mentesítési eljárást és az Európai Parlament ellenőrzési jogának általános gyakorlását érintő parlamenti előjogok gyakorlásának keretében. A két intézmény a kölcsönös kötelezettségekben vállalt, a kölcsönös bizalmon alapuló, jóhiszemű együttműködés szellemében, illetve a megfelelő Szerződés rendelkezéseivel, különösen az Európai Unióról szóló szerződés 6. és 46. cikkével és az EK-Szerződés 276. cikkével szigorú összhangban jár el. |
| --- | --- |

1.1.

E függelék szabályozza a Bizottságtól származó bizalmas információk Európai Parlamenthez történő továbbítását és kezelését a jogalkotási és költségvetési eljárásokat, a mentesítési eljárást és az Európai Parlament ellenőrzési jogának általános gyakorlását érintő parlamenti előjogok gyakorlásának keretében. A két intézmény a kölcsönös kötelezettségekben vállalt, a kölcsönös bizalmon alapuló, jóhiszemű együttműködés szellemében, illetve a megfelelő Szerződés rendelkezéseivel, különösen az Európai Unióról szóló szerződés 6. és 46. cikkével és az EK-Szerződés 276. cikkével szigorú összhangban jár el.

| 1.2. | Információ minden szóban vagy írásban tett tájékoztatás, adathordozótól és megfogalmazótól függetlenül. |
| --- | --- |

1.2.

Információ minden szóban vagy írásban tett tájékoztatás, adathordozótól és megfogalmazótól függetlenül.

| 1.3. | A Bizottság gondoskodik arról, hogy az Európai Parlament e függelék rendelkezéseinek megfelelően hozzáférjen az információkhoz, amikor az alábbi 1.4. pontban megállapított parlamenti szervek valamelyikétől bizalmas információ továbbítására irányuló kérelmet kap. |
| --- | --- |

1.3.

A Bizottság gondoskodik arról, hogy az Európai Parlament e függelék rendelkezéseinek megfelelően hozzáférjen az információkhoz, amikor az alábbi 1.4. pontban megállapított parlamenti szervek valamelyikétől bizalmas információ továbbítására irányuló kérelmet kap.

| 1.4. | E függelék keretében a következők kérhetnek bizalmas információt a Bizottságtól: az Európai Parlament elnöke, az érintett parlamenti bizottságok elnökei, az Elnökség és az Elnökök Értekezlete. |
| --- | --- |

1.4.

E függelék keretében a következők kérhetnek bizalmas információt a Bizottságtól: az Európai Parlament elnöke, az érintett parlamenti bizottságok elnökei, az Elnökség és az Elnökök Értekezlete.

| 1.5. | A jogsértési és a versenyjogi eljárásokra vonatkozó információ ebben a mellékletben nem szerepel, amennyiben egy parlamenti szerv kérelme kézhezvételének időpontjában a Bizottság még nem hozott végleges határozatot. |
| --- | --- |

1.5.

A jogsértési és a versenyjogi eljárásokra vonatkozó információ ebben a mellékletben nem szerepel, amennyiben egy parlamenti szerv kérelme kézhezvételének időpontjában a Bizottság még nem hozott végleges határozatot.

| 1.6. | E rendelkezések az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására irányadó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, ESZAK, Euratom, európai parlamenti, tanácsi, és bizottsági határozatnak és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatnak (10) sérelme nélkül alkalmazandók. |
| --- | --- |

1.6.

E rendelkezések az Európai Parlament vizsgálati jogának gyakorlására irányadó részletes rendelkezésekről szóló, 1995. április 19-i 95/167/EK, ESZAK, Euratom, európai parlamenti, tanácsi, és bizottsági határozatnak és az Európai Csaláselleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról szóló 1999. április 28-i 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozatnak (10) sérelme nélkül alkalmazandók.

2.   Általános szabályok

| 2.1. | A Bizottság az 1.4. pontban említett bármely szerv kérelmére az Európai Parlament ellenőrzési jogának gyakorlásához szükséges bármely bizalmas információt azonnal továbbít az adott szervhez. Hatáskörüknek és illetékességüknek megfelelően a két intézmény tiszteletben tartja a következőket:






  — | alapvető emberi jogok, beleértve a tisztességes tárgyaláshoz való jogot és a magántitok védelmének jogát, |
| --- | --- | --- |

2.1.

A Bizottság az 1.4. pontban említett bármely szerv kérelmére az Európai Parlament ellenőrzési jogának gyakorlásához szükséges bármely bizalmas információt azonnal továbbít az adott szervhez. Hatáskörüknek és illetékességüknek megfelelően a két intézmény tiszteletben tartja a következőket:

—

alapvető emberi jogok, beleértve a tisztességes tárgyaláshoz való jogot és a magántitok védelmének jogát,

| — | az igazságügyi és fegyelmi eljárásokat szabályozó rendelkezések, |
| --- | --- |

—

az igazságügyi és fegyelmi eljárásokat szabályozó rendelkezések,

| — | az üzleti titok és a kereskedelmi kapcsolatok védelme, |
| --- | --- |

—

az üzleti titok és a kereskedelmi kapcsolatok védelme,

| — | az Unió érdekeinek védelme, különös tekintettel a közbiztonság védelmére, a nemzetközi kapcsolatokra, a pénzügyi stabilitásra és érdekekre. |
| --- | --- |

—

az Unió érdekeinek védelme, különös tekintettel a közbiztonság védelmére, a nemzetközi kapcsolatokra, a pénzügyi stabilitásra és érdekekre.

Nézeteltérés esetén az ügyet a két intézmény elnökéhez utalják, hogy ők találjanak megoldást a vitára.

Államtól, intézménytől vagy nemzetközi szervezettől származó bizalmas információ csak annak hozzájárulásával továbbítható.

| 2.2. | Amennyiben valamely információ bizalmas jellegével kapcsolatban kétség merül fel, illetve amennyiben az információ továbbításához megfelelő intézkedések megállapítása szükséges, ahhoz hogy az információ az alábbi 3.2. pontban meghatározott valamely lehetőségnek megfelelően kerüljön továbbításra, az illetékes parlamenti bizottság elnöke – adott esetben – az előadóval együtt, a Bizottság adott területen illetékes tagjával haladéktalanul megvitatja az ügyet.
  Nézeteltérés esetén az ügyet a két intézmény Elnökéhez utalják, hogy ők találjanak megoldást a vitára. |
| --- | --- |

2.2.

Amennyiben valamely információ bizalmas jellegével kapcsolatban kétség merül fel, illetve amennyiben az információ továbbításához megfelelő intézkedések megállapítása szükséges, ahhoz hogy az információ az alábbi 3.2. pontban meghatározott valamely lehetőségnek megfelelően kerüljön továbbításra, az illetékes parlamenti bizottság elnöke – adott esetben – az előadóval együtt, a Bizottság adott területen illetékes tagjával haladéktalanul megvitatja az ügyet.

Nézeteltérés esetén az ügyet a két intézmény Elnökéhez utalják, hogy ők találjanak megoldást a vitára.

| 2.3. | Amennyiben a 2.2. pontban említett eljárás végén nem sikerült megállapodásra jutni, az Európai Parlament elnöke, az illetékes parlamenti bizottság indokolással ellátott kérelmére, felkéri a Bizottságot a megfelelően jelzett határidőn belül, hogy a szóban forgó bizalmas információt az alábbi 3. pontban megállapított eljárási lehetőségek valamelyikének alkalmazásával továbbítsa. A határidő lejártát megelőzően a Bizottság írásban tájékoztatja az Európai Parlamentet a végső álláspontjáról, amelynek tekintetében az Európai Parlament fenntartja a jogot, hogy adott esetben jogorvoslattal éljen. |
| --- | --- |

2.3.

Amennyiben a 2.2. pontban említett eljárás végén nem sikerült megállapodásra jutni, az Európai Parlament elnöke, az illetékes parlamenti bizottság indokolással ellátott kérelmére, felkéri a Bizottságot a megfelelően jelzett határidőn belül, hogy a szóban forgó bizalmas információt az alábbi 3. pontban megállapított eljárási lehetőségek valamelyikének alkalmazásával továbbítsa. A határidő lejártát megelőzően a Bizottság írásban tájékoztatja az Európai Parlamentet a végső álláspontjáról, amelynek tekintetében az Európai Parlament fenntartja a jogot, hogy adott esetben jogorvoslattal éljen.

3.   A bizalmas információhoz való hozzáférésre és a bizalmas információ kezelésére vonatkozó intézkedések

| 3.1. | A 2.2. és adott esetben a 2.3. pontban megállapított eljárásoknak megfelelően továbbított bizalmas információkat az Elnök vagy a Bizottság egy tagjának felelőssége mellett továbbítják a kérelmet benyújtó parlamenti szervhez. |
| --- | --- |

3.1.

