# Eiropas Savienības L 33/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 33 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 5. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 33

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 5. februāris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 202/2005 (2005. gada 18. janvāris), ar ko groza Regulu Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom par Komisijas priekšsēdētāja un tās locekļu, Tiesas priekšsēdētāja, tiesnešu, ģenerāladvokātu un tiesas sekretāra, kā arī Pirmās instances tiesas priekšsēdētāja, locekļu un tiesas sekretāra atalgojumu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 203/2005 (2005. gada 4. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 204/2005 (2005. gada 4. februāris), ar ko nosaka, cik lielā mērā var pieņemt importa tiesību pieprasījumus, kuri iesniegti 2005. gada janvārī attiecībā uz dzīviem liellopiem, kuru svars ir no 80 līdz 300 kg, tarifa kvotas ietvaros, kura paredzēta Regulā (EK) Nr. 1204/2004 | 5 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 205/2005 (2005. gada 4. februāris), ar ko papildina Regulas (EK) Nr. 2400/96 pielikumu attiecībā uz dažu nosaukumu reģistrāciju Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Valdemone – [ACVN], Queso Ibores – [ACVN], Pera de Jumilla – [ACVN], Aceite de Terra Alta vai Oli de Terra Alta – [ACVN], Sierra de Cádiz – [ACVN], Requeijão Serra da Estrela – [ACVN], Zafferano dell’Aquila – [ACVN], Zafferano di San Gimignano – [ACVN], Mantecadas de Astorga – [AĢIN] un Pan de Cea – [AĢIN]) | 6 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 206/2005 (2005. gada 4. februāris), ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus rūpnieciski audzētu lašu importam | 8 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 202/2005 (2005. gada 18. janvāris), ar ko groza Regulu Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom par Komisijas priekšsēdētāja un tās locekļu, Tiesas priekšsēdētāja, tiesnešu, ģenerāladvokātu un tiesas sekretāra, kā arī Pirmās instances tiesas priekšsēdētāja, locekļu un tiesas sekretāra atalgojumu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 203/2005 (2005. gada 4. februāris), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 204/2005 (2005. gada 4. februāris), ar ko nosaka, cik lielā mērā var pieņemt importa tiesību pieprasījumus, kuri iesniegti 2005. gada janvārī attiecībā uz dzīviem liellopiem, kuru svars ir no 80 līdz 300 kg, tarifa kvotas ietvaros, kura paredzēta Regulā (EK) Nr. 1204/2004

5

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 205/2005 (2005. gada 4. februāris), ar ko papildina Regulas (EK) Nr. 2400/96 pielikumu attiecībā uz dažu nosaukumu reģistrāciju Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Valdemone – [ACVN], Queso Ibores – [ACVN], Pera de Jumilla – [ACVN], Aceite de Terra Alta vai Oli de Terra Alta – [ACVN], Sierra de Cádiz – [ACVN], Requeijão Serra da Estrela – [ACVN], Zafferano dell’Aquila – [ACVN], Zafferano di San Gimignano – [ACVN], Mantecadas de Astorga – [AĢIN] un Pan de Cea – [AĢIN])

Valdemone

Queso Ibores

Pera de Jumilla

Aceite de Terra Alta vai Oli de Terra Alta

Sierra de Cádiz

Requeijão Serra da Estrela

Zafferano dell’Aquila

Zafferano di San Gimignano

Mantecadas de Astorga

Pan de Cea

6

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 206/2005 (2005. gada 4. februāris), ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus rūpnieciski audzētu lašu importam

8

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005/102/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 26. janvāris), ar ko groza Lēmumus 2001/881/EK un 2002/459/EK attiecībā uz robežkontroles punktu sarakstu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 126)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | 2005/103/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 31. janvāris), ar ko nosaka mehānismu kvotu piešķiršanai hlorfluorogļūdeņražu ražotājiem un importētājiem 2003. līdz 2009. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 134) | 65 |
| | * | 2005/104/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 3. februāris), ar ko groza Lēmumu 2002/300/EK, ar kuru izveido apstiprināto zonu sarakstu attiecībā uz Bonamia ostreae un/vai Marteilia refringens

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 217)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | 2005/105/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 3. februāris), ar ko Zviedrijai atļauj izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1760/2000 I sadaļā noteikto sistēmu attiecībā uz liellopu ganāmpulku statistisko apsekojumu aizstāšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 194)

   (
  1
  ) | 74 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

2005/102/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 26. janvāris), ar ko groza Lēmumus 2001/881/EK un 2002/459/EK attiecībā uz robežkontroles punktu sarakstu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 126)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 126)

1

30

*

2005/103/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 31. janvāris), ar ko nosaka mehānismu kvotu piešķiršanai hlorfluorogļūdeņražu ražotājiem un importētājiem 2003. līdz 2009. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 134)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 134)

65

*

2005/104/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 3. februāris), ar ko groza Lēmumu 2002/300/EK, ar kuru izveido apstiprināto zonu sarakstu attiecībā uz Bonamia ostreae un/vai Marteilia refringens

  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 217)

   (
  1
  )

Bonamia ostreae

Marteilia refringens

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 217)

1

71

*

2005/105/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 3. februāris), ar ko Zviedrijai atļauj izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1760/2000 I sadaļā noteikto sistēmu attiecībā uz liellopu ganāmpulku statistisko apsekojumu aizstāšanu
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 194)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 194)

1

74

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums 2004. gada 23. marta Lēmumā Nr. 197 par pārejas periodiem Eiropas veselības apdrošināšanas kartes ieviešanai saskaņā ar Lēmuma Nr. 191 5. pantu (OV L 343, 19.11.2004) | 75 |

Labojums

*

Labojums 2004. gada 23. marta Lēmumā Nr. 197 par pārejas periodiem Eiropas veselības apdrošināšanas kartes ieviešanai saskaņā ar Lēmuma Nr. 191 5. pantu (OV L 343, 19.11.2004)

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 5.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 33/1

---

PADOMES REGULA (EK, EURATOM) Nr. 202/2005

(2005. gada 18. janvāris),

ar ko groza Regulu Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom par Komisijas priekšsēdētāja un tās locekļu, Tiesas priekšsēdētāja, tiesnešu, ģenerāladvokātu un tiesas sekretāra, kā arī Pirmās instances tiesas priekšsēdētāja, locekļu un tiesas sekretāra atalgojumu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 210. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 123. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2004/752/EK, Euratom (2004. gada 2. novembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Civildienesta tiesu (1),

tā kā:

| (1) | Padome ar Lēmumu 2004/752/EK, Euratom Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesai izveidoja tiesas palātu, kam jāizskata ar civildienestu saistītās domstarpības un ko nosauca par “Eiropas Savienības Civildienesta tiesu”. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Lēmumu 2004/752/EK, Euratom Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesai izveidoja tiesas palātu, kam jāizskata ar civildienestu saistītās domstarpības un ko nosauca par “Eiropas Savienības Civildienesta tiesu”.

| (2) | Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 225.a panta sestā daļa un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 140.b panta sestā daļa paredz, ka minēto Līgumu noteikumi par Tiesu attiecas uz tiesas palātām. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 225.a panta sestā daļa un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 140.b panta sestā daļa paredz, ka minēto Līgumu noteikumi par Tiesu attiecas uz tiesas palātām.

| (3) | Jānosaka minētās tiesas priekšsēdētāja, tās locekļu un tiesas sekretāra algas, pensijas un pabalsti. |
| --- | --- |

(3)

Jānosaka minētās tiesas priekšsēdētāja, tās locekļu un tiesas sekretāra algas, pensijas un pabalsti.

| (4) | Attiecīgi būtu jāgroza Padomes Regula Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom (2), |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgi būtu jāgroza Padomes Regula Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu Nr. 422/67/EEK, Nr. 5/67/Euratom groza šādi.

| 1) | Regulas nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: |
| --- | --- |

1)

Regulas nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:

| 2) | Iekļauj šādu pantu:
  “21.c pants
  1.   Ievērojot šā panta 2. un 3. punktu, šīs regulas noteikumus attiecībā uz Tiesas priekšsēdētāju, tiesnešiem un sekretāru, kā arī uz Pirmās instances tiesas priekšsēdētāju, locekļiem un sekretāru piemēro arī Civildienesta tiesas priekšsēdētājām, locekļiem un sekretāram.
  2.   Civildienesta tiesas priekšsēdētāja, locekļu un sekretāra mēneša pamatalga ir vienāda ar summu, ko iegūst, 16. pakāpes trešā līmeņa (līdz 2006. gada 30. aprīlim - A*16 pakāpes trešā līmeņa) Eiropas Kopienu ierēdņa pamatalgai piemērojot šādus procentus:








  — | : | priekšsēdētājam | : | 104 %, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | locekļiem | : | 100 %, |
| — | : | sekretāram | : | 90 %. |

2)

Iekļauj šādu pantu:

“21.c pants

1.   Ievērojot šā panta 2. un 3. punktu, šīs regulas noteikumus attiecībā uz Tiesas priekšsēdētāju, tiesnešiem un sekretāru, kā arī uz Pirmās instances tiesas priekšsēdētāju, locekļiem un sekretāru piemēro arī Civildienesta tiesas priekšsēdētājām, locekļiem un sekretāram.

2.   Civildienesta tiesas priekšsēdētāja, locekļu un sekretāra mēneša pamatalga ir vienāda ar summu, ko iegūst, 16. pakāpes trešā līmeņa (līdz 2006. gada 30. aprīlim - A*16 pakāpes trešā līmeņa) Eiropas Kopienu ierēdņa pamatalgai piemērojot šādus procentus:

—

:

priekšsēdētājam

:

104 %,

—

:

locekļiem

:

100 %,

—

:

sekretāram

:

90 %.

3.   Šīs regulas 4. panta 3. punktā minētā ikmēneša piemaksa reprezentācijas izdevumiem ir šāda:

| — | : | priekšsēdētājam | : | EUR 554, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | locekļiem | : | EUR 500, |
| — | : | sekretāram | : | EUR 400 |

—

:

priekšsēdētājam

:

EUR 554,

—

:

locekļiem

:

EUR 500,

—

:

sekretāram

:

EUR 400

Civildienesta tiesas priekšsēdētājs, kā arī to palātu priekšsēdētāji, kurās ir trīs tiesneši, amata pilnvaru laikā papildus saņem īpašu amata piemaksu EUR 500 mēnesī.”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 18. janvārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OV L 333, 9.11.2004., 7. lpp.

1

(2)  OV 187, 8.8.1967., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1292/2004 (OV L 243, 15.7.2004., 23. lpp.).

2

---

| 5.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 33/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 203/2005

(2005. gada 4. februāris),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 5. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 4. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 4. februārā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 109,0 |
| 204 | 73,4 |
| 212 | 157,6 |
| 248 | 82,5 |
| 624 | 81,4 |
| 999 | 100,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 176,0 |
| 204 | 87,7 |
| 999 | 131,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 65,9 |
| 999 | 65,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 185,8 |
| 204 | 183,1 |
| 999 | 184,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 44,6 |
| 204 | 48,2 |
| 212 | 50,3 |
| 220 | 38,4 |
| 421 | 23,4 |
| 448 | 35,9 |
| 624 | 68,4 |
| 999 | 44,2 |
| 0805 20 10 | 052 | 76,5 |
| 204 | 71,1 |
| 624 | 72,5 |
| 999 | 73,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,7 |
| 204 | 85,3 |
| 400 | 77,7 |
| 464 | 131,4 |
| 624 | 70,7 |
| 662 | 36,0 |
| 999 | 77,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 54,5 |
| 999 | 54,5 |
| 0808 10 80 | 052 | 104,3 |
| 400 | 118,0 |
| 404 | 65,2 |
| 720 | 47,9 |
| 999 | 83,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 94,0 |
| 400 | 93,0 |
| 528 | 59,8 |
| 720 | 41,5 |
| 999 | 72,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

109,0

204

73,4

212

157,6

248

82,5

624

81,4

999

100,8

0707 00 05

052

176,0

204

87,7

999

131,9

0709 10 00

220

65,9

999

65,9

0709 90 70

052

185,8

204

183,1

999

184,5

0805 10 20

052

44,6

204

48,2

212

50,3

220

38,4

421

23,4

448

35,9

624

68,4

999

44,2

0805 20 10

052

76,5

204

71,1

624

72,5

999

73,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,7

204

85,3

400

77,7

464

131,4

624

70,7

662

36,0

999

77,1

0805 50 10

052

54,5

999

54,5

0808 10 80

052

104,3

400

118,0

404

65,2

720

47,9

999

83,9

0808 20 50

388

94,0

400

93,0

528

59,8

720

41,5

999

72,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 5.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 33/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 33/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 204/2005

(2005. gada 4. februāris),

ar ko nosaka, cik lielā mērā var pieņemt importa tiesību pieprasījumus, kuri iesniegti 2005. gada janvārī attiecībā uz dzīviem liellopiem, kuru svars ir no 80 līdz 300 kg, tarifa kvotas ietvaros, kura paredzēta Regulā (EK) Nr. 1204/2004

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1254/1999 par liellopu gaļas tirgus kopējo organizāciju (1),

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1204/2004 par dzīvu liellopu, kuru svars ir no 80 līdz 300 kilogramiem un kuru izcelsmes vieta ir Bulgārija vai Rumānija konkrētas trešās valstis, tarifa kvotas ieviešanu (no 2004. gada 1. jūlija līdz 2005. gada 30. jūnijam) (2), un jo īpaši tās 1. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 1204/2004 1. panta 3.B punktā ir noteikts skaits dzīviem liellopiem ar svaru no 80 līdz 300 kg, kuru izcelsmes vieta ir Bulgārija vai Rumānija un kurus var importēt ar īpašiem nosacījumiem laikposmā no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. martam. Pieprasītie daudzumi importa sertifikātiem ir tādi, ka tos var apmierināt pilnībā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 1204/2004 1. panta 3.B punktā ir noteikts skaits dzīviem liellopiem ar svaru no 80 līdz 300 kg, kuru izcelsmes vieta ir Bulgārija vai Rumānija un kurus var importēt ar īpašiem nosacījumiem laikposmā no 2005. gada 1. janvāra līdz 31. martam. Pieprasītie daudzumi importa sertifikātiem ir tādi, ka tos var apmierināt pilnībā.

| (2) | Ievērojot kopējo daudzumu, 153 000 dzīvnieki, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1204/2004 1. panta 4. punktā, jānosaka daudzumi, par kuriem sertifikātus var pieprasīt no 2005. gada 1. aprīla, |
| --- | --- |

(2)

Ievērojot kopējo daudzumu, 153 000 dzīvnieki, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1204/2004 1. panta 4. punktā, jānosaka daudzumi, par kuriem sertifikātus var pieprasīt no 2005. gada 1. aprīla,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Visas importa tiesību atļaujas, kas izsniegtas dalībvalstīs 2005. gada janvārī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1204/2004 3. panta 3. punktu, apmierina.

2.   Šajā periodā pieejamie daudzumi, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1204/2004 1. panta 3. punkta c) apakšpunktā, sasniedz 66 495 dzīvniekus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 5. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 4. februārī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 21. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 230, 30.6.2004., 32. lpp.

2

---

| 5.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 33/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 33/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 205/2005

(2005. gada 4. februāris),

ar ko papildina Regulas (EK) Nr. 2400/96 pielikumu attiecībā uz dažu nosaukumu reģistrāciju “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā” (Valdemone – [ACVN], Queso Ibores – [ACVN], Pera de Jumilla – [ACVN], Aceite de Terra Alta vai Oli de Terra Alta – [ACVN], Sierra de Cádiz – [ACVN], Requeijão Serra da Estrela – [ACVN], Zafferano dell’Aquila – [ACVN], Zafferano di San Gimignano – [ACVN], Mantecadas de Astorga – [AĢIN] un Pan de Cea – [AĢIN])

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 14. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1), un jo īpaši tās 6. panta 3. punktu un 4. punkta pirmo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 6. panta 2. punktu Itālijas lūgums reģistrēt trīs nosaukumus “Valdemone”, “Zafferano dell’Aquila” un “Zafferano di San Gimignano”, Spānijas lūgums reģistrēt sešus nosaukumus “Queso Ibores”, “Pera de Jumilla”, “Aceite de Terra Alta” vai “Oli de Terra Alta”, “Sierra de Cádiz”, “Mantecadas de Astorga” un “Pan de Cea” un Portugāles lūgums reģistrēt nosaukumu “Requeijão Serra da Estrela” tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2081/92 6. panta 2. punktu Itālijas lūgums reģistrēt trīs nosaukumus “Valdemone”, “Zafferano dell’Aquila” un “Zafferano di San Gimignano”, Spānijas lūgums reģistrēt sešus nosaukumus “Queso Ibores”, “Pera de Jumilla”, “Aceite de Terra Alta” vai “Oli de Terra Alta”, “Sierra de Cádiz”, “Mantecadas de Astorga” un “Pan de Cea” un Portugāles lūgums reģistrēt nosaukumu “Requeijão Serra da Estrela” tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem Regulas (EEK) Nr. 2081/92 7. panta izpratnē, tāpēc šie nosaukumi ir jāieraksta “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem Regulas (EEK) Nr. 2081/92 7. panta izpratnē, tāpēc šie nosaukumi ir jāieraksta “Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā”,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 2400/96 (3) pielikumu papildina šīs regulas pielikumā esošie nosaukumi.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 4. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1215/2004 (OV L 232, 1.7.2004., 1. lpp.).

1

(2)  OV C 58, 6.3.2004., 10. lpp. (Valdemone).

2

Valdemone

OV C 58, 6.3.2004., 14. lpp. (Queso Ibores).

Queso Ibores

OV C 58, 6.3.2004., 17. lpp. (Pera de Jumilla).

Pera de Jumilla

OV C 61, 10.3.2004., 22. lpp. (Aceite de Terra Alta vai Oli de Terra Alta).

Aceite de Terra Alta

Oli de Terra Alta

OV C 88, 8.4.2004., 6. lpp. (Sierra de Cádiz).

Sierra de Cádiz

OV C 88, 8.4.2004., 10. lpp. (Requeijão Serra da Estrela).

Requeijão Serra da Estrela

OV C 93, 17.4.2004., 23. lpp. (Zafferano dell’Aquila).

Zafferano dell’Aquila

OV C 93, 17.4.2004., 27. lpp. (Zafferano di San Gimignano).

Zafferano di San Gimignano

OV C 98, 23.4.2004., 24. lpp. (Mantecadas de Astorga).

Mantecadas de Astorga

OV C 98, 23.4.2004., 29. lpp. (Pan de Cea).

Pan de Cea

(3)  OV L 327, 18.12.1996., 11. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1898/2004 (OV L 328, 30.10.2004., 66. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

LĪGUMA I PIELIKUMA PRODUKTI, KAS PAREDZĒTI UZTURAM

Taukvielas (sviests, margarīns, eļļas utt.)

ITĀLIJA

Valdemone (ACVN)

SPĀNIJA

Aceite de Terra Alta vai Oli de Terra Alta (ACVN)

Sierra de Cádiz (ACVN)

Siers

SPĀNIJA

Queso Ibores (ACVN)

Augļi

SPĀNIJA

Pera de Jumilla (ACVN)

Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu utt.)