A 2.2. és adott esetben a 2.3. pontban megállapított eljárásoknak megfelelően továbbított bizalmas információkat az Elnök vagy a Bizottság egy tagjának felelőssége mellett továbbítják a kérelmet benyújtó parlamenti szervhez.

| 3.2. | A hozzáférést és az információ bizalmas jellegének megőrzésére irányuló eljárásokat a Bizottság adott területen illetékes tagja és az elnöke által megfelelően képviselt érintett parlamenti szerv között létrejött megegyezéssel állapítják meg a fenti 2.3. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül, a következő lehetőségek közül:






  — | az illetékes parlamenti bizottság elnökének, illetve előadójának szánt információ, |
| --- | --- | --- |

3.2.

A hozzáférést és az információ bizalmas jellegének megőrzésére irányuló eljárásokat a Bizottság adott területen illetékes tagja és az elnöke által megfelelően képviselt érintett parlamenti szerv között létrejött megegyezéssel állapítják meg a fenti 2.3. pont rendelkezéseinek sérelme nélkül, a következő lehetőségek közül:

—

az illetékes parlamenti bizottság elnökének, illetve előadójának szánt információ,

| — | a megfelelő intézkedésekkel összhangban az illetékes parlamenti bizottság minden tagjának korlátozott hozzáférés, adott esetben a dokumentumok betekintés után történő visszavételével és a sokszorosítás megtiltásával, |
| --- | --- |

—

a megfelelő intézkedésekkel összhangban az illetékes parlamenti bizottság minden tagjának korlátozott hozzáférés, adott esetben a dokumentumok betekintés után történő visszavételével és a sokszorosítás megtiltásával,

| — | az illetékes parlamenti bizottságban zártkörű ülésen történő megvitatás a bizalmasság mértékétől függően és az Európai Parlament eljárási szabályzata VII. mellékletének megfelelően, |
| --- | --- |

—

az illetékes parlamenti bizottságban zártkörű ülésen történő megvitatás a bizalmasság mértékétől függően és az Európai Parlament eljárási szabályzata VII. mellékletének megfelelően,

| — | olyan dokumentumok közlése, amelyekből minden személyes adatot eltávolítottak, |
| --- | --- |

—

olyan dokumentumok közlése, amelyekből minden személyes adatot eltávolítottak,

| — | rendkívüli okokkal indokolt esetben, kizárólag az Európai Parlament elnökének szánt információ. |
| --- | --- |

—

rendkívüli okokkal indokolt esetben, kizárólag az Európai Parlament elnökének szánt információ.

A szóban forgó információt nem lehet közzétenni, sem más címzetthez továbbítani.

| 3.3. | Ezen eljárások be nem tartása esetén az Európai Parlament eljárási szabályzata VII. mellékletében megállapított szankciókhoz kapcsolódó rendelkezések alkalmazandóak. |
| --- | --- |

3.3.

Ezen eljárások be nem tartása esetén az Európai Parlament eljárási szabályzata VII. mellékletében megállapított szankciókhoz kapcsolódó rendelkezések alkalmazandóak.

| 3.4. | A fent megállapított rendelkezések végrehajtása érdekében az Európai Parlament gondoskodik arról, hogy a következő eljárások ténylegesen működésbe lépjenek:






  — | biztonságos archiváló rendszer létrehozása a bizalmasnak minősített dokumentumok számára, |
| --- | --- | --- |

3.4.

A fent megállapított rendelkezések végrehajtása érdekében az Európai Parlament gondoskodik arról, hogy a következő eljárások ténylegesen működésbe lépjenek:

—

biztonságos archiváló rendszer létrehozása a bizalmasnak minősített dokumentumok számára,

| — | biztonságos olvasóterem kialakítása (fénymásoló, telefon, fax, scanner, vagy bármely más, a dokumentumok másolására vagy továbbítására alkalmas műszaki berendezés nélküli helyiség, stb.), |
| --- | --- |

—

biztonságos olvasóterem kialakítása (fénymásoló, telefon, fax, scanner, vagy bármely más, a dokumentumok másolására vagy továbbítására alkalmas műszaki berendezés nélküli helyiség, stb.),

| — | az olvasóterembe történő bejutást szabályozó biztonsági rendelkezések, beleértve a belépési nyilvántartás és a vizsgált bizalmas információra vonatkozó titoktartásra kötelező nyilatkozat aláírását. |
| --- | --- |

—

az olvasóterembe történő bejutást szabályozó biztonsági rendelkezések, beleértve a belépési nyilvántartás és a vizsgált bizalmas információra vonatkozó titoktartásra kötelező nyilatkozat aláírását.

| 3.5. | A Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz e függelék rendelkezései végrehajtásának biztosítására. |
| --- | --- |

3.5.

A Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz e függelék rendelkezései végrehajtásának biztosítására.

4.   Frissítés

A szerzett tapasztalatok fényében a két intézmény elnöke javasolhatja e függelék kiegészítését vagy módosítását.

---

(1)  Elfogadta az Elnökök Értekezlete 2000. június 29-én.

(2)  HL C 54., 2000.2.25. 51. o.

(3)  Most a Szabályzat 98. és 99. cikke.

(4)  Most a Szabályzat 103. cikke.

(5)  HL C 89., 1995.4.10., 68. o.

(6)  HL C 279., 1999.10.1. 230. o.

(7)  HL L 256., 2000.10.10., 19. o., Ld. XII. melléklet

(8)  HL C 279., 1999.10.1., 488. o.

(9)  Most a Szabályzat 82. cikke.

(10)  HL L 136., 1999.5.31., 20. o.

---

XIV. MELLÉKLET

A BIZOTTSÁG JOGALKOTÁSI ÉS MUNKAPROGRAMJA

A Bizottság jogalkotási és munkaprogramjának (1) ütemezése

Az Európai Parlament és a Bizottság a Bizottság jogalkotási és munkaprogramjának előkészítésében a következő ütemezés szerint működik együtt (2):

| (a) | A februári, illetve márciusi ülésen az érintett intézmények a főbb politikai prioritásokat érintő vitán vesznek részt (az Unió Állapota), amely a következő éves politikai stratégiáról szóló határozathoz kapcsolódik, amelyet a Bizottság februárban fogad el. A vita alapot biztosít a Bizottság által készített előzetes költségvetési tervezet előkészítéséhez, csakúgy, mint a következő évi költségvetési iránymutatások parlamenti vitájához. A vitát megelőzi a Bizottság éves politikai stratégiai határozatának az Elnökök Értekezletéhez (február) történő előterjesztése. |
| --- | --- |

(a)

A februári, illetve márciusi ülésen az érintett intézmények a főbb politikai prioritásokat érintő vitán vesznek részt (az Unió Állapota), amely a következő éves politikai stratégiáról szóló határozathoz kapcsolódik, amelyet a Bizottság februárban fogad el. A vita alapot biztosít a Bizottság által készített előzetes költségvetési tervezet előkészítéséhez, csakúgy, mint a következő évi költségvetési iránymutatások parlamenti vitájához. A vitát megelőzi a Bizottság éves politikai stratégiai határozatának az Elnökök Értekezletéhez (február) történő előterjesztése.

| b) | Március és május között az érintett állandó bizottságok minden egyes tevékenységi területen strukturált kétoldalú párbeszédet kezdeményeznek a politikai prioritások hatályáról és végrehajtásáról az illetékes biztosokkal. E tárgyalások eredményéről valamennyi állandó bizottság jelentést készít, és ezekről az Elnökök Értekezletét a Bizottsági Elnökök Értekezlete tájékoztatja. |
| --- | --- |

b)

Március és május között az érintett állandó bizottságok minden egyes tevékenységi területen strukturált kétoldalú párbeszédet kezdeményeznek a politikai prioritások hatályáról és végrehajtásáról az illetékes biztosokkal. E tárgyalások eredményéről valamennyi állandó bizottság jelentést készít, és ezekről az Elnökök Értekezletét a Bizottsági Elnökök Értekezlete tájékoztatja.

| c) | Júniusban és júliusban a Bizottsági Elnökök Értekezlete a Bizottság illetékes alelnökével értékeli a folyó jogalkotási és munkaprogramot (3). |
| --- | --- |

c)

Júniusban és júliusban a Bizottsági Elnökök Értekezlete a Bizottság illetékes alelnökével értékeli a folyó jogalkotási és munkaprogramot (3).

| d) | Szeptemberben a bizottsági elnökök értekezletén, a Bizottság illetékes elnökhelyettesének részvételével, a Bizottság tervei szerint az egyes biztosok illetékessége alá tartozó, a jogalkotási és munkaprogramba beillesztendő jogalkotási javaslatokat „leltárba veszik”, amelyre a Bizottság által készített dokumentum alapján kerül sor, amely többek között az állandó bizottságokkal márciusban, illetve májusban folytatott ülések kimenetelével összefüggő politikai prioritások naprakésszé tételével foglalkozik. |
| --- | --- |

d)