PORTUGĀLE

Requeijão Serra da Estrela (ACVN)

Citi I pielikuma produkti – Garšvielas

ITĀLIJA

Zafferano dell’Aquila (ACVN)

Zafferano di San Gimignano (ACVN)

REGULAS (EEK) Nr. 2081/92 I PIELIKUMĀ MINĒTIE PĀRTIKAS PRODUKTI

Maize, konditorejas izstrādājumi, saldumi, cepumi

SPĀNIJA

Pan de Cea (AĢIN)

Mantecadas de Astorga (AĢIN)

---

| 5.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 33/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 33/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 206/2005

(2005. gada 4. februāris),

ar ko nosaka galīgos aizsardzības pasākumus rūpnieciski audzētu lašu importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3285/94 par kopējiem importa noteikumiem un Regulas (EK) Nr. 518/94 atcelšanu (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2474/2000 (2), un jo īpaši tās 16. pantu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 519/94 par kopējiem noteikumiem importam no trešām valstīm un Regulu (EEK) Nr. 1765/82, 1766/82 un 3420/83 atcelšanu (3), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 427/2003 (4), un jo īpaši tās 15. pantu,

pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, kas izveidota attiecīgi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 3285/94 un Regulas (EK) Nr. 519/94 4. pantu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Īrija un Apvienotā Karaliste 2004. gada 6. februārī informēja Komisiju, ka rūpnieciski audzēto Atlantijas lašu importa tendences prasa noteikt aizsardzības pasākumus, pamatojoties uz Regulām (EK) Nr. 3285/94 un Nr. 519/94; iesniegtā informācija ar pierādījumiem ir pieejama, kā noteikts, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 3285/94 10. pantu un Regulas (EK) Nr. 519/94 8. pantu; un tās lūdza Komisiju pieņemt aizsardzības pasākumus saskaņā ar šiem dokumentiem. |
| --- | --- |

(1)

Īrija un Apvienotā Karaliste 2004. gada 6. februārī informēja Komisiju, ka rūpnieciski audzēto Atlantijas lašu importa tendences prasa noteikt aizsardzības pasākumus, pamatojoties uz Regulām (EK) Nr. 3285/94 un Nr. 519/94; iesniegtā informācija ar pierādījumiem ir pieejama, kā noteikts, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 3285/94 10. pantu un Regulas (EK) Nr. 519/94 8. pantu; un tās lūdza Komisiju pieņemt aizsardzības pasākumus saskaņā ar šiem dokumentiem.

| (2) | Īrija un Apvienotā Karaliste sniedza pierādījumus, ka strauji pieaug rūpnieciski audzēto Atlantijas lašu imports Eiropas Savienībā gan absolūtā izteiksmē, gan saistībā ar Kopienas produkciju un patēriņu. |
| --- | --- |

(2)

Īrija un Apvienotā Karaliste sniedza pierādījumus, ka strauji pieaug rūpnieciski audzēto Atlantijas lašu imports Eiropas Savienībā gan absolūtā izteiksmē, gan saistībā ar Kopienas produkciju un patēriņu.

| (3) | Tās apgalvoja, ka rūpnieciski audzēto Atlantijas lašu importa apjomam bez citām sekām ir negatīva ietekme arī uz līdzīgiem vai tieši konkurējošiem Kopienas produktiem un Kopienas ražotāju tirgus daļu, tādējādi sagādājot zaudējumus Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(3)

Tās apgalvoja, ka rūpnieciski audzēto Atlantijas lašu importa apjomam bez citām sekām ir negatīva ietekme arī uz līdzīgiem vai tieši konkurējošiem Kopienas produktiem un Kopienas ražotāju tirgus daļu, tādējādi sagādājot zaudējumus Kopienas ražotājiem.

| (4) | Īrija un Apvienotā Karaliste, balstoties uz Kopienas ražotāju iesniegto informāciju paziņoja arī, ka Eiropas Kopienas kavēšanās pieņemt aizsardzības pasākumus var kļūt par iemeslu grūti labojamam kaitējumam, tādēļ pasākumi jāpieņem ļoti steidzami. |
| --- | --- |

(4)

Īrija un Apvienotā Karaliste, balstoties uz Kopienas ražotāju iesniegto informāciju paziņoja arī, ka Eiropas Kopienas kavēšanās pieņemt aizsardzības pasākumus var kļūt par iemeslu grūti labojamam kaitējumam, tādēļ pasākumi jāpieņem ļoti steidzami.

| (5) | Komisija informēja visas dalībvalstis par stāvokli un apsprieda ar tām importa noteikumus, importa tendences un pierādījumus par nopietnu kaitējumu, un Kopienas produkcijas dažādos ekonomikas un tirdzniecības situācijas aspektus šajā jautājumā. |
| --- | --- |

(5)

Komisija informēja visas dalībvalstis par stāvokli un apsprieda ar tām importa noteikumus, importa tendences un pierādījumus par nopietnu kaitējumu, un Kopienas produkcijas dažādos ekonomikas un tirdzniecības situācijas aspektus šajā jautājumā.

| (6) | Komisija 2004. gada 6. martā uzsāka izmeklēšanu saistībā ar nopietnu kaitējumu vai tā iespējamību tiem Kopienas ražotājiem, kuri ražo importētajam produktam līdzīgu vai ar to tieši konkurētspējīgu produktu, kas definēts kā rūpnieciski audzēts lasis – filejā vai citādi sagatavots, svaigs, atdzesēts vai saldēts – (“attiecīgais produkts”) (5) kā izskaidrots turpmāk. Izmeklēšanas periods (IP) ir 2003. gads, un izmeklēšanā pārbaudāmais periods ir no 2000. gada sākumam līdz 2003. gada beigām. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2004. gada 6. martā uzsāka izmeklēšanu saistībā ar nopietnu kaitējumu vai tā iespējamību tiem Kopienas ražotājiem, kuri ražo importētajam produktam līdzīgu vai ar to tieši konkurētspējīgu produktu, kas definēts kā rūpnieciski audzēts lasis – filejā vai citādi sagatavots, svaigs, atdzesēts vai saldēts – (“attiecīgais produkts”) (5) kā izskaidrots turpmāk. Izmeklēšanas periods (IP) ir 2003. gads, un izmeklēšanā pārbaudāmais periods ir no 2000. gada sākumam līdz 2003. gada beigām.

| (7) | Komisija par izmeklēšanu oficiāli paziņoja ražotājiem eksportētājiem un importētājiem, kā arī viņus pārstāvošajām ieinteresētajām asociācijām, eksportētājvalstu pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem. Komisija nosūtīja anketas visām šīm ieinteresētajām personām, Kopienas lašu audzētājus pārstāvošajām asociācijām un tām ieinteresētajām personām, kas paziņoja par sevi paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu noteiktajā termiņā. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 519/94 5. pantu un Padomes Regulas (EK) Nr. 3285/94 6. pantu Komisija deva ieinteresētajām personām iespēju paziņot savu viedokli arī rakstveidā un lūgt tās uzklausīt. |
| --- | --- |

(7)

Komisija par izmeklēšanu oficiāli paziņoja ražotājiem eksportētājiem un importētājiem, kā arī viņus pārstāvošajām ieinteresētajām asociācijām, eksportētājvalstu pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem. Komisija nosūtīja anketas visām šīm ieinteresētajām personām, Kopienas lašu audzētājus pārstāvošajām asociācijām un tām ieinteresētajām personām, kas paziņoja par sevi paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu noteiktajā termiņā. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 519/94 5. pantu un Padomes Regulas (EK) Nr. 3285/94 6. pantu Komisija deva ieinteresētajām personām iespēju paziņot savu viedokli arī rakstveidā un lūgt tās uzklausīt.

| (8) | Komisija 2004. gada 13. augustā noteica pagaidu aizsardzības pasākumus. Tie tika nodoti izskatīšanai Padomē saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 519/94 15. panta 5. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 3285/94 16. panta 7. punktu un pēc tam beidzās 2004. gada 6. decembrī. |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2004. gada 13. augustā noteica pagaidu aizsardzības pasākumus. Tie tika nodoti izskatīšanai Padomē saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 519/94 15. panta 5. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 3285/94 16. panta 7. punktu un pēc tam beidzās 2004. gada 6. decembrī.

| (9) | Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas Komisija turpināja izmeklēšanu, lai sagatavotu galīgos secinājumus. Atsevišķas valdības, daži ražotāji eksportētāji un viņus pārstāvošās asociācijas, Kopienas ražotāji, piegādātāji, pārstrādes uzņēmumi, importētāji un viņus pārstāvošās asociācijas iesniedza atsauksmes rakstveidā. Ieinteresēto personu mutiskās un rakstiskās atsauksmes tika izskatītas un ņemtas vērā, sagatavojot galīgos secinājumus. Visa informācija, ko uzskatīja par nepieciešamu galīgajai konstatācijai, tika sameklēta un pārbaudīta. Astoņu Kopienas ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi. |
| --- | --- |

(9)

Pēc pagaidu pasākumu publicēšanas Komisija turpināja izmeklēšanu, lai sagatavotu galīgos secinājumus. Atsevišķas valdības, daži ražotāji eksportētāji un viņus pārstāvošās asociācijas, Kopienas ražotāji, piegādātāji, pārstrādes uzņēmumi, importētāji un viņus pārstāvošās asociācijas iesniedza atsauksmes rakstveidā. Ieinteresēto personu mutiskās un rakstiskās atsauksmes tika izskatītas un ņemtas vērā, sagatavojot galīgos secinājumus. Visa informācija, ko uzskatīja par nepieciešamu galīgajai konstatācijai, tika sameklēta un pārbaudīta. Astoņu Kopienas ražotāju telpās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

| (10) | Visas personas, kas sadarbojās, tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts noteikt galīgos aizsardzības pasākumus un ierosināto pasākumu formu. Tām tika sniegta iespēja iesniegt komentārus, un tie, kur tas tika uzskatīts par atbilstošu, tika ņemti vērā, izdarot galīgos secinājumus. |
| --- | --- |

(10)

Visas personas, kas sadarbojās, tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata bija paredzēts noteikt galīgos aizsardzības pasākumus un ierosināto pasākumu formu. Tām tika sniegta iespēja iesniegt komentārus, un tie, kur tas tika uzskatīts par atbilstošu, tika ņemti vērā, izdarot galīgos secinājumus.

2.   TO PERSONU SARAKSTS, KAS SADARBOJĀS

| | |
| --- | --- |

3.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS

| (11) | Produkts, par kura importa tendencēm, kā dēļ vajadzīgi aizsardzības pasākumi, Komisija tika informēta, ir rūpnieciski audzēts Atlantijas lasis filejā vai citādi sagatavots, svaigs, atdzesēts vai saldēts. |
| --- | --- |

(11)

Produkts, par kura importa tendencēm, kā dēļ vajadzīgi aizsardzības pasākumi, Komisija tika informēta, ir rūpnieciski audzēts Atlantijas lasis filejā vai citādi sagatavots, svaigs, atdzesēts vai saldēts.

| (12) | Tomēr tiek uzskatīts, ka attiecīgajam produktam jābūt visiem rūpnieciski audzētiem lašiem. Ierobežot attiecīgo produktu ar rūpnieciski audzētu Atlantijas lasi nozīmētu definēt attiecīgo produktu pārāk šauri. Balstoties uz atšķirīgu lašu sugu fizisko raksturojumu (lielums, forma, garša u. tml.), ražošanas procesu un visu veidu rūpnieciski audzētu lašu aizstāšanas iespējām no patērētāja viedokļa, tiek uzskatīts, ka visi rūpnieciski audzēti laši ir viens produkts. Līdzīgi, tā kā rūpnieciski audzētus lašus pārdod dažādi sagatavotus (vesela izķidāta zivs, vesela izķidāta zivs bez galvas, filejas), visi šie dažādie sagatavošanas veidi kalpo vienam mērķim, un tos viegli iespējams aizstāt. |
| --- | --- |

(12)

Tomēr tiek uzskatīts, ka attiecīgajam produktam jābūt visiem rūpnieciski audzētiem lašiem. Ierobežot attiecīgo produktu ar rūpnieciski audzētu Atlantijas lasi nozīmētu definēt attiecīgo produktu pārāk šauri. Balstoties uz atšķirīgu lašu sugu fizisko raksturojumu (lielums, forma, garša u. tml.), ražošanas procesu un visu veidu rūpnieciski audzētu lašu aizstāšanas iespējām no patērētāja viedokļa, tiek uzskatīts, ka visi rūpnieciski audzēti laši ir viens produkts. Līdzīgi, tā kā rūpnieciski audzētus lašus pārdod dažādi sagatavotus (vesela izķidāta zivs, vesela izķidāta zivs bez galvas, filejas), visi šie dažādie sagatavošanas veidi kalpo vienam mērķim, un tos viegli iespējams aizstāt.

| (13) | Dažas iesaistītās personas apgalvoja, ka saldēts lasis ir no svaiga laša atšķirīgs produkts un to nevar uzskatīt par attiecīgo produktu. Viena persona atzīmēja, ka tarifa vajadzībām to klasificē citādi un apgalvoja, ka saldēts lasis ir paredzēts rūpnieciskiem pārtikas pārstrādes uzņēmumiem un kūpināšanas uzņēmumiem un tie dod priekšroku saldētam lasim, bet patērētāji par labāku atzīst svaigu lasi. Cita persona izvirzīja pretenzijas, ka saldēts lasis neder kūpināšanai. Tika apgalvots arī, ka pārstrādes uzņēmumiem infrastruktūra, kas vajadzīga svaigam un saldētam lasim, atšķiras. Tika apgalvots arī, ka svaigam un saldētam lasim ir pilnīgi atsevišķi tirgi, par ko liecina savstarpējas saistības trūkums starp svaiga un saldēta laša cenām un tika minēti konkrēti mazumtirdzniecības, pārstrādes uzņēmumu un patērētāju raksturojumu gadījumi, kuriem vajadzīgs viens sagatavošanas veids, nevis otrs. Viena persona apgalvoja, ka saldētu lasi parasti piedāvā citādā veidā (piem., vesela zivs, fileja u. tml.) nekā svaigu lasi. |
| --- | --- |

(13)

Dažas iesaistītās personas apgalvoja, ka saldēts lasis ir no svaiga laša atšķirīgs produkts un to nevar uzskatīt par attiecīgo produktu. Viena persona atzīmēja, ka tarifa vajadzībām to klasificē citādi un apgalvoja, ka saldēts lasis ir paredzēts rūpnieciskiem pārtikas pārstrādes uzņēmumiem un kūpināšanas uzņēmumiem un tie dod priekšroku saldētam lasim, bet patērētāji par labāku atzīst svaigu lasi. Cita persona izvirzīja pretenzijas, ka saldēts lasis neder kūpināšanai. Tika apgalvots arī, ka pārstrādes uzņēmumiem infrastruktūra, kas vajadzīga svaigam un saldētam lasim, atšķiras. Tika apgalvots arī, ka svaigam un saldētam lasim ir pilnīgi atsevišķi tirgi, par ko liecina savstarpējas saistības trūkums starp svaiga un saldēta laša cenām un tika minēti konkrēti mazumtirdzniecības, pārstrādes uzņēmumu un patērētāju raksturojumu gadījumi, kuriem vajadzīgs viens sagatavošanas veids, nevis otrs. Viena persona apgalvoja, ka saldētu lasi parasti piedāvā citādā veidā (piem., vesela zivs, fileja u. tml.) nekā svaigu lasi.

| (14) | Tomēr šie apgalvojumi tika atzītai par nepamatotiem. Dažādu klasifikāciju esamība tarifa vajadzībām ir vienīgais apsveramais faktors citu faktoru vidū, un pats par sevi tas nav izšķirīgs. Pārstrādes uzņēmumi izmanto gan svaigus, gan saldētus rūpnieciski audzētus lašus. Gan svaigu, gan saldētu lasi parasti pārdod mazumtirdzniecībā un parasti vienās un tajās pašās tirdzniecības vietās (tomēr dažas tirdzniecības vietas pārdot vai nu tikai svaigu, vai tikai saldētu lasi), pat ja ir pierādījumi par nelielu cenas atšķirību. Abi ir pieejami dažādi sagatavoti, un tos tieši patērē patērētāji. Lai gan vieni daži patērētāji var dot priekšroku svaigu/atdzesētu produktu iegādei un citi — saldētu, un tiek uzskatīts, ka dažiem sagatavošanas veidiem ir augstāka kvalitāte nekā citiem, šīs priekšrocības un uzskati nav nozīmīgi. Abi sagatavošanas veidi domāti vienam un tam pašam lietojumam un konkurē vienā un tajā pašā tirgū. |
| --- | --- |

(14)

Tomēr šie apgalvojumi tika atzītai par nepamatotiem. Dažādu klasifikāciju esamība tarifa vajadzībām ir vienīgais apsveramais faktors citu faktoru vidū, un pats par sevi tas nav izšķirīgs. Pārstrādes uzņēmumi izmanto gan svaigus, gan saldētus rūpnieciski audzētus lašus. Gan svaigu, gan saldētu lasi parasti pārdod mazumtirdzniecībā un parasti vienās un tajās pašās tirdzniecības vietās (tomēr dažas tirdzniecības vietas pārdot vai nu tikai svaigu, vai tikai saldētu lasi), pat ja ir pierādījumi par nelielu cenas atšķirību. Abi ir pieejami dažādi sagatavoti, un tos tieši patērē patērētāji. Lai gan vieni daži patērētāji var dot priekšroku svaigu/atdzesētu produktu iegādei un citi — saldētu, un tiek uzskatīts, ka dažiem sagatavošanas veidiem ir augstāka kvalitāte nekā citiem, šīs priekšrocības un uzskati nav nozīmīgi. Abi sagatavošanas veidi domāti vienam un tam pašam lietojumam un konkurē vienā un tajā pašā tirgū.

| (15) | Viena persona apgalvoja, ka pieprasījums pēc svaiga un saldēta laša savstarpēji nespēj pielāgoties, un, atbalstot šo apsvērumu, atsaucās uz Padomes Regulas (EK) Nr. 930/2003. Tomēr faktiski minētā regula atzina, ka starp šiem abiem produktiem pastāv cenu konkurence. |
| --- | --- |

(15)

Viena persona apgalvoja, ka pieprasījums pēc svaiga un saldēta laša savstarpēji nespēj pielāgoties, un, atbalstot šo apsvērumu, atsaucās uz Padomes Regulas (EK) Nr. 930/2003. Tomēr faktiski minētā regula atzina, ka starp šiem abiem produktiem pastāv cenu konkurence.

| (16) | Tādējādi bija jānoraida arguments, ka saldēts lasis ir no svaiga laša atšķirīgs produkts. |
| --- | --- |

(16)

Tādējādi bija jānoraida arguments, ka saldēts lasis ir no svaiga laša atšķirīgs produkts.

| (17) | Tādēļ uzskata, ka rūpnieciski audzēts (nevis savvaļas) lasis (svaigs, atdzesēts vai saldēts), kas dažādi sagatavots, kā aprakstīts iepriekš, ir viens produkts. Pašlaik tas klasificēts ar KN kodu ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 un ex 0304 20 13. |
| --- | --- |

(17)

Tādēļ uzskata, ka rūpnieciski audzēts (nevis savvaļas) lasis (svaigs, atdzesēts vai saldēts), kas dažādi sagatavots, kā aprakstīts iepriekš, ir viens produkts. Pašlaik tas klasificēts ar KN kodu ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 un ex 0304 20 13.