Szeptemberben a bizottsági elnökök értekezletén, a Bizottság illetékes elnökhelyettesének részvételével, a Bizottság tervei szerint az egyes biztosok illetékessége alá tartozó, a jogalkotási és munkaprogramba beillesztendő jogalkotási javaslatokat „leltárba veszik”, amelyre a Bizottság által készített dokumentum alapján kerül sor, amely többek között az állandó bizottságokkal márciusban, illetve májusban folytatott ülések kimenetelével összefüggő politikai prioritások naprakésszé tételével foglalkozik.

| e) | A novemberi ülésen a Bizottság elnöke, a biztosok testületének részvételével, a plenáris ülésen hivatalosan ismerteti a Bizottság következő évre szóló jogalkotási és munkaprogramját a folyó program végrehajtásának értékelésével együtt. A jogalkotási és munkaprogramhoz kapcsolódik a következő évre szóló jogalkotási és nem jogalkotási javaslatokat tartalmazó jegyzék (4), amelynek formája még meghatározásra vár. A jogalkotási és munkaprogramot legalább tíz munkanappal azon ülést megelőzően továbbítják, amelyen a program megvitatásra kerül. A Parlament a novemberi vagy decemberi ülésen ismerteti álláspontját. |
| --- | --- |

e)

A novemberi ülésen a Bizottság elnöke, a biztosok testületének részvételével, a plenáris ülésen hivatalosan ismerteti a Bizottság következő évre szóló jogalkotási és munkaprogramját a folyó program végrehajtásának értékelésével együtt. A jogalkotási és munkaprogramhoz kapcsolódik a következő évre szóló jogalkotási és nem jogalkotási javaslatokat tartalmazó jegyzék (4), amelynek formája még meghatározásra vár. A jogalkotási és munkaprogramot legalább tíz munkanappal azon ülést megelőzően továbbítják, amelyen a program megvitatásra kerül. A Parlament a novemberi vagy decemberi ülésen ismerteti álláspontját.

---

(1)  Az Elnökök Konferenciája által jóváhagyott 2002. január 31-i ütemezés.

(2)  A Bizottság májusban előterjeszti az előzetes költségvetés-tervezetet, a költségvetés-tervezet első olvasatára októberben, a második olvasatára decemberben kerül sor.

(3)  A jogalkotási és munkaprogram féléves értékelése alkalmas lehet a különböző fajta jogalkotási program listák hasznosságának együttes megvitatására és a 2003-as év munkaprogramjához használandó legjobb tervezési eszközökről szóló közös döntés meghozatalára.

(4)  Tartalmaznia kell: naptárt és adott esetben jogalapot és költségvetési kihatásokat.

---

XV. MELLÉKLET

A PARLAMENT NYILVÁNTARTÁSON KERESZTÜL KÖZVETLENÜL ELÉRHETŐ DOKUMENTUMAINAK JEGYZÉKE

1.   A Parlament tevékenységére vonatkozó dokumentumok

| 1.1. | A Parlament eljárási szabályzata |
| --- | --- |

1.1.

A Parlament eljárási szabályzata

| 1.2. | A plenáris ülések dokumentumai






  — | Napirendtervezetek |
| --- | --- | --- |

1.2.

A plenáris ülések dokumentumai

—

Napirendtervezetek

| — | Végleges napirendtervezetek |
| --- | --- |

—

Végleges napirendtervezetek

| — | Napirendek |
| --- | --- |

—

Napirendek

| — | Ülések szó szerinti jegyzőkönyve |
| --- | --- |

—

Ülések szó szerinti jegyzőkönyve

| — | Jegyzőkönyvek, ideiglenes kiadás |
| --- | --- |

—

Jegyzőkönyvek, ideiglenes kiadás

| — | Jegyzőkönyvek, végleges kiadás |
| --- | --- |

—

Jegyzőkönyvek, végleges kiadás

| — | Jelenléti ívek |
| --- | --- |

—

Jelenléti ívek

| — | Név szerinti szavazás eredményei |
| --- | --- |

—

Név szerinti szavazás eredményei

| — | Elfogadott szövegek |
| --- | --- |

—

Elfogadott szövegek

| — | Egységes szerkezetbe foglalt szövegek |
| --- | --- |

—

Egységes szerkezetbe foglalt szövegek

| — | Költségvetési határozatok |
| --- | --- |

—

Költségvetési határozatok

| — | Jelentésekben szereplő módosítások |
| --- | --- |

—

Jelentésekben szereplő módosítások

| — | Plenáris ülésre szánt más módosítások |
| --- | --- |

—

Plenáris ülésre szánt más módosítások

| — | Közös állásfoglalási indítványokhoz készített módosítások |
| --- | --- |

—

Közös állásfoglalási indítványokhoz készített módosítások

| — | Módosítástervezetek és javasolt változtatások a költségvetés-tervezethez |
| --- | --- |

—

Módosítástervezetek és javasolt változtatások a költségvetés-tervezethez

| — | Állásfoglalási indítványok és határozati javaslatok |
| --- | --- |

—

Állásfoglalási indítványok és határozati javaslatok

| — | Közös állásfoglalási indítványok |
| --- | --- |

—

Közös állásfoglalási indítványok

| 1.3. | A képviselők tevékenységével kapcsolatos dokumentumok






  — | Képviselők nyilatkozatai pénzügyi érdekeltségeikről |
| --- | --- | --- |

1.3.

A képviselők tevékenységével kapcsolatos dokumentumok

—

Képviselők nyilatkozatai pénzügyi érdekeltségeikről

| — | Írásbeli nyilatkozatok |
| --- | --- |

—

Írásbeli nyilatkozatok

| — | Írásban feltett kérdések |
| --- | --- |

—

Írásban feltett kérdések

| — | Képviselő, képviselőcsoport vagy Parlamenti bizottság által feltett, szóban megválaszolandó kérdések |
| --- | --- |

—

Képviselő, képviselőcsoport vagy Parlamenti bizottság által feltett, szóban megválaszolandó kérdések

| — | A kérdések órája során feltett kérdések |
| --- | --- |

—

A kérdések órája során feltett kérdések

| — | Írásban feltett kérdésekre adott válaszok |
| --- | --- |

—

Írásban feltett kérdésekre adott válaszok

| — | A kérdések órája során feltett kérdésekre adott válaszok |
| --- | --- |

—

A kérdések órája során feltett kérdésekre adott válaszok

| — | Állásfoglalási indítványok |
| --- | --- |

—

Állásfoglalási indítványok

| — | Az eljárási szabályzathoz javasolt módosítások |
| --- | --- |

—

Az eljárási szabályzathoz javasolt módosítások

| — | Képviselők jegyzéke |
| --- | --- |

—

Képviselők jegyzéke

| — | Képviselők asszisztenseinek jegyzéke |
| --- | --- |

—

Képviselők asszisztenseinek jegyzéke

| 1.4. | Parlamenti bizottsági dokumentumok






  — | Napirendek |
| --- | --- | --- |

1.4.

Parlamenti bizottsági dokumentumok

—

Napirendek

| — | Jegyzőkönyvek |
| --- | --- |

—

Jegyzőkönyvek

| — | Munkadokumentumok |
| --- | --- |

—

Munkadokumentumok

| — | Jelentéstervezetek |
| --- | --- |

—

Jelentéstervezetek

| — | Módosítások a jelentéstervezetekhez |
| --- | --- |

—

Módosítások a jelentéstervezetekhez

| — | Jelentések |
| --- | --- |

—

Jelentések

| — | Véleménytervezetek |
| --- | --- |

—

Véleménytervezetek

| — | Módosítások a véleménytervezetekhez |
| --- | --- |

—

Módosítások a véleménytervezetekhez

| — | Vélemények |
| --- | --- |

—

Vélemények

| — | Jelenléti ívek |
| --- | --- |

—

Jelenléti ívek

| 1.5. | Parlamenti küldöttségek dokumentumai






  — | Napirendek |
| --- | --- | --- |

1.5.

Parlamenti küldöttségek dokumentumai

—

Napirendek

| — | Jegyzőkönyvek |
| --- | --- |

—

Jegyzőkönyvek

| — | Munkadokumentumok |
| --- | --- |

—

Munkadokumentumok

| — | Jelenléti ívek |
| --- | --- |

—

Jelenléti ívek

| — | Ajánlások és nyilatkozatok |
| --- | --- |

—

Ajánlások és nyilatkozatok

| 1.6. | Egyeztetési dokumentumok






  — | Közös munkadokumentumok |
| --- | --- | --- |

1.6.

Egyeztetési dokumentumok

—

Közös munkadokumentumok

| — | Az Egyeztető Bizottság által jóváhagyott közös szövegek |
| --- | --- |

—

Az Egyeztető Bizottság által jóváhagyott közös szövegek

| — | Egyeztetési kézikönyv |
| --- | --- |

—

Egyeztetési kézikönyv

| — | Jelenléti ívek |
| --- | --- |

—

Jelenléti ívek

| 1.7. | A Parlament más szerveitől származó dokumentumok






  — | Az Elnöktől érkezett hivatalos levelek a következő szervek határozataival kapcsolatos intézkedésekre vonatkozólag: Elnökség, Elnökök Értekezlete, a Quaestorok Kollégiuma, Bizottsági Elnökök Értekezlete, Küldöttségi Elnökök Értekezlete |
| --- | --- | --- |

1.7.

A Parlament más szerveitől származó dokumentumok

—

Az Elnöktől érkezett hivatalos levelek a következő szervek határozataival kapcsolatos intézkedésekre vonatkozólag: Elnökség, Elnökök Értekezlete, a Quaestorok Kollégiuma, Bizottsági Elnökök Értekezlete, Küldöttségi Elnökök Értekezlete

| — | Napirendek |
| --- | --- |

—

Napirendek

| — | Jegyzőkönyvek |
| --- | --- |

—

Jegyzőkönyvek

| — | Határozatok összefoglalója |
| --- | --- |

—

Határozatok összefoglalója

| — | Bizottsági Elnökök Értekezlete által, a tevékenységükről készített jelentések |
| --- | --- |

—

Bizottsági Elnökök Értekezlete által, a tevékenységükről készített jelentések

2.   Tájékoztató jellegű általános dokumentumok

| 2.1. | A Parlament hírlevele






  — | Tevékenységek |
| --- | --- | --- |

2.1.

A Parlament hírlevele

—

Tevékenységek

| — | Ülésnaptár |
| --- | --- |

—

Ülésnaptár

| — | Különkiadás az Európai Tanács üléseire |
| --- | --- |

—

Különkiadás az Európai Tanács üléseire

| — | Az Európai Parlament ülésszakot követő tevékenységei |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament ülésszakot követő tevékenységei

| 2.2. | Sajtódokumentumok






  — | Sajtóközlemények |
| --- | --- | --- |

2.2.

Sajtódokumentumok

—

Sajtóközlemények

| — | Hírek |
| --- | --- |

—

Hírek

| — | Hírfutár |
| --- | --- |

—

Hírfutár

| — | Háttéranyagok |
| --- | --- |

—

Háttéranyagok

| — | Napi jegyzetek |
| --- | --- |

—

Napi jegyzetek

| — | Eligazítás |
| --- | --- |

—

Eligazítás

| — | A hét |
| --- | --- |

—

A hét

| 2.3. | Parlamenti tanulmányok és kiadványok






  — | Tanulmányok |
| --- | --- | --- |

2.3.

Parlamenti tanulmányok és kiadványok

—

Tanulmányok

| — | Munkadokumentumok |
| --- | --- |

—

Munkadokumentumok

| — | Eligazítások |
| --- | --- |

—

Eligazítások

| — | Feljegyzések |
| --- | --- |

—

Feljegyzések

| — | Ismertetők |
| --- | --- |

—

Ismertetők

| 2.4. | Szétosztandó dokumentumok, külső irodák |
| --- | --- |

2.4.

Szétosztandó dokumentumok, külső irodák

3.   Más intézmények által továbbított hivatalos dokumentumok

A más intézmények által az 1049/2001/EK rendelettel összhangban, valamint a rendelet által megállapított korlátokat figyelembe véve továbbított hivatalos dokumentumok és az intézmények közötti meghatározott eljárások, különösen az 1049/2001/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében meghatározott intézményközi bizottság keretein belül.

| 3.1. | Bizottság






  — | COM dokumentumok |
| --- | --- | --- |

3.1.

Bizottság

—

COM dokumentumok

| — | SEC dokumentumok |
| --- | --- |

—

SEC dokumentumok

| — | A biztosok testülete által hozott határozatok |
| --- | --- |

—

A biztosok testülete által hozott határozatok

| — | „Komitológia” dokumentumok (a Parlament ellenőrzési jogával kapcsolatos dokumentumok, tervezetek, napirendek, jegyzőkönyvek, vélemények, és tájékoztató dokumentumok) |
| --- | --- |

—

„Komitológia” dokumentumok (a Parlament ellenőrzési jogával kapcsolatos dokumentumok, tervezetek, napirendek, jegyzőkönyvek, vélemények, és tájékoztató dokumentumok)

| 3.2. | Tanács






  — | Jogalkotási és költségvetési eljárásokkal, mentesítési eljárásokkal, kinevezésekkel és megállapodások megkötésével kapcsolatban továbbított dokumentumok és közlemények |
| --- | --- | --- |

3.2.

Tanács

—

Jogalkotási és költségvetési eljárásokkal, mentesítési eljárásokkal, kinevezésekkel és megállapodások megkötésével kapcsolatban továbbított dokumentumok és közlemények

| 3.3. | Európai Központi Bank (EKB)






  — | Közlemények |
| --- | --- | --- |

3.3.

Európai Központi Bank (EKB)

—

Közlemények

| 3.4. | Európai Beruházási Bank






  — | Közlemények |
| --- | --- | --- |

3.4.

Európai Beruházási Bank

—

Közlemények

| 3.5. | Régiók Bizottsága






  — | Közlemények |
| --- | --- | --- |

3.5.

Régiók Bizottsága

—

Közlemények

| 3.6. | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság






  — | Közlemények |
| --- | --- | --- |

3.6.

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

—

Közlemények

| 3.7. | Számvevőszék






  — | Közlemények |
| --- | --- | --- |

3.7.

Számvevőszék

—

Közlemények

| 3.8. | Intézményközi kapcsolatok






  — | Intézményközi megállapodások |
| --- | --- | --- |

3.8.

Intézményközi kapcsolatok

—

Intézményközi megállapodások

4.   Harmadik féltől származó dokumentumok

| 4.1. | Tagállamokból származó dokumentumok |
| --- | --- |

4.1.

Tagállamokból származó dokumentumok

| 4.2. | Petíciók (a petíciót benyújtó személy beleegyezésétől függően) |
| --- | --- |

4.2.

Petíciók (a petíciót benyújtó személy beleegyezésétől függően)

| 4.3. | Hivatalos levelezés |
| --- | --- |

4.3.

Hivatalos levelezés

5.   Közigazgatási dokumentumok

Hivatalos iratok — a titkárság ismertetései a Parlament által hozott határozatokról

---

XVI. MELLÉKLET

A nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáféréséről szóló 1049/2001/EK rendelet

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2001. MÁJUS 30-I 1049/2001/EK RENDELETE A NYILVÁNOSSÁGNAK AZ EURÓPAI PARLAMENT, A TANÁCS ÉS A BIZOTTSÁG DOKUMENTUMAIHOZ TÖRTÉNŐ HOZZÁFÉRÉSÉRŐL (1)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 255. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára (2),

a Szerződés 251. cikkében említett eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződés 1. cikkének második albekezdése rögzíti a „nyitottság” fogalmát, megállapítva, hogy a Szerződés új fejezetet nyit az Európa népei közötti mind szorosabb egység létrehozásának folyamatában, amelyben a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és a polgárokhoz a lehető legközelebbi szinten hozzák meg. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződés 1. cikkének második albekezdése rögzíti a „nyitottság” fogalmát, megállapítva, hogy a Szerződés új fejezetet nyit az Európa népei közötti mind szorosabb egység létrehozásának folyamatában, amelyben a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és a polgárokhoz a lehető legközelebbi szinten hozzák meg.

| (2) | A nyitottság lehetővé teszi a polgárok számára, hogy még inkább részesei lehessenek a döntéshozatali eljárásnak, és biztosítja a polgárok számára a közigazgatás nagyobb legitimitását, hatékonyságát és felelősségét a demokratikus rendszerben. A nyitottság hozzájárul a demokratikus elvek és az alapvető jogok tiszteletében tartásának megerősítéséhez, ahogy azt az EU-Szerződés 6. cikke és az Európai Unió alapjogi chartája rögzíti. |
| --- | --- |

(2)

A nyitottság lehetővé teszi a polgárok számára, hogy még inkább részesei lehessenek a döntéshozatali eljárásnak, és biztosítja a polgárok számára a közigazgatás nagyobb legitimitását, hatékonyságát és felelősségét a demokratikus rendszerben. A nyitottság hozzájárul a demokratikus elvek és az alapvető jogok tiszteletében tartásának megerősítéséhez, ahogy azt az EU-Szerződés 6. cikke és az Európai Unió alapjogi chartája rögzíti.