4.   LĪDZĪGI VAI TIEŠI KONKURĒTSPĒJĪGI PRODUKTI

| (18) | Tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai Kopienas ražotāju ražotais produkts, t. i., rūpnieciski audzēts lasis (še turpmāk – “līdzīgais produkts”) ir līdzīgs vai tieši konkurētspējīgs ar attiecīgo importēto produktu. |
| --- | --- |

(18)

Tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai Kopienas ražotāju ražotais produkts, t. i., rūpnieciski audzēts lasis (še turpmāk – “līdzīgais produkts”) ir līdzīgs vai tieši konkurētspējīgs ar attiecīgo importēto produktu.

| (19) | Lai izdarītu noteikšanu, īpaši tika ņemti vērā turpmāk minētie secinājumi:






  a) | importētais produkts un Kopienas produkts ir iekļauti tajā pašā starptautiskajā muitas tarifu klasifikācijā HS līmenī (6 cipari). Turklāt tiem ir vienādas vai līdzīgas tādas fiziskās īpašības kā garša, lielums, forma un struktūra. Vietējo produkciju bieži vien pārdod kā augstākās kvalitātes produktus un mazumtirdzniecības līmenī tiem bieži ir piemaksa pie cenas. Tomēr “līdzība” nenozīmē, ka produktiem jābūt absolūti identiskiem, un nelielas kvalitātes atšķirības nav pietiekamas, lai mainītu kopējo secinājumu par importēto un vietējo produktu līdzību; |
| --- | --- | --- |

(19)

Lai izdarītu noteikšanu, īpaši tika ņemti vērā turpmāk minētie secinājumi:

a)

importētais produkts un Kopienas produkts ir iekļauti tajā pašā starptautiskajā muitas tarifu klasifikācijā HS līmenī (6 cipari). Turklāt tiem ir vienādas vai līdzīgas tādas fiziskās īpašības kā garša, lielums, forma un struktūra. Vietējo produkciju bieži vien pārdod kā augstākās kvalitātes produktus un mazumtirdzniecības līmenī tiem bieži ir piemaksa pie cenas. Tomēr “līdzība” nenozīmē, ka produktiem jābūt absolūti identiskiem, un nelielas kvalitātes atšķirības nav pietiekamas, lai mainītu kopējo secinājumu par importēto un vietējo produktu līdzību;

| b) | importētais produkts un Kopienas produkts tika pārdots pa līdzīgiem vai vienādiem pārdošanas kanāliem, un pircējiem bija viegli pieejama informācija par cenu, tādēļ attiecīgais produkts un Kopienas produkts galvenokārt konkurēja cenu ziņā; |
| --- | --- |

b)

importētais produkts un Kopienas produkts tika pārdots pa līdzīgiem vai vienādiem pārdošanas kanāliem, un pircējiem bija viegli pieejama informācija par cenu, tādēļ attiecīgais produkts un Kopienas produkts galvenokārt konkurēja cenu ziņā;

| c) | gan importētā produkta, gan Kopienas produkta galapatēriņš ir viens un tas pats vai arī līdzīgs, tādēļ tie bijuši alternatīvi jeb aizstājējprodukti un bijuši viegli aizstājami; |
| --- | --- |

c)

gan importētā produkta, gan Kopienas produkta galapatēriņš ir viens un tas pats vai arī līdzīgs, tādēļ tie bijuši alternatīvi jeb aizstājējprodukti un bijuši viegli aizstājami;

| d) | gan importēto produktu, gan Kopienas produktu patērētāji uzskatīja par alternatīviem, lai apmierinātu konkrētu vēlmi vai pieprasījumu, tādēļ dažu eksportētāju un importētāju noteiktās atšķirības ir vienkārši nelielas variācijas. |
| --- | --- |

d)

gan importēto produktu, gan Kopienas produktu patērētāji uzskatīja par alternatīviem, lai apmierinātu konkrētu vēlmi vai pieprasījumu, tādēļ dažu eksportētāju un importētāju noteiktās atšķirības ir vienkārši nelielas variācijas.

| (20) | Tādēļ secina, ka importētais produkts un Kopienas produkts ir “līdzīgi vai tieši konkurētspējīgi”. |
| --- | --- |

(20)

Tādēļ secina, ka importētais produkts un Kopienas produkts ir “līdzīgi vai tieši konkurētspējīgi”.

5.   IMPORTS

5.1.   Importa pieaugums

5.1.1.   Ievads

| (21) | Tika veikta pārbaude, pamatojoties uz datiem par laika posmu no 2000. līdz 2003. gadam un pievēršoties importam visnesenākajā laika posmā, par kuru ir pieejami uzticami dati, lai konstatētu, vai attiecīgais produkts tiek importēts Kopienā gan absolūtā izteiksmē, gan saistībā ar Kopienas produkciju tik ļoti pieaugošā daudzumā un/vai ar tādiem noteikumiem, ka rada vai var radīt nopietnu kaitējumu Kopienas ražotājiem. Viena persona apgalvoja, ka imports pieaudzis, tādēļ, ka importa datos iekļauts savvaļas lašu imports. Tomēr izmeklēšana pierādīja, ka, lai gan Eurostat datos netiek šķirti savvaļas un rūpnieciski audzētie laši, pieejamā informācija (ASV un Kanādas eksporta statistika) norāda, ka savvaļas lašu imports uz Kopienu kopš 2001. gada ir faktiski samazinājies. Tādēļ visu lašu importa iekļaušana Eurostat datos neizraisīja importa pieaugumu, par ko liecina šie dati. Viena persona apgalvoja, ka 2000. gads nav bijis piemērots kā atskaites gads veiktajai analīzei, norādot, ka šajā gadā bijušas neparasti augstas lašu cenas. Tomēr analīzē galvenā uzmanība pievērsta svarīgākajiem notikumiem nesenākajā laika posmā, tādēļ atskaites gada nomaiņa uz 1999. vai 2001. gadu nevarētu mainīt šīs analīzes iznākumu. |
| --- | --- |

(21)

Tika veikta pārbaude, pamatojoties uz datiem par laika posmu no 2000. līdz 2003. gadam un pievēršoties importam visnesenākajā laika posmā, par kuru ir pieejami uzticami dati, lai konstatētu, vai attiecīgais produkts tiek importēts Kopienā gan absolūtā izteiksmē, gan saistībā ar Kopienas produkciju tik ļoti pieaugošā daudzumā un/vai ar tādiem noteikumiem, ka rada vai var radīt nopietnu kaitējumu Kopienas ražotājiem. Viena persona apgalvoja, ka imports pieaudzis, tādēļ, ka importa datos iekļauts savvaļas lašu imports. Tomēr izmeklēšana pierādīja, ka, lai gan Eurostat datos netiek šķirti savvaļas un rūpnieciski audzētie laši, pieejamā informācija (ASV un Kanādas eksporta statistika) norāda, ka savvaļas lašu imports uz Kopienu kopš 2001. gada ir faktiski samazinājies. Tādēļ visu lašu importa iekļaušana Eurostat datos neizraisīja importa pieaugumu, par ko liecina šie dati. Viena persona apgalvoja, ka 2000. gads nav bijis piemērots kā atskaites gads veiktajai analīzei, norādot, ka šajā gadā bijušas neparasti augstas lašu cenas. Tomēr analīzē galvenā uzmanība pievērsta svarīgākajiem notikumiem nesenākajā laika posmā, tādēļ atskaites gada nomaiņa uz 1999. vai 2001. gadu nevarētu mainīt šīs analīzes iznākumu.

| (22) | Tādējādi turpmāk izklāstītie galīgie secinājumi pamatojas uz datiem par laika posmu no 2000. līdz 2003. gadam. |
| --- | --- |

(22)

Tādējādi turpmāk izklāstītie galīgie secinājumi pamatojas uz datiem par laika posmu no 2000. līdz 2003. gadam.

5.1.2.   Importa apjoms

| (23) | Importa apjoms pieaudzis no 372 789 tonnām 2000. gadā līdz 455 948 tonnām 2003. gadā, kopējais pieaugums – 22 %. No 2002. līdz 2003. gadam importa apjoms pieaudzis par 15 %. |
| --- | --- |

(23)

Importa apjoms pieaudzis no 372 789 tonnām 2000. gadā līdz 455 948 tonnām 2003. gadā, kopējais pieaugums – 22 %. No 2002. līdz 2003. gadam importa apjoms pieaudzis par 15 %.

| (24) | Salīdzinot ar Kopienas produkciju, imports samazinājās no 254 % 2000. gadā līdz 235 % 2001. gadā, tomēr 2003. gadā tas atkal ir pieaudzis līdz 239 %. Lai gan tas ir samazinājums salīdzinājumā ar 2000. gadu, tiek atzīmēts, ka pēc krituma 2001. gadā imports ir pieaudzis, salīdzinot ar katrā gadā kopš tā laika saražoto produkciju. Turklāt tiek atgādināts, ka 2003. gadā bija absolūts importa pieaugums par 15 % – tā ir daudz augstāka pieauguma likme nekā iepriekšējos gados. |
| --- | --- |

(24)

Salīdzinot ar Kopienas produkciju, imports samazinājās no 254 % 2000. gadā līdz 235 % 2001. gadā, tomēr 2003. gadā tas atkal ir pieaudzis līdz 239 %. Lai gan tas ir samazinājums salīdzinājumā ar 2000. gadu, tiek atzīmēts, ka pēc krituma 2001. gadā imports ir pieaudzis, salīdzinot ar katrā gadā kopš tā laika saražoto produkciju. Turklāt tiek atgādināts, ka 2003. gadā bija absolūts importa pieaugums par 15 % – tā ir daudz augstāka pieauguma likme nekā iepriekšējos gados.

| (25) | Ceturkšņu dati par 2002. un 2003. gadu norāda, ka 2003. gadā ceturkšņa importa apjoms bijis lielāks nekā tajā pašā ceturksnī 2002. gadā un visaugstākais kāpums (līdz 20,8 %) bijis 2003. gada otrajā pusē. | 2002. g. 1. cet. | 2002. g. 2. cet. | 2002. g. 3. cet. | 2002. g. 4. cet. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (t) | 86 753 | 96 988 | 93 375 | 119 657 |
| | 2003. g. 1. cet. | 2003. g. 2. cet. | 2003. g. 3. cet. | 2003. g. 4. cet. |
| Apjoms (t) | 92 667 | 108 655 | 112 862 | 141 763 |
| Pieaugums pa gadiem % | 6,8 % | 12,0 % | 20,8 % | 18,5 % |
| Avots: Eurostat. |

(25)

Ceturkšņu dati par 2002. un 2003. gadu norāda, ka 2003. gadā ceturkšņa importa apjoms bijis lielāks nekā tajā pašā ceturksnī 2002. gadā un visaugstākais kāpums (līdz 20,8 %) bijis 2003. gada otrajā pusē.

2002. g. 1. cet.

2002. g. 2. cet.

2002. g. 3. cet.

2002. g. 4. cet.

Apjoms (t)

86 753

96 988

93 375

119 657

2003. g. 1. cet.

2003. g. 2. cet.

2003. g. 3. cet.

2003. g. 4. cet.

Apjoms (t)

92 667

108 655

112 862

141 763

Pieaugums pa gadiem %

6,8 %

12,0 %

20,8 %

18,5 %

Avots: Eurostat.

5.1.3.   Secinājums

| (26) | Pamatojoties uz informāciju par importu 2000. līdz 2003. gadā, secina, ka pastāv nesens, krass, straujš un nozīmīgs importa pieaugums, kas produkcijai ir gan absolūts, gan relatīvs. |
| --- | --- |

(26)

Pamatojoties uz informāciju par importu 2000. līdz 2003. gadā, secina, ka pastāv nesens, krass, straujš un nozīmīgs importa pieaugums, kas produkcijai ir gan absolūts, gan relatīvs.

5.2.   Importa cenas

| (27) | Atsaucoties uz Eurostat datiem, jāņem vērā arī nosacījumi, ar kādiem imports veikts. Dati attiecas uz nelielu daudzumu savvaļas lašu, tādēļ tiek ņemts vērā, ka tie nav jūtami ietekmējuši cenas. |
| --- | --- |

(27)

Atsaucoties uz Eurostat datiem, jāņem vērā arī nosacījumi, ar kādiem imports veikts. Dati attiecas uz nelielu daudzumu savvaļas lašu, tādēļ tiek ņemts vērā, ka tie nav jūtami ietekmējuši cenas.

| (28) | Šai sakarā jāatzīmē, ka no 1997. gada septembra līdz 2003. gada maijam nozīmīgai rūpnieciski audzētu lašu importa produkcijas daļai no Norvēģijas (kas veido apmēram 55 % no Kopienas tirgus) tika noteiktas cenu saistības, kas atbilda toreizējiem antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem. Daži Norvēģijas ražotāji eksportētāji 2002. gadā neizpildīja šīs cenu saistības, tas sāka vājināt šā pasākuma iedarbīgumu un izraisīja cenu kritumu. Antidempinga un antisubsidēšanas pasākumu ierosinātā pārtraukšana attiecībā uz importu no Norvēģijas tika paziņota 2002. gada decembrī, un 2003. gada maijā šie pasākumi tika pārtraukti. Importa cenas 2002. gadā un 2003. gada pirmajā pusē kritās, daļēji tādēļ, ka daži Norvēģijas eksportētāji neizpildīja cenu saistības vai brīvprātīgu atteicās no tām. |
| --- | --- |

(28)

Šai sakarā jāatzīmē, ka no 1997. gada septembra līdz 2003. gada maijam nozīmīgai rūpnieciski audzētu lašu importa produkcijas daļai no Norvēģijas (kas veido apmēram 55 % no Kopienas tirgus) tika noteiktas cenu saistības, kas atbilda toreizējiem antidempinga un antisubsidēšanas pasākumiem. Daži Norvēģijas ražotāji eksportētāji 2002. gadā neizpildīja šīs cenu saistības, tas sāka vājināt šā pasākuma iedarbīgumu un izraisīja cenu kritumu. Antidempinga un antisubsidēšanas pasākumu ierosinātā pārtraukšana attiecībā uz importu no Norvēģijas tika paziņota 2002. gada decembrī, un 2003. gada maijā šie pasākumi tika pārtraukti. Importa cenas 2002. gadā un 2003. gada pirmajā pusē kritās, daļēji tādēļ, ka daži Norvēģijas eksportētāji neizpildīja cenu saistības vai brīvprātīgu atteicās no tām.

| (29) | Importa cenas 2000. līdz 2003. gadā pazeminājās apmēram par 28,5 %. Tās nav uzskatāmas par nenormālām tirgus cenu svārstībām kāpuma absolūtā izteiksmē, jo ražotāji eksportētāji neguva pārmērīgu peļņu 2000. gadā un ražošanas izmaksas 2000. līdz 2003. gadā būtiski nepaaugstinājās. | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa cena | 3,55 | 2,99 | 2,87 | 2,54 |
| Avots: Eurostat. |

(29)

Importa cenas 2000. līdz 2003. gadā pazeminājās apmēram par 28,5 %. Tās nav uzskatāmas par nenormālām tirgus cenu svārstībām kāpuma absolūtā izteiksmē, jo ražotāji eksportētāji neguva pārmērīgu peļņu 2000. gadā un ražošanas izmaksas 2000. līdz 2003. gadā būtiski nepaaugstinājās.

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

Importa cena

3,55

2,99

2,87

2,54

Avots: Eurostat.

| (30) | Pēdējās cenu izmaiņas uzskatamāk paskaidrotas informācijā pa ceturkšņiem. Importa cenas 2002. gadā palika relatīvi stabilas no EUR 2,83 līdz 2,93, tās kritās no EUR 2,87 2003. gada 1. ceturksnī līdz EUR 2,24 2003. gada 3. ceturksnī, līdz tās daļēji tika atgūtas, kad 2003. gada 4. ceturksnī sasniedzot EUR 2,48. | 2002. g. 1. cet. | 2002. g. 2. cet. | 2002. g. 3. cet. | 2002. g. 4. cet. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa cena | 2,83 | 2,93 | 2,86 | 2,85 |
| | 2003. g. 1. cet. | 2003. g. 2. cet. | 2003. g. 3. cet. | 2003. g. 4. cet. |
| Importa cena | 2,87 | 2,62 | 2,24 | 2,48 |
| Avots: Eurostat. |

(30)

Pēdējās cenu izmaiņas uzskatamāk paskaidrotas informācijā pa ceturkšņiem. Importa cenas 2002. gadā palika relatīvi stabilas no EUR 2,83 līdz 2,93, tās kritās no EUR 2,87 2003. gada 1. ceturksnī līdz EUR 2,24 2003. gada 3. ceturksnī, līdz tās daļēji tika atgūtas, kad 2003. gada 4. ceturksnī sasniedzot EUR 2,48.

2002. g. 1. cet.

2002. g. 2. cet.

2002. g. 3. cet.

2002. g. 4. cet.

Importa cena

2,83

2,93

2,86

2,85

2003. g. 1. cet.

2003. g. 2. cet.

2003. g. 3. cet.

2003. g. 4. cet.

Importa cena

2,87

2,62

2,24

2,48

Avots: Eurostat.

| (31) | Eurostat dati par 2004. gada pirmo pusi norāda, ka cenas sākotnēji paaugstinājās, tomēr palika zemākas par vidējo rādītāju 2003. gadā, bet tad sekoja lejupejoša tendence. Pēdējā pieejamā informācija norāda, ka cenām joprojām raksturīga lejupejoša tendence un tās ir ļoti zemas. Kaut arī izteikti daži apgalvojumi, ka cenas pieaugs, tie nav bijuši pamatoti, un pašreizējās ļoti zemās cenas ir apstiprinājuši nozares avoti eksportētājvalstīs. |
| --- | --- |

(31)

Eurostat dati par 2004. gada pirmo pusi norāda, ka cenas sākotnēji paaugstinājās, tomēr palika zemākas par vidējo rādītāju 2003. gadā, bet tad sekoja lejupejoša tendence. Pēdējā pieejamā informācija norāda, ka cenām joprojām raksturīga lejupejoša tendence un tās ir ļoti zemas. Kaut arī izteikti daži apgalvojumi, ka cenas pieaugs, tie nav bijuši pamatoti, un pašreizējās ļoti zemās cenas ir apstiprinājuši nozares avoti eksportētājvalstīs.

5.3.   Importa tirgus daļa

| (32) | Importa tirgus daļa kritās no 73,5 % 2000. gadā līdz 71,9 % 2001. gadā un 2002. gadā palika stabila tādā pašā līmenī (72 %). 2003. gadā importa tirgus daļa palielinājās līdz 73,9 % no 72,0 % 2002. gadā, sasniedzot 1,9 procentu punktu pieaugumu un augstāko līmeni attiecīgajā laika posmā. | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports | 73,5 % | 71,9 % | 72,0 % | 73,9 % |

(32)

Importa tirgus daļa kritās no 73,5 % 2000. gadā līdz 71,9 % 2001. gadā un 2002. gadā palika stabila tādā pašā līmenī (72 %). 2003. gadā importa tirgus daļa palielinājās līdz 73,9 % no 72,0 % 2002. gadā, sasniedzot 1,9 procentu punktu pieaugumu un augstāko līmeni attiecīgajā laika posmā.

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

Imports

73,5 %

71,9 %

72,0 %

73,9 %

6.   KOPIENAS RAŽOTĀJU DEFINĪCIJA

| (33) | Gandrīz viss attiecīgais produkts ražots Skotijā un Īrijā, tomēr divi ražotāji ir arī Francijā, un vismaz viens ražotājs – Latvijā. |
| --- | --- |

(33)

Gandrīz viss attiecīgais produkts ražots Skotijā un Īrijā, tomēr divi ražotāji ir arī Francijā, un vismaz viens ražotājs – Latvijā.

| (34) | Kopējā attiecīgā produkta ražošanas apjoms Kopienā 2003. gadā bija 190 903 tonnas, no tām 85 231 tonnas jeb 45 % no kopējā Kopienas produkcijas apjoma nodrošināja ražotāji, kuri pilnībā sadarbojās izmeklēšanas provizoriskajā posmā. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 3285/94 5. panta 3. punkta c) apakšpunkta un Regulas (EK) Nr. 519/94 15. panta 1. apakšpunkta nozīmē viņi pārstāv kopējās Kopienas produkcijas lielāko daļu. Tādējādi viņi tiek uzskatīti par Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(34)

Kopējā attiecīgā produkta ražošanas apjoms Kopienā 2003. gadā bija 190 903 tonnas, no tām 85 231 tonnas jeb 45 % no kopējā Kopienas produkcijas apjoma nodrošināja ražotāji, kuri pilnībā sadarbojās izmeklēšanas provizoriskajā posmā. Tādēļ Regulas (EK) Nr. 3285/94 5. panta 3. punkta c) apakšpunkta un Regulas (EK) Nr. 519/94 15. panta 1. apakšpunkta nozīmē viņi pārstāv kopējās Kopienas produkcijas lielāko daļu. Tādējādi viņi tiek uzskatīti par Kopienas ražotājiem.