| (3) | Az Európai Tanács Birminghamben, Edinburgh-ban és Koppenhágában tartott üléseinek következtetései a nagyobb átláthatóság szükségességét hangsúlyozzák az Unió intézményeinek munkájában. E rendelet egyesíti azokat a kezdeményezéseket, amelyeket a döntéshozatali eljárás átláthatóságának javítása érdekében az intézmények már megtettek. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács Birminghamben, Edinburgh-ban és Koppenhágában tartott üléseinek következtetései a nagyobb átláthatóság szükségességét hangsúlyozzák az Unió intézményeinek munkájában. E rendelet egyesíti azokat a kezdeményezéseket, amelyeket a döntéshozatali eljárás átláthatóságának javítása érdekében az intézmények már megtettek.

| (4) | E rendelet célja, hogy a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférési jogának a lehető legteljesebb mértékben érvényt szerezzen, illetve hogy az EK-Szerződés 255. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapítsa az ilyen hozzáférésre vonatkozó általános elveket és korlátokat. |
| --- | --- |

(4)

E rendelet célja, hogy a nyilvánosság dokumentumokhoz való hozzáférési jogának a lehető legteljesebb mértékben érvényt szerezzen, illetve hogy az EK-Szerződés 255. cikke (2) bekezdésének megfelelően megállapítsa az ilyen hozzáférésre vonatkozó általános elveket és korlátokat.

| (5) | Mivel a dokumentumokhoz való hozzáférés kérdését az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés, és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés nem rendezi, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az e két Szerződés hatálya alá tartozó tevékenységekre vonatkozó dokumentumok tekintetében – az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatolt 41. sz. nyilatkozatnak megfelelően – ebből a rendeletből kell iránymutatást kialakítani. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a dokumentumokhoz való hozzáférés kérdését az Európai Szén- és Acélközösséget létrehozó szerződés, és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés nem rendezi, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak az e két Szerződés hatálya alá tartozó tevékenységekre vonatkozó dokumentumok tekintetében – az Amszterdami Szerződés záróokmányához csatolt 41. sz. nyilatkozatnak megfelelően – ebből a rendeletből kell iránymutatást kialakítani.

| (6) | Szélesebb körű hozzáférést kell biztosítani a dokumentumokhoz olyan esetekben, amikor az intézmények jogalkotói minőségben járnak el, beleértve a hatáskör-átruházás alapján történő eljárást is, megőrizve ugyanakkor az intézmények döntéshozatali eljárásának hatékonyságát. Az ilyen dokumentumokat a lehető legnagyobb mértékben közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(6)

Szélesebb körű hozzáférést kell biztosítani a dokumentumokhoz olyan esetekben, amikor az intézmények jogalkotói minőségben járnak el, beleértve a hatáskör-átruházás alapján történő eljárást is, megőrizve ugyanakkor az intézmények döntéshozatali eljárásának hatékonyságát. Az ilyen dokumentumokat a lehető legnagyobb mértékben közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni.

| (7) | Az EU-Szerződés 28. cikke (1) bekezdésének és 41. cikke (1) bekezdésének megfelelően, a hozzáférési jog a közös kül- és biztonságpolitikával, valamint a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos dokumentumokra is vonatkozik. Minden intézménynek tiszteletben kell tartania saját biztonsági szabályzatát. |
| --- | --- |

(7)

Az EU-Szerződés 28. cikke (1) bekezdésének és 41. cikke (1) bekezdésének megfelelően, a hozzáférési jog a közös kül- és biztonságpolitikával, valamint a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködéssel kapcsolatos dokumentumokra is vonatkozik. Minden intézménynek tiszteletben kell tartania saját biztonsági szabályzatát.

| (8) | E rendeletnek az Unió valamennyi tevékenységére vonatkozó teljes körű alkalmazásának biztosításához az intézmények által létrehozott valamennyi ügynökség az e rendeletben megállapított elveket köteles alkalmazni. |
| --- | --- |

(8)

E rendeletnek az Unió valamennyi tevékenységére vonatkozó teljes körű alkalmazásának biztosításához az intézmények által létrehozott valamennyi ügynökség az e rendeletben megállapított elveket köteles alkalmazni.

| (9) | Minősített tartalmuk miatt bizonyos dokumentumokat különleges módon kell kezelni. Intézményközi megállapodások keretében kell intézkedni arról, hogy az Európai Parlamentet az ilyen dokumentumok tartalmáról tájékoztassák. |
| --- | --- |

(9)

Minősített tartalmuk miatt bizonyos dokumentumokat különleges módon kell kezelni. Intézményközi megállapodások keretében kell intézkedni arról, hogy az Európai Parlamentet az ilyen dokumentumok tartalmáról tájékoztassák.

| (10) | Az intézmények munkájának nagyobb nyitottsága érdekében az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak nemcsak az intézmények által készített dokumentumokhoz kell hozzáférést biztosítania, hanem a hozzájuk érkezett dokumentumokhoz is. Ebben az összefüggésben szükséges felhívni a figyelmet arra, hogy az Amszterdami Szerződés záróokmányához mellékelt 35. sz. nyilatkozat rendelkezik arról, hogy egy tagállam kérheti a Bizottságot vagy a Tanácsot, hogy az e tagállamból származó dokumentumot a tagállam előzetes hozzájárulása nélkül harmadik felekkel ne közölje. |
| --- | --- |

(10)

Az intézmények munkájának nagyobb nyitottsága érdekében az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak nemcsak az intézmények által készített dokumentumokhoz kell hozzáférést biztosítania, hanem a hozzájuk érkezett dokumentumokhoz is. Ebben az összefüggésben szükséges felhívni a figyelmet arra, hogy az Amszterdami Szerződés záróokmányához mellékelt 35. sz. nyilatkozat rendelkezik arról, hogy egy tagállam kérheti a Bizottságot vagy a Tanácsot, hogy az e tagállamból származó dokumentumot a tagállam előzetes hozzájárulása nélkül harmadik felekkel ne közölje.

| (11) | Elvben az intézmények valamennyi dokumentuma hozzáférhető a nyilvánosság számára. Bizonyos köz- és magánérdekek védelmét azonban kivételekkel kell biztosítani. Az intézményeket fel kell jogosítani a belső konzultációik és tanácskozásaik védelmére, ahol ez feladataik ellátása érdekében szükséges. A kivételek értékelése során az intézményeknek figyelembe kell venniük az Unió valamennyi tevékenységi területén a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi jogszabályokban rögzített elveket. |
| --- | --- |

(11)

Elvben az intézmények valamennyi dokumentuma hozzáférhető a nyilvánosság számára. Bizonyos köz- és magánérdekek védelmét azonban kivételekkel kell biztosítani. Az intézményeket fel kell jogosítani a belső konzultációik és tanácskozásaik védelmére, ahol ez feladataik ellátása érdekében szükséges. A kivételek értékelése során az intézményeknek figyelembe kell venniük az Unió valamennyi tevékenységi területén a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi jogszabályokban rögzített elveket.

| (12) | Az intézmények dokumentumaihoz való hozzáférésre vonatkozó valamennyi szabálynak összhangban kell lennie ezzel a rendelettel. |
| --- | --- |

(12)

Az intézmények dokumentumaihoz való hozzáférésre vonatkozó valamennyi szabálynak összhangban kell lennie ezzel a rendelettel.

| (13) | A hozzáféréshez való jog teljes mértékű tiszteletben tartása biztosításának érdekében egy két szakaszból álló igazgatási eljárás alkalmazandó, a bírósági eljárás, illetve az ombudsmanhoz benyújtandó panasz további lehetőségével. |
| --- | --- |

(13)

A hozzáféréshez való jog teljes mértékű tiszteletben tartása biztosításának érdekében egy két szakaszból álló igazgatási eljárás alkalmazandó, a bírósági eljárás, illetve az ombudsmanhoz benyújtandó panasz további lehetőségével.

| (14) | Minden intézménynek meghozza az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a nyilvánosságot az új hatályos rendelkezésekről tájékoztassák, és hogy alkalmazottaikat kiképezzék arra, hogyan legyenek a polgárok segítségére az e rendelet alapján történő joggyakorlás során. Annak érdekében, hogy megkönnyítsék a polgárok számára jogaik gyakorlását, az intézmények a dokumentum-nyilvántartásukhoz hozzáférést biztosítanak. |
| --- | --- |

(14)

Minden intézménynek meghozza az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy a nyilvánosságot az új hatályos rendelkezésekről tájékoztassák, és hogy alkalmazottaikat kiképezzék arra, hogyan legyenek a polgárok segítségére az e rendelet alapján történő joggyakorlás során. Annak érdekében, hogy megkönnyítsék a polgárok számára jogaik gyakorlását, az intézmények a dokumentum-nyilvántartásukhoz hozzáférést biztosítanak.