7.   NEPAREDZĒTI NOTIKUMI

| (35) | Norvēģija 2002. gada beigās prognozēja, ka 2003. gadā kopumā iegūs aptuveni 446 000 tonnas lašu. Līdz 2003. gada februārim Kontali Analyse (nozares informācijas sniedzējs) prognozēja 475 000 tonnas. Tas bija par 30 000 tonnām vairāk, nekā Norvēģija ieguva 2002. gadā, un tika cerēts, ka vairums no šī pieauguma tiks novirzīts uz tādiem topošiem tirgiem kā Krievija un Polija un tādiem Tālo Austrumu tirgiem kā Japāna, Honkonga, Taivāna un Ķīna. Pieaugums Tālajos Austrumos kopš 2000. gada bija negatīvs, tomēr Norvēģija cerēja 2003. gadā mainīt šo tendenci, atveroties Ķīnas tirgum. |
| --- | --- |

(35)

Norvēģija 2002. gada beigās prognozēja, ka 2003. gadā kopumā iegūs aptuveni 446 000 tonnas lašu. Līdz 2003. gada februārim Kontali Analyse (nozares informācijas sniedzējs) prognozēja 475 000 tonnas. Tas bija par 30 000 tonnām vairāk, nekā Norvēģija ieguva 2002. gadā, un tika cerēts, ka vairums no šī pieauguma tiks novirzīts uz tādiem topošiem tirgiem kā Krievija un Polija un tādiem Tālo Austrumu tirgiem kā Japāna, Honkonga, Taivāna un Ķīna. Pieaugums Tālajos Austrumos kopš 2000. gada bija negatīvs, tomēr Norvēģija cerēja 2003. gadā mainīt šo tendenci, atveroties Ķīnas tirgum.

| (36) | Faktiski Norvēģijas produkcija 2003. gadā bija 509 000 tonnas (apmēram par 63 000 tonnām vairāk, nekā bija paredzējusi Norvēģijas valdība), un ieguve bija par 6 % lielāka nekā prognozēja Kontali). Produkcija arī bija par 64 000 tonnām (jeb 14 %) lielāka nekā Norvēģijas produkcija 2002. gadā. Tajā pašā laikā pārdošana Tālajos Austrumos bija tālu no pozitīvām izmaiņām, un samazinājums kļuva vēl lielāks, t. i., -6 %. Piedevām samazinājās arī pieaugums topošajos tirgos – no 47 % līdz 32 % Krievijā un no 50 % līdz 30 % Eiropas valstīs ārpus Kopienas. Patiesi vispārējais kopējais patēriņš pieauga tikai par 6 % salīdzinājumā ar 9 % 2002. gadā un 14 % 2001. gadā. Šīs, kā izrādījās, kļūdainās ieguves prognozes apvienojumā ar pasaules patēriņa izmaiņām, bija neparedzētas. |
| --- | --- |

(36)

Faktiski Norvēģijas produkcija 2003. gadā bija 509 000 tonnas (apmēram par 63 000 tonnām vairāk, nekā bija paredzējusi Norvēģijas valdība), un ieguve bija par 6 % lielāka nekā prognozēja Kontali). Produkcija arī bija par 64 000 tonnām (jeb 14 %) lielāka nekā Norvēģijas produkcija 2002. gadā. Tajā pašā laikā pārdošana Tālajos Austrumos bija tālu no pozitīvām izmaiņām, un samazinājums kļuva vēl lielāks, t. i., -6 %. Piedevām samazinājās arī pieaugums topošajos tirgos – no 47 % līdz 32 % Krievijā un no 50 % līdz 30 % Eiropas valstīs ārpus Kopienas. Patiesi vispārējais kopējais patēriņš pieauga tikai par 6 % salīdzinājumā ar 9 % 2002. gadā un 14 % 2001. gadā. Šīs, kā izrādījās, kļūdainās ieguves prognozes apvienojumā ar pasaules patēriņa izmaiņām, bija neparedzētas.

| (37) | Tādējādi Norvēģijai bija nopietna pārprodukcijas problēma, kuru tā šķita apzināmies. Patiesi 2003. gada augustā, cenšoties izņemt lieko produkciju no tirgus, daži Norvēģijas ražotāji apsvēra 30 000 tonnu rūpnieciski audzētu lašu sasaldēšanu. Tomēr vēlāk no šī risinājuma atteicās, un tirgū aizvien bija pārmērīgs piedāvājums. |
| --- | --- |

(37)

Tādējādi Norvēģijai bija nopietna pārprodukcijas problēma, kuru tā šķita apzināmies. Patiesi 2003. gada augustā, cenšoties izņemt lieko produkciju no tirgus, daži Norvēģijas ražotāji apsvēra 30 000 tonnu rūpnieciski audzētu lašu sasaldēšanu. Tomēr vēlāk no šī risinājuma atteicās, un tirgū aizvien bija pārmērīgs piedāvājums.

| (38) | Turklāt 2002. gada decembrī Komisija bija paziņojusi priekšlikumu izbeigt antidempinga un antisubsidēšanas pasākumus pret Norvēģiju. Vēlāk 2003. gada maijā tie tika izbeigti. Pasākumi galvenokārt ietvēra minimālās importa cenas (“MIC”), kas ražotājiem eksportētājiem faktiski garantēja minimālo cenu. Kad tika pasludināta pasākumu atcelšana, daudzi Norvēģijas ražotāji eksportētāji vai nu brīvprātīgi atteicās no saistībām, vai arī vienkārši pārtrauca tās ievērot. Norvēģijas lašu ražotājiem kopumā ir lieli parādi Norvēģijas bankās. Cenas samazinājās un MIC netika piemērotas, tādēļ bankas, kuras bija piešķīrušas aizdevumus Norvēģijas ražotājiem, sāka īstenot pasākumus, lai samazinātu risku, un pieprasīja parādu atmaksāšanu. Tas radīja apburto loku, kura dēļ ieguve palielinājās, turpinājās spiediens uz cenām un palielinājās spiediens uz eksportu. Lai arī pret Norvēģiju vērsto pasākumu atcelšanas dēļ bija gaidāmas dažas īslaicīgas un nelielas importa cenu korekcijas, cenu krituma pakāpe (ko saasināja pārprodukcijas problēma) un apburtais loks, kas radās iepriekšminēto banku sistēmas darbību dēļ, nebija paredzēts. |
| --- | --- |

(38)

Turklāt 2002. gada decembrī Komisija bija paziņojusi priekšlikumu izbeigt antidempinga un antisubsidēšanas pasākumus pret Norvēģiju. Vēlāk 2003. gada maijā tie tika izbeigti. Pasākumi galvenokārt ietvēra minimālās importa cenas (“MIC”), kas ražotājiem eksportētājiem faktiski garantēja minimālo cenu. Kad tika pasludināta pasākumu atcelšana, daudzi Norvēģijas ražotāji eksportētāji vai nu brīvprātīgi atteicās no saistībām, vai arī vienkārši pārtrauca tās ievērot. Norvēģijas lašu ražotājiem kopumā ir lieli parādi Norvēģijas bankās. Cenas samazinājās un MIC netika piemērotas, tādēļ bankas, kuras bija piešķīrušas aizdevumus Norvēģijas ražotājiem, sāka īstenot pasākumus, lai samazinātu risku, un pieprasīja parādu atmaksāšanu. Tas radīja apburto loku, kura dēļ ieguve palielinājās, turpinājās spiediens uz cenām un palielinājās spiediens uz eksportu. Lai arī pret Norvēģiju vērsto pasākumu atcelšanas dēļ bija gaidāmas dažas īslaicīgas un nelielas importa cenu korekcijas, cenu krituma pakāpe (ko saasināja pārprodukcijas problēma) un apburtais loks, kas radās iepriekšminēto banku sistēmas darbību dēļ, nebija paredzēts.

| (39) | Norvēģijas kronas vērtība 2003. gadā kritās par 13 % attiecībā pret eiro, par 12 % attiecībā pret Dānijas kronu un par 14 % attiecībā pret Zviedrijas kronu. Lai arī valūtas kursa svārstības tika gaidītas, tās tomēr bija relatīvi plašas un pārsniedza normālo valūtas svārstību amplitūdu. Lai gan arī eiro nostiprinājās salīdzinājumā ar Lielbritānijas sterliņu mārciņu, Lielbritānijas sterliņu mārciņas vērtība kritās tikai par 6 %, padarot Apvienotās Karalistes rūpnieciski audzēto lasi eirozonā dārgāku attiecībā pret Norvēģijas importa produkciju, nekā tas bija gada sākumā. Galvenie Norvēģijas rūpnieciski audzēto lašu importētāji Kopienā ir Dānija, Zviedrija, Vācija un Polija. Tomēr lielu daudzumu šīs importa produkcijas tieši transportē uz tādām eirozonas valstīm kā Francija un Spānija. Turklāt vairāk nekā puse no rūpnieciski audzētajiem lašiem, ko importē uz Dāniju, un gandrīz visi, kurus importē uz Poliju un citām jaunajām dalībvalstīm pēc apstrādes tiek vēlreiz pārdoti eirozonā. Tādējādi Norvēģijas kronas vērtības kritums attiecībā pret eiro ietekmējis ne tikai Norvēģijas tiešo importu eirozonā, bet arī importu uz tādām valstīm kā Dānija un Polija, kuras apstrādā rūpnieciski audzētus lašus, lai tos vēlreiz pārdotu eirozonā. Šo valūtas svārstību sekas bija tādas, ka Norvēģijas ražotājiem Eiropas Kopienas tirgus kopumā kļuva izdevīgāks, savā ziņā izolējot viņus no sekām, kas bija cenu kritumam eiro un kronās, un palīdzot saglabāt eksporta ienākumus vietējā valūtā. Tomēr vienas vienības cena kritās pat Norvēģijas kronās. Tajā pašā laikā šo valūtas svārstību dēļ importētais lasis kļuva lētāks Eiropas Kopienā, tādēļ ieinteresēja importētājus un tādus lietotājus kā pārstrādes rūpniecība. Tādējādi liels daudzums no pārprodukcijas Norvēģijā tika eksportēts uz Eiropas Kopienu. |
| --- | --- |

(39)

Norvēģijas kronas vērtība 2003. gadā kritās par 13 % attiecībā pret eiro, par 12 % attiecībā pret Dānijas kronu un par 14 % attiecībā pret Zviedrijas kronu. Lai arī valūtas kursa svārstības tika gaidītas, tās tomēr bija relatīvi plašas un pārsniedza normālo valūtas svārstību amplitūdu. Lai gan arī eiro nostiprinājās salīdzinājumā ar Lielbritānijas sterliņu mārciņu, Lielbritānijas sterliņu mārciņas vērtība kritās tikai par 6 %, padarot Apvienotās Karalistes rūpnieciski audzēto lasi eirozonā dārgāku attiecībā pret Norvēģijas importa produkciju, nekā tas bija gada sākumā. Galvenie Norvēģijas rūpnieciski audzēto lašu importētāji Kopienā ir Dānija, Zviedrija, Vācija un Polija. Tomēr lielu daudzumu šīs importa produkcijas tieši transportē uz tādām eirozonas valstīm kā Francija un Spānija. Turklāt vairāk nekā puse no rūpnieciski audzētajiem lašiem, ko importē uz Dāniju, un gandrīz visi, kurus importē uz Poliju un citām jaunajām dalībvalstīm pēc apstrādes tiek vēlreiz pārdoti eirozonā. Tādējādi Norvēģijas kronas vērtības kritums attiecībā pret eiro ietekmējis ne tikai Norvēģijas tiešo importu eirozonā, bet arī importu uz tādām valstīm kā Dānija un Polija, kuras apstrādā rūpnieciski audzētus lašus, lai tos vēlreiz pārdotu eirozonā. Šo valūtas svārstību sekas bija tādas, ka Norvēģijas ražotājiem Eiropas Kopienas tirgus kopumā kļuva izdevīgāks, savā ziņā izolējot viņus no sekām, kas bija cenu kritumam eiro un kronās, un palīdzot saglabāt eksporta ienākumus vietējā valūtā. Tomēr vienas vienības cena kritās pat Norvēģijas kronās. Tajā pašā laikā šo valūtas svārstību dēļ importētais lasis kļuva lētāks Eiropas Kopienā, tādēļ ieinteresēja importētājus un tādus lietotājus kā pārstrādes rūpniecība. Tādējādi liels daudzums no pārprodukcijas Norvēģijā tika eksportēts uz Eiropas Kopienu.

| (40) | Viena persona apgalvoja, ka pārprodukcija ārvalstīs ne vienmēr izraisa importa pieaugumu uz Kopienu. Kaut arī abstrakti šis apgalvojums ir patiess, izmeklēšana liecina, ka šajā konkrētajā gadījumā pārprodukcija izraisīja importa pieaugumu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(40)

Viena persona apgalvoja, ka pārprodukcija ārvalstīs ne vienmēr izraisa importa pieaugumu uz Kopienu. Kaut arī abstrakti šis apgalvojums ir patiess, izmeklēšana liecina, ka šajā konkrētajā gadījumā pārprodukcija izraisīja importa pieaugumu uz Kopienu.

| (41) | Tika apgalvots arī, ka tirdzniecības pasākumu atcelšana un valūtas kursa svārstības ir paredzamas. Tomēr tirdzniecības pasākumu atcelšanas ievērojamās sekas apvienojumā ar samērā lielām un ilgstošām valūtas kursu svārstībām nebija paredzamas. |
| --- | --- |

(41)

Tika apgalvots arī, ka tirdzniecības pasākumu atcelšana un valūtas kursa svārstības ir paredzamas. Tomēr tirdzniecības pasākumu atcelšanas ievērojamās sekas apvienojumā ar samērā lielām un ilgstošām valūtas kursu svārstībām nebija paredzamas.

| (42) | Tādēļ tiek secināts, ka neparedzēto notikumu pavērsiena cēlonis, kas radīja importa palielināšanos, bija ievērojama pārprodukcija Norvēģijā (kaut arī tika prognozēta mazāka ieguve), kuru saasināja Norvēģijas ražošanas nozares nesekmīgais mēģinājums sasniegt prognozēto eksporta pieaugumu ārpus Kopienas, negaidīti plašais iespaids, ko radīja pret Norvēģiju vērsto tirdzniecības aizsardzības pasākumu atcelšana un iepriekš aprakstītā Norvēģijas banku sistēmas darbība kopā ar eiro vērtības celšanos, kuras dēļ Kopienas tirgus kļuva par neparasti pievilcīgu mērķi Norvēģijas eksportam. |
| --- | --- |

(42)

Tādēļ tiek secināts, ka neparedzēto notikumu pavērsiena cēlonis, kas radīja importa palielināšanos, bija ievērojama pārprodukcija Norvēģijā (kaut arī tika prognozēta mazāka ieguve), kuru saasināja Norvēģijas ražošanas nozares nesekmīgais mēģinājums sasniegt prognozēto eksporta pieaugumu ārpus Kopienas, negaidīti plašais iespaids, ko radīja pret Norvēģiju vērsto tirdzniecības aizsardzības pasākumu atcelšana un iepriekš aprakstītā Norvēģijas banku sistēmas darbība kopā ar eiro vērtības celšanos, kuras dēļ Kopienas tirgus kļuva par neparasti pievilcīgu mērķi Norvēģijas eksportam.

8.   NOPIETNS KAITĒJUMS

8.1.   Ievads

| (43) | Lai varētu noteikt nopietno kaitējumu, kas nodarīts līdzīgā produkta ražotājiem Kopienā, tika izvērtēti visi attiecīgie objektīvie un kvantitatīvi nosakāmie faktori, kas ietekmējuši viņu stāvokli. Vērtējums saistībā ar attiecīgo produktu tika veikts, konkrēti izmantojot vispārējos Kopienas datus par patēriņu, ražošanas jaudu, ražošanu, jaudas izmantojumu, nodarbinātību, produktivitāti, kopējo pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Šie vispārējie dati pamatoti ar statistikas informāciju, ko savākusi Apvienotā Karaliste un Īrija pilnīgos nozares pētījumos. Konkrētiem uzņēmumiem specifisko datu pamatā ir dati, ko par naudas plūsmu, peļņu no ieguldītā kapitāla, krājumiem, cenām, cenu samazinājumu un rentabilitāti laikā no 2000. līdz 2003. gadam snieguši Kopienas ražotāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(43)

Lai varētu noteikt nopietno kaitējumu, kas nodarīts līdzīgā produkta ražotājiem Kopienā, tika izvērtēti visi attiecīgie objektīvie un kvantitatīvi nosakāmie faktori, kas ietekmējuši viņu stāvokli. Vērtējums saistībā ar attiecīgo produktu tika veikts, konkrēti izmantojot vispārējos Kopienas datus par patēriņu, ražošanas jaudu, ražošanu, jaudas izmantojumu, nodarbinātību, produktivitāti, kopējo pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Šie vispārējie dati pamatoti ar statistikas informāciju, ko savākusi Apvienotā Karaliste un Īrija pilnīgos nozares pētījumos. Konkrētiem uzņēmumiem specifisko datu pamatā ir dati, ko par naudas plūsmu, peļņu no ieguldītā kapitāla, krājumiem, cenām, cenu samazinājumu un rentabilitāti laikā no 2000. līdz 2003. gadam snieguši Kopienas ražotāji, kas sadarbojās.

| (44) | Iesākumā jāatzīmē, ka rūpnieciskā lašu audzēšana Kopienā, tāpat kā citur, ir garš un salīdzinoši neelastīgs rūpniecisks cikls, kas beidzas ar lašu ieguvi, un, kad laši ir iegūti, tie nekavējoties jāpārdod, jo tos var uzglabāt dažas dienas, ja vien tie nav saldēti. Saldēšana ir dārga, un katrā ziņā Kopienā ir ierobežota saldēšanas jauda. Tādējādi ražošanas līmenis jāplāno vismaz divus gadus uz priekšu un ieplānoto nevar atcelt, izņemot rezerves. Tādēļ pārprodukcija uz ražošanu iedarbojas novēloti, bet tūlītēji un nopietni ietekmē cenas. |
| --- | --- |

(44)

Iesākumā jāatzīmē, ka rūpnieciskā lašu audzēšana Kopienā, tāpat kā citur, ir garš un salīdzinoši neelastīgs rūpniecisks cikls, kas beidzas ar lašu ieguvi, un, kad laši ir iegūti, tie nekavējoties jāpārdod, jo tos var uzglabāt dažas dienas, ja vien tie nav saldēti. Saldēšana ir dārga, un katrā ziņā Kopienā ir ierobežota saldēšanas jauda. Tādējādi ražošanas līmenis jāplāno vismaz divus gadus uz priekšu un ieplānoto nevar atcelt, izņemot rezerves. Tādēļ pārprodukcija uz ražošanu iedarbojas novēloti, bet tūlītēji un nopietni ietekmē cenas.

8.2.   Kopienas ražotāju situācijas analīze

8.2.1.   Patēriņš

| (45) | Attiecīgā produkta patēriņš Kopienā tika noteikts, balstoties uz visu Kopienas ražotāju kopējo produkciju un kopējo Eurostat apkopoto attiecīgā produkta importu Kopienā, atskaitot Eiropas Kopienas eksportu. |
| --- | --- |

(45)

Attiecīgā produkta patēriņš Kopienā tika noteikts, balstoties uz visu Kopienas ražotāju kopējo produkciju un kopējo Eurostat apkopoto attiecīgā produkta importu Kopienā, atskaitot Eiropas Kopienas eksportu.

| (46) | No 2000. līdz 2003. gadam patēriņš Kopienā pieauga no 507 705 tonnām līdz 618 038 tonnām jeb par 21,7 %. |
| --- | --- |

(46)

No 2000. līdz 2003. gadam patēriņš Kopienā pieauga no 507 705 tonnām līdz 618 038 tonnām jeb par 21,7 %.

| (47) | Jāatzīmē, ka lašiem ir relatīvi augsta cenu līmeņa elastība, tādēļ ievērojami lielāko patēriņa pieaugumu 2003. gadā vismaz daļēji var skaidrot ar cenu kritumu vairumtirdzniecības līmenī. |
| --- | --- |

(47)

Jāatzīmē, ka lašiem ir relatīvi augsta cenu līmeņa elastība, tādēļ ievērojami lielāko patēriņa pieaugumu 2003. gadā vismaz daļēji var skaidrot ar cenu kritumu vairumtirdzniecības līmenī.

8.2.2.   Kopienas ražotāju ražošanas jauda un jaudas izmantošana

| (48) | Rūpnieciski audzēto lašu ražošanu Eiropas Kopienā efektīvi limitē ar valsts atļaujām, kurās noteikts maksimālais pieļaujamais dzīvo zivju daudzums, kas var atrasties ūdenī jebkurā vietā un jebkurā laikā. Norādītie dati par jaudu drīzāk balstās uz kopējo atļauju daudzumu nekā uz zivju turēšanas fizisko jaudu ūdens baseinos, kurus izmanto Kopienas ražotāji. Atļauju pieprasīšanas un izmantošanas izmaksas ir salīdzinoši zemas, tādēļ zemas ir arī pārsniegtās jaudas izmaksas. |
| --- | --- |

(48)

Rūpnieciski audzēto lašu ražošanu Eiropas Kopienā efektīvi limitē ar valsts atļaujām, kurās noteikts maksimālais pieļaujamais dzīvo zivju daudzums, kas var atrasties ūdenī jebkurā vietā un jebkurā laikā. Norādītie dati par jaudu drīzāk balstās uz kopējo atļauju daudzumu nekā uz zivju turēšanas fizisko jaudu ūdens baseinos, kurus izmanto Kopienas ražotāji. Atļauju pieprasīšanas un izmantošanas izmaksas ir salīdzinoši zemas, tādēļ zemas ir arī pārsniegtās jaudas izmaksas.

| (49) | Izmeklēšana rāda, ka, saglabājot stabilitāti 2000. līdz 2003. gadā, teorētiskā ražošanas jauda 2002. līdz 2003. gadā palielinājusies par 2,2 %. |
| --- | --- |

(49)

Izmeklēšana rāda, ka, saglabājot stabilitāti 2000. līdz 2003. gadā, teorētiskā ražošanas jauda 2002. līdz 2003. gadā palielinājusies par 2,2 %.

| (50) | Jaudas izmantošana (t. i., zivju daudzums ūdenī, salīdzinot ar atļauto daudzumu) palielinājās no 43 % 2000. gadā līdz 48 % 2001. gadā un pēc tam vēl pieauga 2003. gadā, sasniedzot 55 %. Tas atspoguļo faktu, ka ražošana no 2000. līdz 2003. gadam pieauga ātrāk nekā atļautā jauda, kas pieauga tikai par 2,2 %. |
| --- | --- |

(50)

Jaudas izmantošana (t. i., zivju daudzums ūdenī, salīdzinot ar atļauto daudzumu) palielinājās no 43 % 2000. gadā līdz 48 % 2001. gadā un pēc tam vēl pieauga 2003. gadā, sasniedzot 55 %. Tas atspoguļo faktu, ka ražošana no 2000. līdz 2003. gadam pieauga ātrāk nekā atļautā jauda, kas pieauga tikai par 2,2 %.

8.2.3.   Kopienas ražotāju produkcija

| (51) | Produkcija (iegūtās zivis) pieauga par 30 % no 146 664 iegūtām tonnām 2000. gadā līdz 190 903 tonnām 2003. gadā, katru gadu palielinoties par 13,7 %. |
| --- | --- |

(51)

Produkcija (iegūtās zivis) pieauga par 30 % no 146 664 iegūtām tonnām 2000. gadā līdz 190 903 tonnām 2003. gadā, katru gadu palielinoties par 13,7 %.

| (52) | Jāatzīmē, ka garo ražošanas cikla dēļ, ražošanu plāno divus gadus uz priekšu un, ja ražošanas cikls ir uzsākts, ražošanas līmeni nevar koriģēt, izņemot rezerves. |
| --- | --- |

(52)

Jāatzīmē, ka garo ražošanas cikla dēļ, ražošanu plāno divus gadus uz priekšu un, ja ražošanas cikls ir uzsākts, ražošanas līmeni nevar koriģēt, izņemot rezerves.

8.2.4.   Nodarbinātība

| (53) | Ar attiecīgo produktu saistītā nodarbinātība kritās par apmēram 6 % no 1 269 cilvēkiem 2000. gadā līdz 1 193 cilvēkiem 2003. gadā, lai gan tai bija nevienmērīga tendence, jo 2002. gadā tā daļēji atguva līdzsvaru. |
| --- | --- |

(53)

Ar attiecīgo produktu saistītā nodarbinātība kritās par apmēram 6 % no 1 269 cilvēkiem 2000. gadā līdz 1 193 cilvēkiem 2003. gadā, lai gan tai bija nevienmērīga tendence, jo 2002. gadā tā daļēji atguva līdzsvaru.

8.2.5.   Ražīgums

| (54) | Ražīgums analizējamajā laika posmā ir konsekventi pieaudzis no 115 tonnām 2000. gadā līdz 160 tonnām 2003. gadā. Tas parāda pieaugošo automātisko barošanas sistēmu un citu darbaspēku ekonomējošu ierīču izmantošanas pieaugumu un spēcīgo spiedienu, kas licis pazemināt cenas, saskaroties ar pieaugošajiem finansiālajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(54)

Ražīgums analizējamajā laika posmā ir konsekventi pieaudzis no 115 tonnām 2000. gadā līdz 160 tonnām 2003. gadā. Tas parāda pieaugošo automātisko barošanas sistēmu un citu darbaspēku ekonomējošu ierīču izmantošanas pieaugumu un spēcīgo spiedienu, kas licis pazemināt cenas, saskaroties ar pieaugošajiem finansiālajiem zaudējumiem.

8.2.6.   Pārdošanas apjoms

| (55) | No 2000. līdz 2002. gadam līdzīgā produkta pārdošana, ko veica Kopienas ražotāji, pieauga par 14,3 % jeb no 134 916 līdz 154 171 tonnām. Vienlaikus ar šo pieaugumu patēriņš pieauga par 8,5 %. No 2002. līdz 2003. gadam pārdošana, ko veica Kopienas ražotāji, palielinājās par 5,1 % jeb no 154 171 līdz 162 090 tonnām, kaut arī patēriņš 2002. līdz 2003. gadā pieauga par 10,3 %. |
| --- | --- |

(55)

No 2000. līdz 2002. gadam līdzīgā produkta pārdošana, ko veica Kopienas ražotāji, pieauga par 14,3 % jeb no 134 916 līdz 154 171 tonnām. Vienlaikus ar šo pieaugumu patēriņš pieauga par 8,5 %. No 2002. līdz 2003. gadam pārdošana, ko veica Kopienas ražotāji, palielinājās par 5,1 % jeb no 154 171 līdz 162 090 tonnām, kaut arī patēriņš 2002. līdz 2003. gadā pieauga par 10,3 %.

8.2.7.   Tirgus daļa

| (56) | Kopienas ražotāju tirgus daļa pieauga no 26,5 % 2000. gadā līdz 28,1 % 2001. gadā un saglabāja apmēram šo pašu līmeni 2002. gadā, bet tad 2003. gadā kritās par apmēram 1,9 procentu punktiem (jeb 6,7 %) līdz 26,1 % – tas bija zemākais līmenis analizējamajā laika posmā. Tas atspoguļo faktu, ka imports pieauga ne tikai absolūtajā izteiksmē, bet arī attiecībā pret patēriņu 2003. gadā. |
| --- | --- |

(56)

Kopienas ražotāju tirgus daļa pieauga no 26,5 % 2000. gadā līdz 28,1 % 2001. gadā un saglabāja apmēram šo pašu līmeni 2002. gadā, bet tad 2003. gadā kritās par apmēram 1,9 procentu punktiem (jeb 6,7 %) līdz 26,1 % – tas bija zemākais līmenis analizējamajā laika posmā. Tas atspoguļo faktu, ka imports pieauga ne tikai absolūtajā izteiksmē, bet arī attiecībā pret patēriņu 2003. gadā.

8.2.8.   Naudas plūsma

| (57) | Naudas plūsmu var pārbaudīt tikai to uzņēmumu līmenī, kas sadarbojās un kas ražoja attiecīgo produktu, nevis saistībā tikai ar pašu attiecīgo produktu. Tādēļ šis rādītājs šķiet mazāk nozīmīgs nekā citi. Tomēr redzams, ka 2001., 2002. un 2003. gadā bijusi ļoti negatīva naudas plūsma. |
| --- | --- |

(57)

Naudas plūsmu var pārbaudīt tikai to uzņēmumu līmenī, kas sadarbojās un kas ražoja attiecīgo produktu, nevis saistībā tikai ar pašu attiecīgo produktu. Tādēļ šis rādītājs šķiet mazāk nozīmīgs nekā citi. Tomēr redzams, ka 2001., 2002. un 2003. gadā bijusi ļoti negatīva naudas plūsma.

8.2.9.   Peļņa no ieguldītā kapitāla

| (58) | Arī peļņu no ieguldītā kapitāla var pārbaudīt tikai to uzņēmumu līmenī, kas sadarbojās un kas ražoja attiecīgo produktu, nevis saistībā tikai ar attiecīgo produktu. Tādēļ arī šis rādītājs tika uzskatīts par mazāk nozīmīgu nekā citi. Tomēr redzams, ka peļņa no ieguldītā kapitāla samazinājusies no 34 % 2000. gadā līdz gandrīz nullei 2001. un 2002. gadā, pirms nokritās līdz – 20 % 2003. gadā. |
| --- | --- |

(58)

Arī peļņu no ieguldītā kapitāla var pārbaudīt tikai to uzņēmumu līmenī, kas sadarbojās un kas ražoja attiecīgo produktu, nevis saistībā tikai ar attiecīgo produktu. Tādēļ arī šis rādītājs tika uzskatīts par mazāk nozīmīgu nekā citi. Tomēr redzams, ka peļņa no ieguldītā kapitāla samazinājusies no 34 % 2000. gadā līdz gandrīz nullei 2001. un 2002. gadā, pirms nokritās līdz – 20 % 2003. gadā.

8.2.10.   Līdzīgā produkta cena

| (59) | Līdzīgā produkta vidējā cena 2000. līdz 2003. gadā kritās par 20,3 %, cenām šajā laika posmā pastāvīgi pazeminoties. Zemāko līmeni (2,79 EUR/kg) cenas sasniedza 2003. gadā. |
| --- | --- |

(59)

Līdzīgā produkta vidējā cena 2000. līdz 2003. gadā kritās par 20,3 %, cenām šajā laika posmā pastāvīgi pazeminoties. Zemāko līmeni (2,79 EUR/kg) cenas sasniedza 2003. gadā.

| (60) | Pieejamā informācija norāda, ka 2004. gada pirmajā pusē vidējā vienības cena nedaudz pieauga, nedaudz paaugstinoties arī vidējai importa cenai, bet tad tai bija lejupejoša tendence. Jaunāka informācija rāda, ka cenas atkal krītas un ir ļoti zemas. |
| --- | --- |

(60)

Pieejamā informācija norāda, ka 2004. gada pirmajā pusē vidējā vienības cena nedaudz pieauga, nedaudz paaugstinoties arī vidējai importa cenai, bet tad tai bija lejupejoša tendence. Jaunāka informācija rāda, ka cenas atkal krītas un ir ļoti zemas.

| (61) | Viena persona apgalvoja, ka (atsaucoties uz gada vidējo valūtas kursu) sterliņu mārciņās cenu kritums bijis mazāk nozīmīgs. Tomēr Komisija tirdzniecības aizsardzībā konsekventi kā valūtas vienību lieto eiro. |
| --- | --- |

(61)

Viena persona apgalvoja, ka (atsaucoties uz gada vidējo valūtas kursu) sterliņu mārciņās cenu kritums bijis mazāk nozīmīgs. Tomēr Komisija tirdzniecības aizsardzībā konsekventi kā valūtas vienību lieto eiro.

8.2.11.   Izmaksas

| (62) | Papildus cenu izmaiņām jāņem vērā arī izmaksu izmaiņas. No 2000. līdz 2003. gadam izmaksas svārstījušās no EUR 3,0 līdz EUR 3,2 par kg. |
| --- | --- |

(62)

Papildus cenu izmaiņām jāņem vērā arī izmaksu izmaiņas. No 2000. līdz 2003. gadam izmaksas svārstījušās no EUR 3,0 līdz EUR 3,2 par kg.

8.2.12.   Rentabilitāte

| (63) | Kopienas ražotāju rentabilitāte Kopienas noieta tirgos kritās no 7,3 % 2000. gadā līdz – 3,3 % 2001. gadā. Mazāk izteikts zaudējums bija 2002. gadā (– 2,5 %), bet tad kritums turpinājās līdz – 17,1 % 2003. gadā. 2003. gadā, kad importa preču daudzums sasniedza augstāko līmeni un importa preču vidējā cena kritās līdz zemākajam līmenim (2,54 EUR/kg), arī Kopienas produkta vidējā cena kritās līdz zemākajam līmenim (2,79 EUR/kg). Kopienas ražotāju rentabilitātes kritums no 2000. līdz 2003. gadam notika tajā pašā laikā, kad cena par Kopienas ražotā produkta kilogramu samazinājās no EUR 3,50 līdz EUR 2,79. |
| --- | --- |

(63)

Kopienas ražotāju rentabilitāte Kopienas noieta tirgos kritās no 7,3 % 2000. gadā līdz – 3,3 % 2001. gadā. Mazāk izteikts zaudējums bija 2002. gadā (– 2,5 %), bet tad kritums turpinājās līdz – 17,1 % 2003. gadā. 2003. gadā, kad importa preču daudzums sasniedza augstāko līmeni un importa preču vidējā cena kritās līdz zemākajam līmenim (2,54 EUR/kg), arī Kopienas produkta vidējā cena kritās līdz zemākajam līmenim (2,79 EUR/kg). Kopienas ražotāju rentabilitātes kritums no 2000. līdz 2003. gadam notika tajā pašā laikā, kad cena par Kopienas ražotā produkta kilogramu samazinājās no EUR 3,50 līdz EUR 2,79.

8.2.13.   Krājumi

| (64) | Šajā gadījumā krājumi nozīmē dzīvas zivis ūdenī. Kopienas ražotājiem, tāpat kā visiem citiem, ir nenozīmīgi iegūto zivju krājumi, jo tās jāpārdod nekavējoties. Tādēļ kritums noslēguma krājumu līmenī norāda dzīvo zivju samazināšanos, kas tiek audzētas iegūšanai nākotnē. Tādēļ šajā gadījumā kritums noslēguma krājumu apjomā liecina, ka kaitējums ir palielinājies. |
| --- | --- |

(64)

Šajā gadījumā krājumi nozīmē dzīvas zivis ūdenī. Kopienas ražotājiem, tāpat kā visiem citiem, ir nenozīmīgi iegūto zivju krājumi, jo tās jāpārdod nekavējoties. Tādēļ kritums noslēguma krājumu līmenī norāda dzīvo zivju samazināšanos, kas tiek audzētas iegūšanai nākotnē. Tādēļ šajā gadījumā kritums noslēguma krājumu apjomā liecina, ka kaitējums ir palielinājies.

| (65) | Krājumi pieauga no 36 332 tonnām 2000. gadā līdz pat 53 178 tonnām 2002. gadā un tad samazinājās līdz 43 024 tonnām 2003. gadā. Tas nozīmē, ka krājumi no 2002. līdz 2003. gadam samazinājušies par 19,1 %. |
| --- | --- |

(65)

Krājumi pieauga no 36 332 tonnām 2000. gadā līdz pat 53 178 tonnām 2002. gadā un tad samazinājās līdz 43 024 tonnām 2003. gadā. Tas nozīmē, ka krājumi no 2002. līdz 2003. gadam samazinājušies par 19,1 %.

8.2.14.   Secinājums

| (66) | Izmeklēšana rāda, ka 2000. līdz 2003. gadā un jo īpaši 2002. līdz 2003. gadā attiecīgā produkta imports Kopienas tirgū arvien palielinājies un sasniedza lielus daudzumus. |
| --- | --- |

(66)

Izmeklēšana rāda, ka 2000. līdz 2003. gadā un jo īpaši 2002. līdz 2003. gadā attiecīgā produkta imports Kopienas tirgū arvien palielinājies un sasniedza lielus daudzumus.

| (67) | Attiecībā uz Kopienas ražotāju situāciju no 2000. līdz 2003. gadam teorētiskā ražošanas jauda saglabājās vairāk vai mazāk stabila un produkcija pieauga par 14,8 %. Tādējādi jaudas izmantojums šajā laika posmā pieauga no 43 % līdz 50 %. Palielinājās arī dzīvo zivju krājumi ūdenī. Zināmā mērā samazinājās nodarbinātība, jo ražīgums galvenokārt pieauga, tādēļ ka vairāk izmantoja automatizāciju. |
| --- | --- |

(67)

Attiecībā uz Kopienas ražotāju situāciju no 2000. līdz 2003. gadam teorētiskā ražošanas jauda saglabājās vairāk vai mazāk stabila un produkcija pieauga par 14,8 %. Tādējādi jaudas izmantojums šajā laika posmā pieauga no 43 % līdz 50 %. Palielinājās arī dzīvo zivju krājumi ūdenī. Zināmā mērā samazinājās nodarbinātība, jo ražīgums galvenokārt pieauga, tādēļ ka vairāk izmantoja automatizāciju.

| (68) | Pārdošanas apjomi 2000. līdz 2002. gadā pieauga par 14,3 % (salīdzinājumā ar 8,5 % patēriņa pieaugumu), un Kopienas ražotāju tirgus daļa palielinājās no 26,5 % līdz 28,0 %. |
| --- | --- |

(68)

Pārdošanas apjomi 2000. līdz 2002. gadā pieauga par 14,3 % (salīdzinājumā ar 8,5 % patēriņa pieaugumu), un Kopienas ražotāju tirgus daļa palielinājās no 26,5 % līdz 28,0 %.

| (69) | Tomēr pat šajā laikposmā cenas 2000. līdz 2002. gadā pazeminājās par 13,7 %, un, kaut arī 2002. gadā bija neliels cenu kāpums (daļēji tādēļ, ka tika vairāk izmantota jauda un panākts lielāks ražīgums), tik un tā peļņa kritās no 7,3 % 2000. gadā līdz – 3,3 % un – 2,5 % zaudējumiem attiecīgi 2001. un 2002. gadā. Peļņa no ieguldītā kapitāla un naudas plūsma šajā laika posmā arī bija negatīva. |
| --- | --- |

(69)

Tomēr pat šajā laikposmā cenas 2000. līdz 2002. gadā pazeminājās par 13,7 %, un, kaut arī 2002. gadā bija neliels cenu kāpums (daļēji tādēļ, ka tika vairāk izmantota jauda un panākts lielāks ražīgums), tik un tā peļņa kritās no 7,3 % 2000. gadā līdz – 3,3 % un – 2,5 % zaudējumiem attiecīgi 2001. un 2002. gadā. Peļņa no ieguldītā kapitāla un naudas plūsma šajā laika posmā arī bija negatīva.

| (70) | No 2002. līdz 2003. gadam Kopienas ražotāju stāvoklis ievērojami pasliktinājās. Lai arī ražošanas jauda un ražošana palielinājās, ražošanas jaudas palielinājums bija neliels (2,2 %) salīdzinājumā ar patēriņa palielinājumu minētajā gadā. Ilgā ražošanas cikla dēļ ražošanas apjomu nosaka vismaz divus gadus iepriekš, un ražošanas palielinājums atbilda iepriekš izstrādātiem ražošanas plāniem. Tādēļ nevar uzskatīt, ka ražošanas palielināšanās pati par sevi būtu liecinājusi, ka Kopienas ražotāju stāvoklis 2003. gadā bijis labs. Ražošanas palielināšanās dēļ tika palielināta jauda un uzlabota ražība. |
| --- | --- |