| (15) | Bár e rendeletnek se nem célja, se nem következménye a tagállamok dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti jogszabályainak módosítása, mindazonáltal egyértelmű, hogy – az intézmények és a tagállamok közötti kapcsolatokat szabályozó jóhiszemű együttműködés elvéből adódóan – a tagállamoknak ügyelniük kell arra, hogy e rendelet megfelelő alkalmazását ne akadályozzák, és az intézmények biztonsági szabályait tiszteletben tartsák. |
| --- | --- |

(15)

Bár e rendeletnek se nem célja, se nem következménye a tagállamok dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó nemzeti jogszabályainak módosítása, mindazonáltal egyértelmű, hogy – az intézmények és a tagállamok közötti kapcsolatokat szabályozó jóhiszemű együttműködés elvéből adódóan – a tagállamoknak ügyelniük kell arra, hogy e rendelet megfelelő alkalmazását ne akadályozzák, és az intézmények biztonsági szabályait tiszteletben tartsák.

| (16) | Ez a rendelet nem sérti a tagállamoknak, igazságügyi hatóságoknak és nyomozó szerveknek már meglévő, a dokumentumokhoz való hozzáférési jogait. |
| --- | --- |

(16)

Ez a rendelet nem sérti a tagállamoknak, igazságügyi hatóságoknak és nyomozó szerveknek már meglévő, a dokumentumokhoz való hozzáférési jogait.

| (17) | Az EK-Szerződés 255. cikk (3) bekezdésének megfelelően az egyes intézmények eljárási szabályzataikban a dokumentumaikhoz való hozzáférésre vonatkozó különrendelkezéseket állapítanak meg. A Tanács dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 1993. december 20-i 93/731/EK tanácsi határozatot, a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáféréséről szóló, 1994. február 8-i 94/90/ESZAK, EK, Euratom bizottsági határozatot (4), a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáféréséről szóló 1994. február 8-i 94/90/ESZAK, EK, Euratom bizottsági határozatot (5), a Európai Parlament dokumentumaihoz való nyilvános hozzáféréséről szóló 1997. július 10-i 97/632/EK, ESZAK, Euratom európai parlamenti határozatot (6) és a schengeni dokumentumok titkosságáról szóló szabályokat szükség esetén módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(17)

Az EK-Szerződés 255. cikk (3) bekezdésének megfelelően az egyes intézmények eljárási szabályzataikban a dokumentumaikhoz való hozzáférésre vonatkozó különrendelkezéseket állapítanak meg. A Tanács dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 1993. december 20-i 93/731/EK tanácsi határozatot, a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáféréséről szóló, 1994. február 8-i 94/90/ESZAK, EK, Euratom bizottsági határozatot (4), a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáféréséről szóló 1994. február 8-i 94/90/ESZAK, EK, Euratom bizottsági határozatot (5), a Európai Parlament dokumentumaihoz való nyilvános hozzáféréséről szóló 1997. július 10-i 97/632/EK, ESZAK, Euratom európai parlamenti határozatot (6) és a schengeni dokumentumok titkosságáról szóló szabályokat szükség esetén módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Cél

E rendelet célja

| a) | a köz- és magánérdekek alapján az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (továbbiakban „intézmények”) dokumentumaihoz való, az EK-Szerződés 255. cikkében megállapított hozzáférési jogot szabályozó elvek, feltételek és korlátok oly módon történő megállapítása, hogy a dokumentumokhoz a lehető legszélesebb körű hozzáférést biztosítsa; |
| --- | --- |

a)

a köz- és magánérdekek alapján az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság (továbbiakban „intézmények”) dokumentumaihoz való, az EK-Szerződés 255. cikkében megállapított hozzáférési jogot szabályozó elvek, feltételek és korlátok oly módon történő megállapítása, hogy a dokumentumokhoz a lehető legszélesebb körű hozzáférést biztosítsa;

| b) | olyan szabályok megállapítása, amelyek e jog gyakorlását a lehető legkönnyebbé teszik; |
| --- | --- |

b)

olyan szabályok megállapítása, amelyek e jog gyakorlását a lehető legkönnyebbé teszik;

| c) | a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozóan a helyes igazgatási gyakorlat elősegítése. |
| --- | --- |

c)

a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozóan a helyes igazgatási gyakorlat elősegítése.

2. cikk

Kedvezményezettek és hatály

1.   Az Unió bármely polgára, valamint valamely tagállamban lakóhellyel vagy létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy az e rendeletben megállapított elveknek, feltételeknek és korlátoknak megfelelően jogosult hozzáférni az intézmények dokumentumaihoz.

2.   Az intézmények ugyanezen elvekre, feltételekre és korlátokra is figyelemmel hozzáférést biztosíthatnak egy tagállamban lakóhellyel vagy létesítő okirat szerinti székhellyel nem rendelkező bármely természetes vagy jogi személynek.

3.   E rendelet valamely intézmény birtokában levő összes dokumentumra vonatkozik, azaz amelyeket az intézmény készített, illetve kapott, és amelyek az intézmény birtokában vannak, amennyiben azok az Európai Unió bármely tevékenységi területére vonatkoznak.

4.   A 4. és a 9. cikk sérelme nélkül, a dokumentumokat írásbeli kérelmet követően vagy közvetlenül elektronikus úton, vagy nyilvántartáson keresztül teszik hozzáférhetővé. Különösen a jogalkotási eljárás során készített vagy megküldött dokumentumokat kell a 12. cikknek megfelelően közvetlenül hozzáférhetővé tenni.

5.   A 9. cikk (1) bekezdés értelmében minősített dokumentumokat azon cikknek megfelelően különleges bánásmódban kell részesíteni.

6.   Ez a rendelet nem sérti az intézmények birtokában levő dokumentumokhoz való azon nyilvános hozzáférési jogokat, amelyek a nemzetközi jogi okmányokból vagy az azokat végrehajtó intézmények jogi aktusaiból származhatnak.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „dokumentum”: az adathordozótól (papír, elektronikus forma, illetve hang-, kép- vagy audiovizuális felvétel) függetlenül, az intézmény feladatkörébe tartozó politikákkal, tevékenységekkel és döntésekkel kapcsolatos bármely tartalom; |
| --- | --- |

a)

„dokumentum”: az adathordozótól (papír, elektronikus forma, illetve hang-, kép- vagy audiovizuális felvétel) függetlenül, az intézmény feladatkörébe tartozó politikákkal, tevékenységekkel és döntésekkel kapcsolatos bármely tartalom;

| b) | „harmadik fél”: bármely természetes vagy jogi személy, vagy bármely, az érintett intézményen kívüli szervezet, beleértve a tagállamokat, más közösségi vagy a Közösségen kívüli intézményeket, szerveket és harmadik országokat. |
| --- | --- |

b)

„harmadik fél”: bármely természetes vagy jogi személy, vagy bármely, az érintett intézményen kívüli szervezet, beleértve a tagállamokat, más közösségi vagy a Közösségen kívüli intézményeket, szerveket és harmadik országokat.

4. cikk

Kivételek

1.   Az intézmények megtagadják a hozzáférést valamely dokumentumhoz, amennyiben a közzététel kedvezőtlenül befolyásolná a következők védelmét:

| a) | a közérdek tekintetében:






  — | közbiztonság, |
| --- | --- | --- |

a)

a közérdek tekintetében:

—

közbiztonság,

| — | védelmi és katonai ügyek, |
| --- | --- |

—

védelmi és katonai ügyek,

| — | nemzetközi kapcsolatok, |
| --- | --- |

—

nemzetközi kapcsolatok,

| — | a Közösség vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikája; |
| --- | --- |

—

a Közösség vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikája;

| b) | a személy és a magánélete védelme, különösen a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi jogszabályoknak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

a személy és a magánélete védelme, különösen a személyes adatok védelmére vonatkozó közösségi jogszabályoknak megfelelően.

2.   Az intézmények megtagadják a dokumentumhoz való hozzáférést, amennyiben a közzététel kedvezőtlenül befolyásolná a következők védelmét:

| — | természetes vagy jogi személy kereskedelmi érdekei, beleértve a szellemi tulajdont is, |
| --- | --- |

—

természetes vagy jogi személy kereskedelmi érdekei, beleértve a szellemi tulajdont is,

| — | bírósági eljárások és jogi tanácsadás, |
| --- | --- |

—

bírósági eljárások és jogi tanácsadás,

| — | ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok célja, |
| --- | --- |

—

ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok célja,

kivéve, amennyiben a közzétételhez nyomós közérdek fűződik.

3.   A hozzáférést meg kell tagadni egy intézmény által belső használatra összeállított, illetve kapott, olyan ügyre vonatkozó dokumentumra voantkozóan, amellyel kapcsolatban az intézmény még nem hozott határozatot, amennyiben a dokumentum közzététele súlyosan veszélyeztetné az intézmény döntéshozatali eljárását, kivéve, amennyiben a közzétételhez nyomós közérdek fűződik.