(70)

No 2002. līdz 2003. gadam Kopienas ražotāju stāvoklis ievērojami pasliktinājās. Lai arī ražošanas jauda un ražošana palielinājās, ražošanas jaudas palielinājums bija neliels (2,2 %) salīdzinājumā ar patēriņa palielinājumu minētajā gadā. Ilgā ražošanas cikla dēļ ražošanas apjomu nosaka vismaz divus gadus iepriekš, un ražošanas palielinājums atbilda iepriekš izstrādātiem ražošanas plāniem. Tādēļ nevar uzskatīt, ka ražošanas palielināšanās pati par sevi būtu liecinājusi, ka Kopienas ražotāju stāvoklis 2003. gadā bijis labs. Ražošanas palielināšanās dēļ tika palielināta jauda un uzlabota ražība.

| (71) | Visi pārējie rādītāji mainījās negatīvi. Zivju krājumi ūdenī samazinājās par 19,1 %. Kaut arī patēriņš palielinājās par 10,3 %, pārdošanas apjoms Kopienas ražotājiem palielinājās tikai par 5,1 % un viņi zaudēja tirgus daļu, kas samazinājās par 6,7 %. Turklāt šis tirgus daļas zaudējums notika, samazinoties cenām, jo Kopienas ražotāji bija spiesti samazināt cenas, lai pārdotu produkciju. Cenas samazinājās vēl par 7,6 % salīdzinājumā ar 2002. gadu (un bija par 20,3 % zemākas nekā 2000. gadā), bet izmaksas pieauga līdz vidējam līmenim četru gadu periodā. Tas izraisīja krasu rentabilitātes kritumu, un Kopienas ražotāji cieta 17,1 % lielus zaudējumus. Šie zaudējumi atspoguļojās kopējā peļņā no ieguldītā kapitāla kā – 20 %. Kaut gan naudas plūsma šķita uzlabojamies, tas patiesībā liecināja par zivju krājumu samazināšanos ūdenī un nespēju atkārtoti ieguldīt līdzekļus. |
| --- | --- |

(71)

Visi pārējie rādītāji mainījās negatīvi. Zivju krājumi ūdenī samazinājās par 19,1 %. Kaut arī patēriņš palielinājās par 10,3 %, pārdošanas apjoms Kopienas ražotājiem palielinājās tikai par 5,1 % un viņi zaudēja tirgus daļu, kas samazinājās par 6,7 %. Turklāt šis tirgus daļas zaudējums notika, samazinoties cenām, jo Kopienas ražotāji bija spiesti samazināt cenas, lai pārdotu produkciju. Cenas samazinājās vēl par 7,6 % salīdzinājumā ar 2002. gadu (un bija par 20,3 % zemākas nekā 2000. gadā), bet izmaksas pieauga līdz vidējam līmenim četru gadu periodā. Tas izraisīja krasu rentabilitātes kritumu, un Kopienas ražotāji cieta 17,1 % lielus zaudējumus. Šie zaudējumi atspoguļojās kopējā peļņā no ieguldītā kapitāla kā – 20 %. Kaut gan naudas plūsma šķita uzlabojamies, tas patiesībā liecināja par zivju krājumu samazināšanos ūdenī un nespēju atkārtoti ieguldīt līdzekļus.

| (72) | Tika apgalvots, ka lielākiem ražotājiem nav nodarīts kaitējums. Tomēr tiek atgādināts, ka starp Kopienas ražotājiem, kuriem konstatēts nopietns kaitējums, ir vairāki lieli ražotāji. |
| --- | --- |

(72)

Tika apgalvots, ka lielākiem ražotājiem nav nodarīts kaitējums. Tomēr tiek atgādināts, ka starp Kopienas ražotājiem, kuriem konstatēts nopietns kaitējums, ir vairāki lieli ražotāji.

| (73) | Ņemot vērā visus šos faktorus, secinājums ir tāds, ka Kopienas ražotāji ir cietuši no nopietna kaitējuma, ievērojami pasliktinoties to kopējam stāvoklim. |
| --- | --- |

(73)

Ņemot vērā visus šos faktorus, secinājums ir tāds, ka Kopienas ražotāji ir cietuši no nopietna kaitējuma, ievērojami pasliktinoties to kopējam stāvoklim.

9.   CĒLOŅSAKARĪBA

| (74) | Lai pārbaudītu, vai pastāv cēloņsakarība starp pieaugošo importu un nopietno kaitējumu, un pārliecinātos, ka kaitējumi, kas radušies citu iemeslu dēļ, nav saistīti ar pieaugošo importu, tika nodalīta to faktoru kaitējošā ietekme, ko uzskatīja par kaitējumu izraisītājiem, un tā tika saistīta ar faktoriem, kas to izraisīja, un pēc kaitējuma sasaistīšanas ar visiem cēloņfaktoriem tika noteikts, vai pieaugošais imports ir “patiess un būtisks” nopietna kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(74)

Lai pārbaudītu, vai pastāv cēloņsakarība starp pieaugošo importu un nopietno kaitējumu, un pārliecinātos, ka kaitējumi, kas radušies citu iemeslu dēļ, nav saistīti ar pieaugošo importu, tika nodalīta to faktoru kaitējošā ietekme, ko uzskatīja par kaitējumu izraisītājiem, un tā tika saistīta ar faktoriem, kas to izraisīja, un pēc kaitējuma sasaistīšanas ar visiem cēloņfaktoriem tika noteikts, vai pieaugošais imports ir “patiess un būtisks” nopietna kaitējuma cēlonis.

9.1.   Cēloņfaktoru analīze

9.1.1.   Arvien lielāku importēto daudzumu ietekme

| (75) | Kā jau parādīts iepriekš, 2000. līdz 2003. gadā un jo īpaši 2002. līdz 2003. gadā attiecīgā produkta imports Kopienas tirgū arvien palielinājies un sasniedza lielus daudzumus. |
| --- | --- |

(75)

Kā jau parādīts iepriekš, 2000. līdz 2003. gadā un jo īpaši 2002. līdz 2003. gadā attiecīgā produkta imports Kopienas tirgū arvien palielinājies un sasniedza lielus daudzumus.

| (76) | Rūpnieciski audzēts lasis būtībā ir plaša patēriņa prece, tādēļ attiecīgais produkts un līdzīgais produkts galvenokārt konkurēja cenas ziņā. Kaut arī viena persona apgalvoja, ka cenas nosaka imports no Čīles, ir vispār pieņemts, ka importētie produkti, jo īpaši produkti no Norvēģijas, dominē tirgū un nosaka cenas. Galu galā pat neliels cenu pazeminājums Kopienas ražotājiem izraisījis cenu krīzi. |
| --- | --- |

(76)

Rūpnieciski audzēts lasis būtībā ir plaša patēriņa prece, tādēļ attiecīgais produkts un līdzīgais produkts galvenokārt konkurēja cenas ziņā. Kaut arī viena persona apgalvoja, ka cenas nosaka imports no Čīles, ir vispār pieņemts, ka importētie produkti, jo īpaši produkti no Norvēģijas, dominē tirgū un nosaka cenas. Galu galā pat neliels cenu pazeminājums Kopienas ražotājiem izraisījis cenu krīzi.

| (77) | Šajā gadījumā svarīgākais importa pieauguma radītais kaitējums bija lieli finansiāli zaudējumi Kopienas ražotājiem. Dominējot tirgū un cenu ziņā, pieaugošais imports pazemināja cenas visā Kopienā. Ja imports būtu pieaudzis mazākā mērā, arī cenu spiediens būtu bijis mazāks. Ja pieprasījums Kopienas tirgū atbalstītu importa pieaugumu ar augstākām cenām, iespējams, ka Kopienas ražotāji neciestu nopietnus zaudējumus, lai gan šāda pieauguma dēļ Kopienas ražotājiem samazinātos pārdošanas apjoms un tirgus daļa. |
| --- | --- |

(77)

Šajā gadījumā svarīgākais importa pieauguma radītais kaitējums bija lieli finansiāli zaudējumi Kopienas ražotājiem. Dominējot tirgū un cenu ziņā, pieaugošais imports pazemināja cenas visā Kopienā. Ja imports būtu pieaudzis mazākā mērā, arī cenu spiediens būtu bijis mazāks. Ja pieprasījums Kopienas tirgū atbalstītu importa pieaugumu ar augstākām cenām, iespējams, ka Kopienas ražotāji neciestu nopietnus zaudējumus, lai gan šāda pieauguma dēļ Kopienas ražotājiem samazinātos pārdošanas apjoms un tirgus daļa.

| (78) | No 2000. līdz 2002. gadam importa preču cena kritās par 19 %, un tām cieši sekoja Kopienas ražotāju cenas. Lai arī Kopienas ražotāju tirgus daļa Kopienā šajā laika posmā pieauga, tas atspoguļoja iepriekšējos gados pieņemtos ražošanas lēmumus, un gan 2001., gan 2002. gadā Kopienas ražotāji produkciju pārdeva ar zaudējumiem. |
| --- | --- |

(78)

No 2000. līdz 2002. gadam importa preču cena kritās par 19 %, un tām cieši sekoja Kopienas ražotāju cenas. Lai arī Kopienas ražotāju tirgus daļa Kopienā šajā laika posmā pieauga, tas atspoguļoja iepriekšējos gados pieņemtos ražošanas lēmumus, un gan 2001., gan 2002. gadā Kopienas ražotāji produkciju pārdeva ar zaudējumiem.

| (79) | No 2002. līdz 2003. gadam imports pieauga par 15 %. Importa tirgus daļa pieauga no 72 % līdz 73,9 %, bet Kopienas ražotāju tirgus daļa samazinājās no 28 % līdz 26,1 %. Tajā pašā laika posmā imports pieauga no 236 % līdz 239 % attiecībā pret Kopienas produkciju. Tādējādi imports izrādījās pieaudzis uz Kopienas ražotāju rēķina gan saistībā ar Kopienas ražošanu, gan patēriņu. |
| --- | --- |

(79)

No 2002. līdz 2003. gadam imports pieauga par 15 %. Importa tirgus daļa pieauga no 72 % līdz 73,9 %, bet Kopienas ražotāju tirgus daļa samazinājās no 28 % līdz 26,1 %. Tajā pašā laika posmā imports pieauga no 236 % līdz 239 % attiecībā pret Kopienas produkciju. Tādējādi imports izrādījās pieaudzis uz Kopienas ražotāju rēķina gan saistībā ar Kopienas ražošanu, gan patēriņu.

| (80) | Tomēr visnozīmīgāk importa pieaugums ietekmēja Kopienas ražotāju cenas un rentabilitāti. Kā jau iepriekš minēts, ir vispār pieņemts, ka importētie produkti (jo īpaši no Norvēģijas) nosaka cenas Kopienas rūpnieciski audzēto lašu tirgū. Tādēļ tika pārbaudīts, vai cenas pazeminājušās, lai noteiktu, vai tiešām importa preču zemajām cenām bija tendence mazināt Kopienas ražotāju praktizētās cenas. |
| --- | --- |

(80)

Tomēr visnozīmīgāk importa pieaugums ietekmēja Kopienas ražotāju cenas un rentabilitāti. Kā jau iepriekš minēts, ir vispār pieņemts, ka importētie produkti (jo īpaši no Norvēģijas) nosaka cenas Kopienas rūpnieciski audzēto lašu tirgū. Tādēļ tika pārbaudīts, vai cenas pazeminājušās, lai noteiktu, vai tiešām importa preču zemajām cenām bija tendence mazināt Kopienas ražotāju praktizētās cenas.

| (81) | Lai noteiktu cenu samazinājuma apjomu, salīdzināmos laika posmos, tajā pašā tirdzniecības līmenī un līdzīgiem klientiem tika pārbaudīta informācija par cenām. Pamatojoties uz to vidējo Glāzgovas ražotāja cenu salīdzinājumu, kuras pieprasa Kopienas ražotāji un ražotāji eksportētāji no Kopienas importētājiem (CIF cena pie Eiropas Kopienas robežas, ieskaitot muitas nodokli), vietējās cenas pēdējos trīs gados samazinājās no 3,1 % līdz 7,1 %. Tādējādi samazinājās Kopienas ražoto produktu cenu, jo lielās tirgus daļas dēļ cenas tirgū nosaka importa preces. Īpaši redzams, ka importa pieaugums pat par zemākām cenām līdz 2003. gada 3. ceturksnim spieda Kopienas ražotājus nemitīgi pazemināt cenas, liekot viņiem minētajā gadā ciest zaudējumus. |
| --- | --- |

(81)

Lai noteiktu cenu samazinājuma apjomu, salīdzināmos laika posmos, tajā pašā tirdzniecības līmenī un līdzīgiem klientiem tika pārbaudīta informācija par cenām. Pamatojoties uz to vidējo Glāzgovas ražotāja cenu salīdzinājumu, kuras pieprasa Kopienas ražotāji un ražotāji eksportētāji no Kopienas importētājiem (CIF cena pie Eiropas Kopienas robežas, ieskaitot muitas nodokli), vietējās cenas pēdējos trīs gados samazinājās no 3,1 % līdz 7,1 %. Tādējādi samazinājās Kopienas ražoto produktu cenu, jo lielās tirgus daļas dēļ cenas tirgū nosaka importa preces. Īpaši redzams, ka importa pieaugums pat par zemākām cenām līdz 2003. gada 3. ceturksnim spieda Kopienas ražotājus nemitīgi pazemināt cenas, liekot viņiem minētajā gadā ciest zaudējumus.

| (82) | Šo analīzi apstiprina tiešs importēto produktu cenu un Kopienas produkta cenu salīdzinājums. Importa cenas laikā 2000. līdz 2003. gadā kritās par 28,5 % jeb no EUR 3,62 līdz EUR 2,59 par kg, ieskaitot nodokļus. Šai pašā laika posmā līdzīgā produkta vidējā cena kritās par 20 % jeb no EUR 3,50 līdz EUR 2,79 par kg, cenām šajā laika posmā pastāvīgi pazeminoties. |
| --- | --- |

(82)

Šo analīzi apstiprina tiešs importēto produktu cenu un Kopienas produkta cenu salīdzinājums. Importa cenas laikā 2000. līdz 2003. gadā kritās par 28,5 % jeb no EUR 3,62 līdz EUR 2,59 par kg, ieskaitot nodokļus. Šai pašā laika posmā līdzīgā produkta vidējā cena kritās par 20 % jeb no EUR 3,50 līdz EUR 2,79 par kg, cenām šajā laika posmā pastāvīgi pazeminoties.

| (83) | No 2002. līdz 2003. gadam vidējā importa produkta vienības cena kritās no EUR 2,93 līdz EUR 2,59 par kg, ieskaitot nodokli. Imports sasniedza augstāko līmeni, un importētās produkcijas vidējā cena kritās līdz zemākajam līmenim (2,59 EUR/kg, ieskaitot nodokli), tādēļ importa cenas ietekmēja Kopienas ražotāju cenas lejupslīdošā virzienā un Kopienas produkta vidējā cena nokritās līdz zemākajam līmenim (2,79 EUR/kg). Vidējā Kopienas produkta vienības cena (koriģēta, ņemot vērā Glāzgovas ražotāja cenu) kritās no EUR 3,02 līdz EUR 2,79 par kg, radot 8 % cenu kritumu. | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienā pārdotās vienības cena (EUR 1 000 par tonnu) (7) | 3,50 | 3,23 | 3,02 | 2,79 |
| Importētās vienības cena, ieskaitot muitas nodokli (EUR 1 000 par tonnu) (8) | 3,62 | 3,05 | 2,93 | 2,59 |

(83)

No 2002. līdz 2003. gadam vidējā importa produkta vienības cena kritās no EUR 2,93 līdz EUR 2,59 par kg, ieskaitot nodokli. Imports sasniedza augstāko līmeni, un importētās produkcijas vidējā cena kritās līdz zemākajam līmenim (2,59 EUR/kg, ieskaitot nodokli), tādēļ importa cenas ietekmēja Kopienas ražotāju cenas lejupslīdošā virzienā un Kopienas produkta vidējā cena nokritās līdz zemākajam līmenim (2,79 EUR/kg). Vidējā Kopienas produkta vienības cena (koriģēta, ņemot vērā Glāzgovas ražotāja cenu) kritās no EUR 3,02 līdz EUR 2,79 par kg, radot 8 % cenu kritumu.

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

Kopienā pārdotās vienības cena (EUR 1 000 par tonnu) (7)

3,50

3,23

3,02

2,79

Importētās vienības cena, ieskaitot muitas nodokli (EUR 1 000 par tonnu) (8)

3,62

3,05

2,93

2,59

| (84) | Liekas, Kopienas ražotāju cenu kritums bijis galvenais iemesls, kādēļ nozīmīgi samazinājusies viņu rentabilitāte. 2000. gadā, kad viņu izmaksas par kilogramu bija EUR 3,1 un pārdošanas cena (koriģēta, ņemot vērā Glāzgovas ražotāja cenas) bija EUR 3,50, Kopienas ražotāji guva 7,3 % peļņu. Lai arī 2001. un 2002. gadā palielinājās jaudas izmantošana, ražošana, ražīgums, dzīvo zivju krājumi, pārdošana un tirgus daļa, viņi cieta finansiālus zaudējumus, samazinājās kopējā peļņa no ieguldītā kapitāla un kopējā naudas plūsma kļuva negatīva, jo pārdošanas cenas (koriģētas ņemot vērā Glāzgovas ražotāja cenas) attiecīgi kritās attiecīgi līdz EUR 3,23 un EUR 3,02, savukārt izmaksas vispirms nedaudz paaugstinājās, bet tad 2001. gadā kritās līdz EUR 3,2 un 2001. gadā — līdz EUR 3,0. Samazinājās arī nodarbinātība. |
| --- | --- |

(84)

Liekas, Kopienas ražotāju cenu kritums bijis galvenais iemesls, kādēļ nozīmīgi samazinājusies viņu rentabilitāte. 2000. gadā, kad viņu izmaksas par kilogramu bija EUR 3,1 un pārdošanas cena (koriģēta, ņemot vērā Glāzgovas ražotāja cenas) bija EUR 3,50, Kopienas ražotāji guva 7,3 % peļņu. Lai arī 2001. un 2002. gadā palielinājās jaudas izmantošana, ražošana, ražīgums, dzīvo zivju krājumi, pārdošana un tirgus daļa, viņi cieta finansiālus zaudējumus, samazinājās kopējā peļņa no ieguldītā kapitāla un kopējā naudas plūsma kļuva negatīva, jo pārdošanas cenas (koriģētas ņemot vērā Glāzgovas ražotāja cenas) attiecīgi kritās attiecīgi līdz EUR 3,23 un EUR 3,02, savukārt izmaksas vispirms nedaudz paaugstinājās, bet tad 2001. gadā kritās līdz EUR 3,2 un 2001. gadā — līdz EUR 3,0. Samazinājās arī nodarbinātība.

| (85) | Zemo importa cenu spiediena ietekmē 2003. gadā cenas (koriģētas ņemot vērā Glāzgovas ražotāja cenas) kritās līdz EUR 2,79, izmaksām paliekot 2000. gada līmenī, t. i., EUR 3,1, tādēļ Kopienas ražotāji cieta 17,1 % zaudējumus. Tas atspoguļojās negatīvā kopējā peļņā no ieguldītā kapitāla un naudas plūsmā. Tajā pašā laikā, palielinoties importētās produkcijas apjomam un tirgus daļai, pārdošanas apjoms palielinājās tikai par 5,1 % salīdzinājumā ar patēriņa pieaugumu par 10,3 % un tirgus daļa samazinājās par 1,9 procentu punktiem. Kaut gan jauda, jaudas izmantošana un ražošana, kā arī produktivitāte pieauga un nodarbinātība palika stabila, zemo cenu importa pieaugums jaudas izmantošanu, ražošanu un nodarbinātību ietekmē novēloti. Dzīvo zivju krājumu samazināšanās 2003. gadā norāda, ka importa pieauguma dēļ gaidāma produkcijas samazināšanās. |
| --- | --- |

(85)

Zemo importa cenu spiediena ietekmē 2003. gadā cenas (koriģētas ņemot vērā Glāzgovas ražotāja cenas) kritās līdz EUR 2,79, izmaksām paliekot 2000. gada līmenī, t. i., EUR 3,1, tādēļ Kopienas ražotāji cieta 17,1 % zaudējumus. Tas atspoguļojās negatīvā kopējā peļņā no ieguldītā kapitāla un naudas plūsmā. Tajā pašā laikā, palielinoties importētās produkcijas apjomam un tirgus daļai, pārdošanas apjoms palielinājās tikai par 5,1 % salīdzinājumā ar patēriņa pieaugumu par 10,3 % un tirgus daļa samazinājās par 1,9 procentu punktiem. Kaut gan jauda, jaudas izmantošana un ražošana, kā arī produktivitāte pieauga un nodarbinātība palika stabila, zemo cenu importa pieaugums jaudas izmantošanu, ražošanu un nodarbinātību ietekmē novēloti. Dzīvo zivju krājumu samazināšanās 2003. gadā norāda, ka importa pieauguma dēļ gaidāma produkcijas samazināšanās.

| (86) | Minēto iemeslu dēļ tiek secināts, ka pastāv saistība starp importa pieaugumu un Kopienas ražotāju ciestajiem nopietnajiem zaudējumiem un ka Kopienas ražotājiem kaitē zemo cenu imports, īpaši lejupejošais spiediens uz cenām Kopienas tirgū, no kā izriet Kopienas ražotāju lielie finansiālie zaudējumi. |
| --- | --- |

(86)

Minēto iemeslu dēļ tiek secināts, ka pastāv saistība starp importa pieaugumu un Kopienas ražotāju ciestajiem nopietnajiem zaudējumiem un ka Kopienas ražotājiem kaitē zemo cenu imports, īpaši lejupejošais spiediens uz cenām Kopienas tirgū, no kā izriet Kopienas ražotāju lielie finansiālie zaudējumi.