Az érintett intézményen belüli tárgyalások és előzetes tanácskozások részeként belső használatra készült véleményeket tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférést meg kell tagadni a döntés meghozatalát követően is, amennyiben a dokumentum közzététele hátrányosan befolyásolná az intézmény döntéshozatali eljárását, kivéve amennyiben a közzétételhez nyomós közérdek fűződik.

4.   A harmadik féltől származó dokumentumok tekinetében az intézmény konzultál a harmadik féllel annak megállapítása céljából, hogy az (1) és (2) bekezdésben felsorolt kivételek valamelyike alkalmazható-e, kivéve amennyiben egyértelmű, hogy a dokumentum közzétehető, illetve nem tehető közzé.

5.   Bármely tagállam kérheti az intézményt, hogy az illető tagállamtól származó dokumentumot előzetes beleegyezése nélkül ne tegye közzé.

6.   Amennyiben a kért dokumentumnak csak egyes részeire vonatkozik bármely kivétel, a dokumentum többi része közzétehető.

7.   Az (1)–(3) bekezdésben megállapított kivételek csak azon időtartamra vonatkoznak, amely során a védelem a dokumentum tartalma alapján indokolt. A kivételek legfeljebb 30 éves időtartamra alkalmazhatók. Olyan dokumentumok esetén, amelyekre a kivétel a magánélet vagy kereskedelmi érdekek kapcsán vonatkozik, illetve a minősített dokumentumok esetén a kivételek szükség esetén ezen időtartam eltelte után is alkalmazhatók.

5. cikk

A tagállamokban levő dokumentumok

Amennyiben valamely tagállamhoz a birtokában levő, valamely intézménytől származó dokumentumra vonatkozó kérelem érkezik, a tagállam konzultál az érintett intézménnyel olyan döntés meghozatala érdekében, amely nem veszélyezteti a rendelet célkitűzéseinek megvalósítását, kivéve, ha egyértelmű, hogy a dokumentum közzétehető, illetve nem tehető közzé.

Ehelyett a tagállam a kérelmet az intézményhez is utalhatja.

6. cikk

Kérelmek

1.   A dokumentumhoz való hozzáférés iránti kérelmeket írásban, beleértve az elektronikus formát is, az EK-Szerződés 314. cikkében említett nyelvek valamelyikén, és olyan megfelelő pontossággal kell elkészíteni, amely lehetővé teszi az intézménynek a dokumentum azonosítását. A kérelmező nem köteles indokolni a kérelmet.

2.   Amennyiben egy kérelem nem elég pontos, az intézmény felkéri a kérelmezőt a kérelem pontosítására, és ebben segítséget is nyújt neki, például azzal, hogy a nyilvános dokumentum-nyilvántartások használatára vonatkozó információt biztosít számára.

3.   Nagy terjedelmű vagy nagyszámú dokumentumra vonatkozó kérelem esetén az érintett intézmény a kérelmezővel méltányos megoldás céljából nem hivatalos megbeszélést folytathat.

4.   Az intézmények tájékoztatást és segítséget nyújtanak az állampolgároknak azzal kapcsolatban, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmet hogyan és hol lehet benyújtani.

7. cikk

Első kérelmek feldolgozása

1.   A dokumentumhoz való hozzáférés iránti kérelmet haladéktalanul feldolgozzák. A kérelmezőnek átvételi elismervényt küldenek. A kérelem nyilvántartásbavételét követő 15 munkanapon belül az intézmény vagy megadja a hozzáférést a kért dokumentumhoz és a 10. cikknek megfelelően ezt ezen időtartamon belül biztosítja, vagy a teljes, illetve a részleges elutasítást írásbeli válaszban indokolja, továbbá tájékoztatja a kérelmezőt, hogy e cikk (2) bekezdésével összhangban megerősítő kérelmet nyújthat be.

2.   A hozzáférés teljes vagy részleges elutasítása esetén a kérelmező az intézmény válaszának kézhezvételét követő 15 munkanapon belül megerősítő kérelmet nyújthat be, amelyben az intézményt álláspontja felülvizsgálatára kéri.

3.   Kivételes estetekben, például nagy terjedelmű vagy nagyszámú dokumentumra vonatkozó kérelem esetén az (1) bekezdésben megállapított határidő 15 munkanappal meghosszabbítható, feltéve, hogy a kérelmezőt a döntésről és annak részletes indokairól előre tájékoztatták.

4.   Amennyiben az intézmény a megszabott határidőn belül elmulasztja a válaszadást, a kérelmező megerősítő kérelem benyújtására jogosult.

8. cikk

Megerősítő kérelmek feldolgozása

1.   A megerősítő kérelmet haladéktalanul feldolgozzák. Az ilyen kérelem nyilvántartásba vételét követő 15 napon belül az intézmény vagy megadja a hozzáférést a kért dokumentumhoz és a 10. cikknek megfelelően ezt azon időtartamon belül biztosítja, vagy a teljes, illetve részleges elutasítást írásbeli válaszban indokolja. A hozzáférés részleges vagy teljes elutasítása esetén az intézmény tájékoztatja a kérelmezőt rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről, nevezetesen arról, hogy bírósági eljárást indíthat az intézmény ellen és/vagy panaszt tehet az ombudsmannál az EK-Szerződés 230., illetőleg 195. cikkében megállapított feltételek szerint.

2.   Kivételes esetekben, például nagy terjedelmű vagy nagyszámú dokumentumra vonatkozó kérelem esetén az (1) bekezdésben megállapított határidő 15 munkanappal meghosszabbítható, feltéve, hogy a kérelmezőt a döntésről és annak részletes indokairól előre tájékoztatták.

3.   Az előírt határidőn belüli válaszadás elmulasztása az intézmény részéről elutasító válasznak tekintendő és feljogosítja a kérelmezőt az EK-Szerződés vonatkozó rendelkezése alapján az intézménnyel szemben bírósági eljárás megindítására és/vagy az ombudsmanhoz intézett panasz benyújtására.

9. cikk

Minősített dokumentumok kezelése

1.   Minősített dokumentumok az intézményektől vagy az általuk létesített ügynökségektől, tagállamoktól, harmadik országoktól vagy nemzetközi szervezetektől származó, az érintett intézmény szabályainak megfelelően a „SZIGORÚAN TITKOS”„TITKOS” vagy „BIZALMAS” besorolással rendelkező dokumentumok, amelyek a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontja alá tartozó területeken, nevezetesen közbiztonsági, védelmi és katonai ügyekben az Európai Unió, illetve annak egy vagy több tagállama alapvető érdekeit védik.

2.   A minősített dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmeket a 7. és 8. cikkben megállapított eljárások alapján kizárólag olyan személyek kezelhetik, akik jogosultak az ilyen dokumentumokba betekinteni. A 11. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül ezek a személyek állapítják meg, milyen hivatkozások kerülhetnek a minősített dokumentumokra vonatkozóan a nyilvános nyilvántartásba.

3.   A minősített dokumentumokat kizárólag a kibocsátó hozzájárulásával lehet nyilvántartásba venni vagy közzétenni.

4.   Egy intézménynek a minősített dokumentumhoz való hozzáférést elutasító határozatát oly módon kell indokolnia, amely a 4. cikk alapján védelemben részesített érdekeket nem sérti.

5.   A tagállamok megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítása érdekében, hogy a minősített dokumentumokra irányuló kérelmek elbírálása során tiszteletben tartsák az e cikkben, valamint a 4. cikkben foglalt elveket.

6.   Az intézmények minősített dokumentumokra vonatkozó szabályaikat nyilvánosságra hozzák.

7.   A Bizottság és a Tanács a minősített dokumentumok tekintetében az intézmények közötti megállapodásoknak megfelelően tájékoztatja az Európai Parlamentet.

10. cikk

Hozzáférés a kérelem alapján

1.   A kérelmező helyszíni tanulmányozás vagy másolat átvétele útján férhet hozzá a dokumentumhoz, beleértve adott esetben az elektronikus másolatot is, ahogyan az a kérelmező igényeinek jobban megfelel. A másolatok készítésének és elküldésének költsége áthárítható a kérelmezőre. Ez a költség nem haladhatja meg a másolatok készítésének és elküldésének tényleges költségét. A helyszíni tanulmányozás, a 20 oldalnál kevesebb, A4-es méretű másolat és az elektronikus formában vagy a nyilvántartáson keresztül történő közvetlen hozzáférés ingyenes.

2.   Amennyiben a dokumentumot az érintett intézmény már közzétette és az a kérelmező számára könnyen hozzáférhető, az intézmény eleget tehet a dokumentumhoz való hozzáférés biztosítási kötelezettségének úgy is, hogy értesíti a kérelmezőt a kívánt dokumentumhoz való hozzájutás módjáról.