9.1.2.   Patēriņa izmaiņu ietekme Apvienotajā Karalistē

| (87) | Viena persona apgalvoja, ka 2003. gadā Apvienotajā Karalistē noticis nepamatots patēriņa kritums un tas izraisījis kaitējumu Kopienas ražotājiem. Tomēr Apvienotās Karalistes tirgus nevar būt izolēts no kopējā Kopienas tirgus, un Eiropas Kopienas patēriņš 2000. līdz 2003. gadā palielinājās par 21,7 %, 2002. līdz 2003. gadā – par 12,2 %. Tādēļ Kopienas ražotāju būtisko zaudējumu galvenais cēlonis drīzāk ir zemās cenas nekā apgalvotais patēriņa samazinājums. |
| --- | --- |

(87)

Viena persona apgalvoja, ka 2003. gadā Apvienotajā Karalistē noticis nepamatots patēriņa kritums un tas izraisījis kaitējumu Kopienas ražotājiem. Tomēr Apvienotās Karalistes tirgus nevar būt izolēts no kopējā Kopienas tirgus, un Eiropas Kopienas patēriņš 2000. līdz 2003. gadā palielinājās par 21,7 %, 2002. līdz 2003. gadā – par 12,2 %. Tādēļ Kopienas ražotāju būtisko zaudējumu galvenais cēlonis drīzāk ir zemās cenas nekā apgalvotais patēriņa samazinājums.

9.1.3.   Eksporta rādītāju izmaiņu ietekme

| (88) | Tika pārbaudīta arī eksporta apjoma izmaiņu izraisītā ietekme. Attiecīgajā laikā eksports palielinājās, un 2002. līdz 2003. gadā patiešām dubultojās, jo, ņemot vērā katastrofālo stāvokli Kopienas tirgū, Kopienas ražotāji centās palielināt eksportu. Tādēļ tiek secināts, ka eksporta apjoma izmaiņas nebija iemesls nopietnajam kaitējumam, no kā cieta Kopienas ražotāji. Katrā ziņā dati, kas attiecas uz rentabilitāti, balstās tikai uz datiem par pārdošanas apjomu Kopienā. |
| --- | --- |

(88)

Tika pārbaudīta arī eksporta apjoma izmaiņu izraisītā ietekme. Attiecīgajā laikā eksports palielinājās, un 2002. līdz 2003. gadā patiešām dubultojās, jo, ņemot vērā katastrofālo stāvokli Kopienas tirgū, Kopienas ražotāji centās palielināt eksportu. Tādēļ tiek secināts, ka eksporta apjoma izmaiņas nebija iemesls nopietnajam kaitējumam, no kā cieta Kopienas ražotāji. Katrā ziņā dati, kas attiecas uz rentabilitāti, balstās tikai uz datiem par pārdošanas apjomu Kopienā.

9.1.4.   Jaudas pārsnieguma ietekme

| (89) | Tika arī pārbaudīts, vai kaitējošā ietekme varētu rasties, Kopienas ražotājiem pārsniedzot jaudu. Teorētiskā jauda izmeklēšanas periodā no 2000. līdz 2003. gadam palielinājās par 2,2 %, t. i., ievērojami mazāk nekā ražošana un patēriņš. Turklāt, kā jau iepriekš minēts, teorētiskā jauda nozīmē kopējo dzīvo zivju daudzumu, par ko izdotas valsts atļaujas. Cenas par atļauju izņemšanu un izmantošanu ir zemas. Patiešām galvenie izmaksu virzītāji ir izdevumi par lašu mazuļiem, barību un darbu. Tādēļ tiek secināts, ka teorētiskās jaudas palielināšanās nekaitē Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(89)

Tika arī pārbaudīts, vai kaitējošā ietekme varētu rasties, Kopienas ražotājiem pārsniedzot jaudu. Teorētiskā jauda izmeklēšanas periodā no 2000. līdz 2003. gadam palielinājās par 2,2 %, t. i., ievērojami mazāk nekā ražošana un patēriņš. Turklāt, kā jau iepriekš minēts, teorētiskā jauda nozīmē kopējo dzīvo zivju daudzumu, par ko izdotas valsts atļaujas. Cenas par atļauju izņemšanu un izmantošanu ir zemas. Patiešām galvenie izmaksu virzītāji ir izdevumi par lašu mazuļiem, barību un darbu. Tādēļ tiek secināts, ka teorētiskās jaudas palielināšanās nekaitē Kopienas ražotājiem.

9.1.5.   Kopienas ražotāju konkurences ietekme

| (90) | Daži eksportētāji apgalvoja, ka lašu cenu krituma cēlonis Kopienas tirgū bijusi Kopienas preču pārprodukcija. Tomēr imports 2003. gadā palielinājās par 15 %, bet Kopienas ražotāju veiktā pārdošana Kopienā palielinājās tikai par 5,1 %. Turklāt šajā tirgū produkta cenas nosaka imports, nevis Kopienas ražotāji. Patiesi, pārbaudot visu iesaistīto personu rīcību cenu jomā 2002. un 2003. gadā, skaidri redzams, ka importa produkti visnotaļ tika pārdoti par zemākām cenām nekā Kopienā ražotie un Kopienas ražotāju cenas samazinājās, sekojot importēto produktu cenām. Konkurences ietekme Kopienas ražotāju vidū līdzsvarojas – vienam radušies zaudējumi kompensējas ar otra peļņu, pieņemot, ka pārējie noteikumi ir vienādi. Tādēļ tiek secināts, ka konkurence Kopienas ražotāju vidū nav bijis novērotā nopietnā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(90)

Daži eksportētāji apgalvoja, ka lašu cenu krituma cēlonis Kopienas tirgū bijusi Kopienas preču pārprodukcija. Tomēr imports 2003. gadā palielinājās par 15 %, bet Kopienas ražotāju veiktā pārdošana Kopienā palielinājās tikai par 5,1 %. Turklāt šajā tirgū produkta cenas nosaka imports, nevis Kopienas ražotāji. Patiesi, pārbaudot visu iesaistīto personu rīcību cenu jomā 2002. un 2003. gadā, skaidri redzams, ka importa produkti visnotaļ tika pārdoti par zemākām cenām nekā Kopienā ražotie un Kopienas ražotāju cenas samazinājās, sekojot importēto produktu cenām. Konkurences ietekme Kopienas ražotāju vidū līdzsvarojas – vienam radušies zaudējumi kompensējas ar otra peļņu, pieņemot, ka pārējie noteikumi ir vienādi. Tādēļ tiek secināts, ka konkurence Kopienas ražotāju vidū nav bijis novērotā nopietnā kaitējuma cēlonis.

9.1.6.   Pieaugošās zivju mirstības ietekme uz produkcijas izmaksām

| (91) | Viena persona apgalvoja, ka zivju mirstība, kas Īrijā bija augstāka nekā parasti, un slimības uzliesmojumi Apvienotajā Karalistē un Īrijā 2002. un 2003. gadā varēja paaugstināt produkcijas izmaksas un likt dažiem ražotājiem pārtraukt normālu ražošanas ciklu. Tomēr tas attiecināms tikai uz nedaudzām zivju audzētavām. Turklāt nākamā tabula rāda, ka Kopienas ražotāju produkcijas izmaksas 2002. gadā kritās un 2003. gadā bija tuvu četru gadu vidējam līmenim. Tādēļ tiek secināts, ka zivju mirstība, kas bija augstāka nekā parasti, nebija cēlonis būtiskai kaitējošai iedarbībai. | 2000. g. | 2001. g. | 2002. g. | 2003. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās ražošanas izmaksas (1 000 EUR par tonnu) | 3,1 | 3,2 | 3,0 | 3,1 |

(91)

Viena persona apgalvoja, ka zivju mirstība, kas Īrijā bija augstāka nekā parasti, un slimības uzliesmojumi Apvienotajā Karalistē un Īrijā 2002. un 2003. gadā varēja paaugstināt produkcijas izmaksas un likt dažiem ražotājiem pārtraukt normālu ražošanas ciklu. Tomēr tas attiecināms tikai uz nedaudzām zivju audzētavām. Turklāt nākamā tabula rāda, ka Kopienas ražotāju produkcijas izmaksas 2002. gadā kritās un 2003. gadā bija tuvu četru gadu vidējam līmenim. Tādēļ tiek secināts, ka zivju mirstība, kas bija augstāka nekā parasti, nebija cēlonis būtiskai kaitējošai iedarbībai.

2000. g.

2001. g.

2002. g.

2003. g.

Vidējās ražošanas izmaksas (1 000 EUR par tonnu)

3,1

3,2

3,0

3,1

9.1.7.   Augstāku ražošanas izmaksu vispārējā ietekme

| (92) | Tika apgalvots, ka Norvēģijas ražošanas nozarē ir zemākas ražošanas izmaksas nekā Kopienas ražotājiem, tādēļ tas un Kopienas ražotāju nespēja samazināt ražošanas izmaksas ir cēlonis pieaugošajam importam un nopietnajam kaitējumam. Pieejamā informācija liecina, ka, lai arī Norvēģija bauda priekšrocības saistībā ar dažām izmaksām, Kopienas ražotāji savukārt bauda priekšrocības saistībā ar citām izmaksām. Kopumā tiek uzsvērts, ka Kopienas ražotāji gan pašreizējā tirgū cieš nozīmīgus zaudējumus, bet tāpat notiek arī ar Norvēģijas ražotājiem. Iepriekš 8.2.12. punktā norādīts, ka Kopienas ražotāju zaudējumi 2003. gadā bija – 17,1 %. Norvēģijas valdības dati norāda, ka 2003. gadā 148 pārbaudītās lašu un varavīksnes foreļu audzētavas zaudējumi bija –12,1 %. Piedevām Norvēģijas ražotājiem ir smaga parādu nasta, kas veido nozīmīgu daļu no kopējām izmaksām. Viņu kopējais parāds (izņemot īpašuma akcijas un uzkrājumus) bija 6,3 miljardi Norvēģijas kronu salīdzinājumā ar 5,6 miljardu Norvēģijas kronu lielo kopējo apgrozījumu (9) (aptuveni vienāds ar attiecīgi 750 milj. EUR un 670 milj. EUR). Šādā situācijā dažos gadījumos Norvēģijas bankas sekmīgi pārņēma Norvēģijas ražotājus. Tādēļ secinājums ir tāds: kaut arī iespējamas nelielas atšķirības, neviena atšķirība starp Kopienas ražotāju vidējām ražošanas izmaksām un ražotāju eksportētāju vidējām ražošanas izmaksām nav būtisks cēlonis nopietnajam kaitējumam. |
| --- | --- |

(92)

Tika apgalvots, ka Norvēģijas ražošanas nozarē ir zemākas ražošanas izmaksas nekā Kopienas ražotājiem, tādēļ tas un Kopienas ražotāju nespēja samazināt ražošanas izmaksas ir cēlonis pieaugošajam importam un nopietnajam kaitējumam. Pieejamā informācija liecina, ka, lai arī Norvēģija bauda priekšrocības saistībā ar dažām izmaksām, Kopienas ražotāji savukārt bauda priekšrocības saistībā ar citām izmaksām. Kopumā tiek uzsvērts, ka Kopienas ražotāji gan pašreizējā tirgū cieš nozīmīgus zaudējumus, bet tāpat notiek arī ar Norvēģijas ražotājiem. Iepriekš 8.2.12. punktā norādīts, ka Kopienas ražotāju zaudējumi 2003. gadā bija – 17,1 %. Norvēģijas valdības dati norāda, ka 2003. gadā 148 pārbaudītās lašu un varavīksnes foreļu audzētavas zaudējumi bija –12,1 %. Piedevām Norvēģijas ražotājiem ir smaga parādu nasta, kas veido nozīmīgu daļu no kopējām izmaksām. Viņu kopējais parāds (izņemot īpašuma akcijas un uzkrājumus) bija 6,3 miljardi Norvēģijas kronu salīdzinājumā ar 5,6 miljardu Norvēģijas kronu lielo kopējo apgrozījumu (9) (aptuveni vienāds ar attiecīgi 750 milj. EUR un 670 milj. EUR). Šādā situācijā dažos gadījumos Norvēģijas bankas sekmīgi pārņēma Norvēģijas ražotājus. Tādēļ secinājums ir tāds: kaut arī iespējamas nelielas atšķirības, neviena atšķirība starp Kopienas ražotāju vidējām ražošanas izmaksām un ražotāju eksportētāju vidējām ražošanas izmaksām nav būtisks cēlonis nopietnajam kaitējumam.

9.1.8.   Augstākas transporta izmaksas Skotijā

| (93) | Viena persona apgalvoja, ka Skotijas attālajos apvidos ir mazāk attīstīta infrastruktūra, tādēļ tas paaugstina izmaksas un varētu izraisīt kaitējumu Kopienas ražotājiem. Šajā ziņā tiek uzsvērts, ka zivju audzētavas Norvēģijā, kas ir Kopienas tirgus līderis, bieži darbojas attālās vietās ar salīdzinoši sliktu transporta infrastruktūru. |
| --- | --- |

(93)

Viena persona apgalvoja, ka Skotijas attālajos apvidos ir mazāk attīstīta infrastruktūra, tādēļ tas paaugstina izmaksas un varētu izraisīt kaitējumu Kopienas ražotājiem. Šajā ziņā tiek uzsvērts, ka zivju audzētavas Norvēģijā, kas ir Kopienas tirgus līderis, bieži darbojas attālās vietās ar salīdzinoši sliktu transporta infrastruktūru.

| (94) | Transporta izmaksas nav liela daļa no rūpnieciski audzētu lašu kopējām ražošanas izmaksām un mainās atkarībā no preču izcelsmes un piegādes galamērķa. Kopumā nevar uzskatīt, ka transporta izmaksas uz Kopienas tirgu no Norvēģijas, Apvienotās Karalistes un Īrijas būtiski atšķirtos. Turklāt ražotājiem eksportētājiem (kuri pēc definīcijas atrodas ārpus Eiropas Kopienas) kopumā, pārdodot preces Kopienas tirgū, šķiet, ka transporta izmaksām vajadzētu būt augstākām. Tādēļ netiek uzskatīts, ka augstākas transporta izmaksas Skotijā sekmētu kaitējumu Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(94)

Transporta izmaksas nav liela daļa no rūpnieciski audzētu lašu kopējām ražošanas izmaksām un mainās atkarībā no preču izcelsmes un piegādes galamērķa. Kopumā nevar uzskatīt, ka transporta izmaksas uz Kopienas tirgu no Norvēģijas, Apvienotās Karalistes un Īrijas būtiski atšķirtos. Turklāt ražotājiem eksportētājiem (kuri pēc definīcijas atrodas ārpus Eiropas Kopienas) kopumā, pārdodot preces Kopienas tirgū, šķiet, ka transporta izmaksām vajadzētu būt augstākām. Tādēļ netiek uzskatīts, ka augstākas transporta izmaksas Skotijā sekmētu kaitējumu Kopienas ražotājiem.

| (95) | Turklāt nekāda ziņā netika sniegti pierādījumi, ka transporta izdevumi Skotijā pēdējos gados būtu pieauguši, un tādēļ augstākas transporta izmaksas nevar izskaidrot neseno Kopienas ražotāju finansiālo zaudējumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(95)

Turklāt nekāda ziņā netika sniegti pierādījumi, ka transporta izdevumi Skotijā pēdējos gados būtu pieauguši, un tādēļ augstākas transporta izmaksas nevar izskaidrot neseno Kopienas ražotāju finansiālo zaudējumu pieaugumu.

9.1.9.   Citi faktori

| (96) | Tika apgalvots, ka stingrāki vides un sanitārie tiesību akti Kopienā, importa ierobežojumi trešās valstīs, zinātniskie pārskati par lašiem un preses sekmētas negatīvas sabiedriskās attiecības ir veicinājušas kaitējumu Kopienas ražotājiem. Tomēr netika sniegti pierādījumi šo argumentu pamatošanai, ne arī izstrādāti argumenti. Šajos apstākļos šos faktorus nevar uzskatīt par svarīgiem Kopienas ražotājiem nodarītā nopietnā kaitējuma cēloņfaktoriem. Nekādi citi iespējami saistīti cēloņsakarību faktori izmeklēšanas beigu posmā netika identificēti. |
| --- | --- |

(96)

Tika apgalvots, ka stingrāki vides un sanitārie tiesību akti Kopienā, importa ierobežojumi trešās valstīs, zinātniskie pārskati par lašiem un preses sekmētas negatīvas sabiedriskās attiecības ir veicinājušas kaitējumu Kopienas ražotājiem. Tomēr netika sniegti pierādījumi šo argumentu pamatošanai, ne arī izstrādāti argumenti. Šajos apstākļos šos faktorus nevar uzskatīt par svarīgiem Kopienas ražotājiem nodarītā nopietnā kaitējuma cēloņfaktoriem. Nekādi citi iespējami saistīti cēloņsakarību faktori izmeklēšanas beigu posmā netika identificēti.