3.   A dokumentumokat a meglévő változatban és formában kell közzétenni (beleértve az elektronikus vagy az alternatív formákat, mint például Braille-írás, nagyb betűvel való szedés vagy hangszalag), a kérelmező igényeinek teljes mértékű figyelembevételével.

11. cikk

Nyilvántartások

1.   A polgárok e rendeletből eredő jogainak hatékony gyakorlása érdekében minden intézmény nyilvános hozzáférést biztosít a dokumentumok nyilvántartásához. A nyilvántartáshoz való hozzáférés elektronikus formában kell biztosítani. A dokumentumokra való hivatkozásokat haladéktalanul feljegyzik a nyilvántartásba.

2.   A nyilvántartás az egyes dokumentumokról a következőket tartalmazza: hivatkozási szám (beleértve adott esetben az intézményközi hivatkozást is), a dokumentum tárgya és/vagy a dokumentum tartalmának rövid leírása, valamint a beérkezés, az összeállítás illetve a nyilvántartásba vétel időpontja. A hivatkozásokat oly módon kell elkészíteni, hogy az ne hátráltassa a 4. cikkben szereplő érdekek védelmét.

3.   Az intézmények haladéktalanul meghozzák a szükséges intézkedéseket a nyilvántartás létrehozására, amely legkésőbb 2002. június 3-ig megkezdi működését.

12. cikk

Közvetlen hozzáférés elektronikus formában vagy nyilvántartáson keresztül

1.   Az intézmények, amennyiben lehetséges, a dokumentumokat a nyilvánosság számára elektronikus formában vagy nyilvántartáson keresztül – az érintett intézmény szabályainak megfelelően – közvetlenül hozzáférhetővé teszik.

2.   A 4. és a 9. cikk figyelembe vételével közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni különösen a jogalkotási dokumentumokat, vagyis a tagállamokban, illetve azok számára törvényileg kötelező jogi aktusok elfogadására irányuló eljárások során készített vagy kapott dokumentumokat.

3.   Lehetőség szerint más dokumentumokat, elsősorban a politika és a stratégia fejlődéséhez kapcsolódó dokumentumokat is közvetlenül hozzáférhetővé kell tenni.

4.   Amennyiben nem nyilvántartáson keresztül történik a közvetlen hozzáférés, a nyilvántartásban lehetőség szerint fel kell tüntetni, hogy a dokumentum hol található.

13. cikk

A Hivatalos Lapban történő közzététel

1.   Az EK-Szerződés 254. cikkének (1) és (2) bekezdésében és az Euratom Szerződés 163. cikkének első bekezdésében említett jogi aktusok mellett, e rendelet 4. és 9. cikkére is figyelemmel, a következő dokumentumok kerülnek a Hivatalos Lapban közzétételre:

| a) | a Bizottság javaslatai; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság javaslatai;

| b) | a Tanács által az EK-Szerződés 251. és 252. cikkében említett eljárásoknak megfelelően elfogadott közös álláspontok és ezek alapjául szolgáló okok, továbbá az Európai Parlament álláspontja ezekben az eljárásokban; |
| --- | --- |

b)

a Tanács által az EK-Szerződés 251. és 252. cikkében említett eljárásoknak megfelelően elfogadott közös álláspontok és ezek alapjául szolgáló okok, továbbá az Európai Parlament álláspontja ezekben az eljárásokban;

| c) | az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett kerethatározatok és határozatok; |
| --- | --- |

c)

az EU-Szerződés 34. cikkének (2) bekezdésében említett kerethatározatok és határozatok;

| d) | a Tanács által az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének megfelelően kötött egyezmények; |
| --- | --- |

d)

a Tanács által az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének megfelelően kötött egyezmények;

| e) | a tagállamok között az EK-Szerződés 293. cikkének megfelelően aláírt egyezmények; |
| --- | --- |

e)

a tagállamok között az EK-Szerződés 293. cikkének megfelelően aláírt egyezmények;

| f) | a Közösség által vagy az EU-Szerződés 24. cikkének megfelelően megkötött nemzetközi megállapodások. |
| --- | --- |

f)

a Közösség által vagy az EU-Szerződés 24. cikkének megfelelően megkötött nemzetközi megállapodások.

2.   Amennyiben lehetséges, a következő dokumentumokat teszik közzé a Hivatalos Lapban:

| a) | valamely tagállam által a Tanácshoz az EK-Szerződés 67. cikke (1) bekezdésének vagy az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének megfelelően előterjesztett kezdeményezések; |
| --- | --- |

a)

valamely tagállam által a Tanácshoz az EK-Szerződés 67. cikke (1) bekezdésének vagy az EU-Szerződés 34. cikke (2) bekezdésének megfelelően előterjesztett kezdeményezések;

| b) | az EU-Szerződés 34. cikk (2) bekezdésében említett közös álláspontok; |
| --- | --- |

b)

az EU-Szerződés 34. cikk (2) bekezdésében említett közös álláspontok;

| c) | (c) az EK-Szerződés 254. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett irányelveken kívüli irányelvek, az EK-Szerződés 254. cikk (1) bekezdése által említett határozatokon kívüli határozatok, valamint ajánlások és vélemények. |
| --- | --- |

c)

(c) az EK-Szerződés 254. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett irányelveken kívüli irányelvek, az EK-Szerződés 254. cikk (1) bekezdése által említett határozatokon kívüli határozatok, valamint ajánlások és vélemények.

3.   Az intézmények a saját eljárási szabályzatukban megállapíthatják, mely további dokumentumokat tesznek közzé a Hivatalos Lapban.

14. cikk

Tájékoztatás

1.   Az egyes intézmények meghozzák a szükséges intézkedéseket, hogy tájékoztassák a nyilvánosságot az e rendelet szerint őket megillető jogokról.

2.   A tagállamok együttműködnek az intézményekkel a polgároknak nyújtott tájékoztatás során.

15. cikk

Ügyviteli gyakorlat az intézményekben

1.   Az intézmények megfelelő ügyviteli gyakorlatot alakítanak ki, hogy megkönnyítsék az e rendelet által biztosított hozzáférési jog gyakorlását.

2.   Az intézmények intézményközi bizottságot állítanak fel a bevált gyakorlat vizsgálatára, az esetleges ellentétek kezelésére és a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés jövőbeni fejlesztésének megvitatására.

16. cikk

Másolatkészítés dokumentumokról

Ez a rendelet nem sérti a szerzői jogra vonatkozó azon hatályban lévő szabályokat, amelyek korlátozhatják harmadik félnek másolatkészítési vagy hasznosítási jogát a közzétett dokumentumok vonatkozásában.

17. cikk

Jelentések

1.   Minden intézmény évente az előző évre vonatkozó jelentést tesz közzé, azon esetek számát is megjelölve, amikor az intézmény a dokumentumokhoz való hozzáférést megtagadta, az elutasítás indokainak és a nyilvántartásban nem jegyzett minősített dokumentumok számának feltüntetésével.

2.   Legkésőbb 2004. január 31-ig a Bizottság jelentést tesz közzé e rendelet elveinek végrehajtásáról, továbbá ajánlásokat, adott esetben javaslatokat tesz e rendelet felülvizsgálatára és az intézmények által megteendő intézkedésekre vonatkozó cselekvési programra nézve.

18. cikk

Végrehajtási intézkedések

1.   Az intézmények e rendelet rendelkezéseinek megfelelően dolgozzák át saját eljárási szabályzatukat. Az átdolgozott szabályzatok 2001. december 3-án lépnek hatályba.

2.   A Bizottság e rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül megvizsgálja, hogy az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség történelmi levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról szóló, 1983. február 1-jei 354/83/EGK, Euratom tanácsi rendelet (7) megfelel-e ennek a rendeletnek, annak érdekében, hogy a dokumentumok megőrzése és archiválása a lehető legteljesebb mértékben biztosítva legyen.

3.   E rendelet hatálybalépésétől számított hat hónapon belül a Bizottság megvizsgálja, hogy a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó meglévő szabályok megfelelnek-e ennek a rendeletnek.

19. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2001. december 3-tól kell alkalmazni.

---

(1)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(2)  HL C 177. E, 2000.6.27., 70. o.

(3)  Az Európai Parlament 2001. május 3-i véleménye és a 2001. május 28-i tanácsi határozat.

(4)  HL L 340., 1993.12.31., 43. o. A legutóbb a 2000/527/EK határozattal (HL L 212., 2000.8.23., 9. o.) módosított határozat.

(5)  HL L 46., 1994.2.18., 58. o. A 96/567/EK, ESZAK, Euratom határozattal (HL L 247., 1996.09.28., 45..) módosított határozat.

(6)  HL 263., 1997.09.25., 27. o.

(7)  HL L 43., 1983.2.15., 1. o.

---