9.2.   Saistība ar kaitējumu radošo ietekmi

| (97) | Importa pieaugumam bija tikai ierobežota negatīva ietekme uz Kopienas ražotāju pārdoto produkcijas daudzumu, lai gan viņu pārdotais apjoms un tirgus daļa 2003. gadā nedaudz kritās. Tomēr vissvarīgāk šķiet, ka nozīmīgajam importa pieaugumam bija postoša ietekme uz Kopienas ražotāju rentabilitāti, ņemot vērā, ka vienlaikus kritās cenas. Imports (apmēram 70–75 % no tirgus) nosaka cenas tirgū, tādēļ lejupejošā importa cenu spirāle izraisījusi ievērojamu nospiedošu ietekmi uz Kopienas ražotāju cenām. Tādējādi Kopienas ražotāji cieta ievērojamus zaudējumus. Netika identificēti nekādi citi faktori, kas būtu sekmējuši kaitējumu, izņemot zemo cenu importa pieaugumu. |
| --- | --- |

(97)

Importa pieaugumam bija tikai ierobežota negatīva ietekme uz Kopienas ražotāju pārdoto produkcijas daudzumu, lai gan viņu pārdotais apjoms un tirgus daļa 2003. gadā nedaudz kritās. Tomēr vissvarīgāk šķiet, ka nozīmīgajam importa pieaugumam bija postoša ietekme uz Kopienas ražotāju rentabilitāti, ņemot vērā, ka vienlaikus kritās cenas. Imports (apmēram 70–75 % no tirgus) nosaka cenas tirgū, tādēļ lejupejošā importa cenu spirāle izraisījusi ievērojamu nospiedošu ietekmi uz Kopienas ražotāju cenām. Tādējādi Kopienas ražotāji cieta ievērojamus zaudējumus. Netika identificēti nekādi citi faktori, kas būtu sekmējuši kaitējumu, izņemot zemo cenu importa pieaugumu.

9.3.   Secinājums

| (98) | Tādēļ, nosakot, ka citi zināmie faktori nav izraisījuši būtisku kaitējumu, secina, ka starp pieaugošo zemo cenu importu un Kopienas ražotājiem radīto nopietno kaitējumu pastāv patiesa un būtiska saistība. |
| --- | --- |

(98)

Tādēļ, nosakot, ka citi zināmie faktori nav izraisījuši būtisku kaitējumu, secina, ka starp pieaugošo zemo cenu importu un Kopienas ražotājiem radīto nopietno kaitējumu pastāv patiesa un būtiska saistība.

10.   AIZSARGPASĀKUMI

| (99) | Izmeklēšanas secinājumu analīze apstiprina, ka ir nopietns kaitējums un nepieciešami galīgie aizsargpasākumi, lai kompensētu Kopienas ražotājiem nodarīto nopietno kaitējumu un novērstu turpmāku kaitējumu Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(99)

Izmeklēšanas secinājumu analīze apstiprina, ka ir nopietns kaitējums un nepieciešami galīgie aizsargpasākumi, lai kompensētu Kopienas ražotājiem nodarīto nopietno kaitējumu un novērstu turpmāku kaitējumu Kopienas ražotājiem.

10.1.   Galīgo aizsargpasākumu veids un līmenis

| (100) | Rūpnieciski audzētu lašu ražošana Kopienā nevar apmierināt pieprasījumu, tādēļ jānodrošina, lai veiktie pasākumi neliegtu ražotājiem eksportētājiem piekļuvi Kopienas tirgum. Galvenais Kopienas ražotājiem nodarītā kaitējuma iemesls ir lielais importa apjoms, kas izraisa cenu pieauguma apturēšanu, gan cenu samazināšanos, jāveic tādi pasākumi, kas kompensētu nopietno kaitējumu un veicinātu pielāgošanos. Lai sasniegtu šos mērķus, pasākumiem jāpanāk cenu pagaidu stabilizācija, kas nevajadzīgi neierobežo piedāvājumu un paredz laiku, kurā Kopienas ražotāji var pielāgoties turpmākiem palielinātas konkurences apstākļiem lētu importēto produktu dēļ. |
| --- | --- |

(100)

Rūpnieciski audzētu lašu ražošana Kopienā nevar apmierināt pieprasījumu, tādēļ jānodrošina, lai veiktie pasākumi neliegtu ražotājiem eksportētājiem piekļuvi Kopienas tirgum. Galvenais Kopienas ražotājiem nodarītā kaitējuma iemesls ir lielais importa apjoms, kas izraisa cenu pieauguma apturēšanu, gan cenu samazināšanos, jāveic tādi pasākumi, kas kompensētu nopietno kaitējumu un veicinātu pielāgošanos. Lai sasniegtu šos mērķus, pasākumiem jāpanāk cenu pagaidu stabilizācija, kas nevajadzīgi neierobežo piedāvājumu un paredz laiku, kurā Kopienas ražotāji var pielāgoties turpmākiem palielinātas konkurences apstākļiem lētu importēto produktu dēļ.

| (101) | Provizoriskie aizsargpasākumi bija vienīgi tarifa kvotu veidā. Pat tad, kad bija spēkā provizoriskie pasākumi, rūpnieciski ražotos lašus joprojām importēja Kopienā par cenām, kas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražotāju ražošanas izmaksām. Tādēļ jāveic pasākumi, kuri nodrošinās cenu palielināšanos līdz līmenim, kurā Kopienas ražotājiem tiek nodrošināta vismaz pilnīga izmaksu atgūšana. Tam jāveicina pielāgošana, nodrošinot, ka pašreizējo pasākumu laikā Kopienas ražotāji neturpina ciest zaudējumus, kas neļautu tiem piesaistīt finansējumu, lai veiktu pielāgošanai un pārstrukturēšanai nepieciešamos pasākumus. Lai panāktu cenu pieaugumu, tika apsvērts, vai ieviest tarifa kvotas ar ļoti nelieliem aizsardzības beztarifa apjomiem. Tomēr, kaut arī pamatoti varēja gaidīt, ka tas ietekmēs cenas, šādu pieeju uzskatīja par nepiemērotu, jo nedrīkst nepamatoti ierobežot rūpnieciski audzētu lašu augošo tirgu. Tādēļ cenas elements jānosaka visam rūpnieciski audzētu lašu importam uz Kopienu. Tika konstatēts, ka Kopienas ražotāju vidējās ražošanas izmaksas 2003. gadā bija EUR 3,10 par kilogramu. Tomēr Kopienas produkcija parasti rada uzcenojumu importētajai produkcijai aptuveni līdz 10 % apmērā. Tādēļ tiek secināts, ka importa cena jānosaka EUR 2 850 apmērā par tonnu svaigu lašu. Tam jāpanāk, lai Kopienas ražotāji arī tad, kad cenas elements ir zems, varētu kopumā produkciju pārdot gandrīz rentabli. Tika apgalvots, ka minimālās cenas saistības iepriekšējos gadījumos netika ievērotas. Kaut arī tas tā varētu būt, šie pasākumi neparedz saistības, bet tāda importa cenas līmeņa noteikšanu, kuru nesasniedzot, maksājams nodoklis, un kuru pārkāpšana ir muitas pārkāpums. Turklāt dažas personas deva priekšroku īpašam vai procentuālam nodoklim, nevis minimālās importa cenas noteikšanai. Tomēr šāda nodokļa ieviešana izņemtu naudu no tirgus, un tādēļ tiek uzskatīts, ka minimālās cenas noteikšana importam ir labāks risinājums vidējā laikā. Tomēr, lai veicinātu pielāgošanos, tiek uzskatīts par noderīgu, ka pakāpeniskās ieviešanas laikā, kā aprakstīts turpmāk, jāpiemēro specifiskais nodoklis. |
| --- | --- |

(101)

Provizoriskie aizsargpasākumi bija vienīgi tarifa kvotu veidā. Pat tad, kad bija spēkā provizoriskie pasākumi, rūpnieciski ražotos lašus joprojām importēja Kopienā par cenām, kas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražotāju ražošanas izmaksām. Tādēļ jāveic pasākumi, kuri nodrošinās cenu palielināšanos līdz līmenim, kurā Kopienas ražotājiem tiek nodrošināta vismaz pilnīga izmaksu atgūšana. Tam jāveicina pielāgošana, nodrošinot, ka pašreizējo pasākumu laikā Kopienas ražotāji neturpina ciest zaudējumus, kas neļautu tiem piesaistīt finansējumu, lai veiktu pielāgošanai un pārstrukturēšanai nepieciešamos pasākumus. Lai panāktu cenu pieaugumu, tika apsvērts, vai ieviest tarifa kvotas ar ļoti nelieliem aizsardzības beztarifa apjomiem. Tomēr, kaut arī pamatoti varēja gaidīt, ka tas ietekmēs cenas, šādu pieeju uzskatīja par nepiemērotu, jo nedrīkst nepamatoti ierobežot rūpnieciski audzētu lašu augošo tirgu. Tādēļ cenas elements jānosaka visam rūpnieciski audzētu lašu importam uz Kopienu. Tika konstatēts, ka Kopienas ražotāju vidējās ražošanas izmaksas 2003. gadā bija EUR 3,10 par kilogramu. Tomēr Kopienas produkcija parasti rada uzcenojumu importētajai produkcijai aptuveni līdz 10 % apmērā. Tādēļ tiek secināts, ka importa cena jānosaka EUR 2 850 apmērā par tonnu svaigu lašu. Tam jāpanāk, lai Kopienas ražotāji arī tad, kad cenas elements ir zems, varētu kopumā produkciju pārdot gandrīz rentabli. Tika apgalvots, ka minimālās cenas saistības iepriekšējos gadījumos netika ievērotas. Kaut arī tas tā varētu būt, šie pasākumi neparedz saistības, bet tāda importa cenas līmeņa noteikšanu, kuru nesasniedzot, maksājams nodoklis, un kuru pārkāpšana ir muitas pārkāpums. Turklāt dažas personas deva priekšroku īpašam vai procentuālam nodoklim, nevis minimālās importa cenas noteikšanai. Tomēr šāda nodokļa ieviešana izņemtu naudu no tirgus, un tādēļ tiek uzskatīts, ka minimālās cenas noteikšana importam ir labāks risinājums vidējā laikā. Tomēr, lai veicinātu pielāgošanos, tiek uzskatīts par noderīgu, ka pakāpeniskās ieviešanas laikā, kā aprakstīts turpmāk, jāpiemēro specifiskais nodoklis.

| (102) | Tika apgalvots, ka, ņemot vērā to, ka saldētam lasim ir zemāka cena nekā svaigam lasim, jo pastāv neliela ražošanas izmaksu struktūras atšķirība, piemērojot to pašu importa cenas līmeni, saldētu lasi faktiski izslēgtu no Kopienas tirgus. Pamatojoties uz to, tiek apgalvots, ka jānosaka zemāks importa cenas līmenis saldētam lasim, lai ņemtu vērā šos atšķirīgos izmaksu elementus, un ka visiem saldēta laša cenas elementiem jābūt zemākiem nekā svaigam lasim. Izrādās, ka tirgū pastāv aptuveni 4 % cenas starpība, tāpēc tiek uzskatīts, ka jānosaka zemāks importa cenas līmenis saldētam lasim, tādējādi atspoguļojot šo atšķirību. Tādēļ rūpnieciski audzēta, saldēta laša importa cenas līmenim jābūt EUR 2 736. |
| --- | --- |

(102)

Tika apgalvots, ka, ņemot vērā to, ka saldētam lasim ir zemāka cena nekā svaigam lasim, jo pastāv neliela ražošanas izmaksu struktūras atšķirība, piemērojot to pašu importa cenas līmeni, saldētu lasi faktiski izslēgtu no Kopienas tirgus. Pamatojoties uz to, tiek apgalvots, ka jānosaka zemāks importa cenas līmenis saldētam lasim, lai ņemtu vērā šos atšķirīgos izmaksu elementus, un ka visiem saldēta laša cenas elementiem jābūt zemākiem nekā svaigam lasim. Izrādās, ka tirgū pastāv aptuveni 4 % cenas starpība, tāpēc tiek uzskatīts, ka jānosaka zemāks importa cenas līmenis saldētam lasim, tādējādi atspoguļojot šo atšķirību. Tādēļ rūpnieciski audzēta, saldēta laša importa cenas līmenim jābūt EUR 2 736.

| (103) | Viena persona apgalvoja, ka, pastāvot diviem cenas līmeņiem, tiktu apgrūtinātas iestādes un palielinātos krāpšanas iespējamība ievešanas punktā, bet šie apgalvojumi nav praktiski pamatoti, ņemot vērā, ka par muitas pārkāpumu piemērojams sods. No otras puses, tika apgalvots, ka atšķirīgs cenu režīms jāpiemēro rūpnieciski audzētiem lašiem atkarībā no to paredzētā galīgā lietojuma (vai nu pārstrādei, vai iespējamai mazumtirdzniecībai). Tas būtu daudz grūtāk kontrolējams, un tādēļ praktisku iemeslu dēļ tika konstatēts, ka šajos apstākļos tas nav iespējams. |
| --- | --- |

(103)

Viena persona apgalvoja, ka, pastāvot diviem cenas līmeņiem, tiktu apgrūtinātas iestādes un palielinātos krāpšanas iespējamība ievešanas punktā, bet šie apgalvojumi nav praktiski pamatoti, ņemot vērā, ka par muitas pārkāpumu piemērojams sods. No otras puses, tika apgalvots, ka atšķirīgs cenu režīms jāpiemēro rūpnieciski audzētiem lašiem atkarībā no to paredzētā galīgā lietojuma (vai nu pārstrādei, vai iespējamai mazumtirdzniecībai). Tas būtu daudz grūtāk kontrolējams, un tādēļ praktisku iemeslu dēļ tika konstatēts, ka šajos apstākļos tas nav iespējams.

| (104) | Pašreizējo zemo tirgus cenu dēļ un lai novērstu tirgus traucējumus īpaši pārstrādes rūpniecībai, pakāpeniski laika gaitā jāievieš cenas elements. Tas ļaus tirgum pakāpeniski pielāgoties nosakāmajai importa cenai. Šai ziņā tika apgalvots, ka nepieciešams ilgs laiks, lai pārstrādes uzņēmumi varētu pielāgoties cenas pieaugumam, un ka jānosaka īss laiks, ņemot vērā Kopienas ražotāju smago stāvokli. Tiek uzskatīts, ka pakāpeniskās ieviešanas periodam jāsākas galīgo aizsargpasākumu spēkā stāšanās dienā un jābeidzas 2005. gada 15. aprīlī, un šajā periodā jāpiemēro minimālā importa cena EUR 2 700 par tonnu svaigu lašu un EUR 2 592 par tonnu saldētu lašu. |
| --- | --- |

(104)

Pašreizējo zemo tirgus cenu dēļ un lai novērstu tirgus traucējumus īpaši pārstrādes rūpniecībai, pakāpeniski laika gaitā jāievieš cenas elements. Tas ļaus tirgum pakāpeniski pielāgoties nosakāmajai importa cenai. Šai ziņā tika apgalvots, ka nepieciešams ilgs laiks, lai pārstrādes uzņēmumi varētu pielāgoties cenas pieaugumam, un ka jānosaka īss laiks, ņemot vērā Kopienas ražotāju smago stāvokli. Tiek uzskatīts, ka pakāpeniskās ieviešanas periodam jāsākas galīgo aizsargpasākumu spēkā stāšanās dienā un jābeidzas 2005. gada 15. aprīlī, un šajā periodā jāpiemēro minimālā importa cena EUR 2 700 par tonnu svaigu lašu un EUR 2 592 par tonnu saldētu lašu.

| (105) | Tiek uzskatīts, ka cenas elementam galīgajā posmā jābūt mainīga nodokļa veidā. Ja importēšana notiek par CIF cenu pie Eiropas Kopienas robežas, kas vienāda ar noteikto importa cenu vai lielāka par to, nodoklis nebūtu jāmaksā. Ja importēšana notiek par zemāku cenu, būtu jāmaksā starpība starp faktisko cenu un noteikto importa cenu. Šis minimālās cenas elements piemērojams vienmēr gan tarifa kvotas ietvaros, kā izklāstīts turpmāk, gan sasniedzot tarifa kvotas slieksni. |
| --- | --- |

(105)

Tiek uzskatīts, ka cenas elementam galīgajā posmā jābūt mainīga nodokļa veidā. Ja importēšana notiek par CIF cenu pie Eiropas Kopienas robežas, kas vienāda ar noteikto importa cenu vai lielāka par to, nodoklis nebūtu jāmaksā. Ja importēšana notiek par zemāku cenu, būtu jāmaksā starpība starp faktisko cenu un noteikto importa cenu. Šis minimālās cenas elements piemērojams vienmēr gan tarifa kvotas ietvaros, kā izklāstīts turpmāk, gan sasniedzot tarifa kvotas slieksni.

| (106) | Lai nodrošinātu, ka importētāji ievēro cenas elementu, tiek uzskatīts, ka noteiktā termiņā importētājiem jāsniedz pietiekami pierādījumi valsts muitas iestādēm par faktisko importa cenu par tonnu, ko maksā par rūpnieciski audzētiem, importētiem lašiem. Lai nodrošinātu, ka visi importētāji ievēro nosacījumu sniegt pietiekamus pierādījumus un izdara to termiņā, pēc rūpnieciski audzētu lašu importēšanas importētājiem jāiemaksā pietiekams nodrošinājums valsts muitas iestādēm. Ņemot vērā gan pakāpeniskas ieviešanas, gan galīgo ierosinātā cenas elementa līmeni, attiecībā uz svaigiem un saldētiem, rūpnieciski audzētiem lašiem par piemērotu uzskata nodrošinājumu EUR 290 par tonnu (VZE) importētu rūpnieciski audzētu lašu (1. grupai EUR 320 par tonnu, 2. grupai EUR 450 par tonnu). Tika apgalvots, ka šāds nodrošinājums ir pārāk liels un apgrūtinošs importētājiem. Tomēr tiek uzskatīts, ka mazāks nodrošinājums nesasniegtu mērķi, ņemot vērā atšķirību starp pašreizējām tirgus cenām un nosakāmo importa cenas līmeni. Ņemot vērā, kāda informācija jāsniedz un administratīvas ērtības apsvērumus, tiek uzskatīts, ka termiņam, kurā jāiesniedz pietiekami pierādījumi, jābūt 1 gadam no attiecīgās muitas deklarācijas pieņemšanas datuma. Nodrošinājums jāatbrīvo brīdī, kad importētājs sniedz pietiekamus pierādījumus, ja vien tas izdarīts noteiktajā termiņā. Ja importētājs nesniedz pietiekamus pierādījumus termiņā, nodrošinājums galīgi jāiekasē kā ievedmuitas nodoklis. |
| --- | --- |

(106)

Lai nodrošinātu, ka importētāji ievēro cenas elementu, tiek uzskatīts, ka noteiktā termiņā importētājiem jāsniedz pietiekami pierādījumi valsts muitas iestādēm par faktisko importa cenu par tonnu, ko maksā par rūpnieciski audzētiem, importētiem lašiem. Lai nodrošinātu, ka visi importētāji ievēro nosacījumu sniegt pietiekamus pierādījumus un izdara to termiņā, pēc rūpnieciski audzētu lašu importēšanas importētājiem jāiemaksā pietiekams nodrošinājums valsts muitas iestādēm. Ņemot vērā gan pakāpeniskas ieviešanas, gan galīgo ierosinātā cenas elementa līmeni, attiecībā uz svaigiem un saldētiem, rūpnieciski audzētiem lašiem par piemērotu uzskata nodrošinājumu EUR 290 par tonnu (VZE) importētu rūpnieciski audzētu lašu (1. grupai EUR 320 par tonnu, 2. grupai EUR 450 par tonnu). Tika apgalvots, ka šāds nodrošinājums ir pārāk liels un apgrūtinošs importētājiem. Tomēr tiek uzskatīts, ka mazāks nodrošinājums nesasniegtu mērķi, ņemot vērā atšķirību starp pašreizējām tirgus cenām un nosakāmo importa cenas līmeni. Ņemot vērā, kāda informācija jāsniedz un administratīvas ērtības apsvērumus, tiek uzskatīts, ka termiņam, kurā jāiesniedz pietiekami pierādījumi, jābūt 1 gadam no attiecīgās muitas deklarācijas pieņemšanas datuma. Nodrošinājums jāatbrīvo brīdī, kad importētājs sniedz pietiekamus pierādījumus, ja vien tas izdarīts noteiktajā termiņā. Ja importētājs nesniedz pietiekamus pierādījumus termiņā, nodrošinājums galīgi jāiekasē kā ievedmuitas nodoklis.

| (107) | Lai nodrošinātu, ka, pārsniedzot tradicionālo importa līmeni, Kopienas ražotāji var darboties ar pieņemamu rentabilitātes līmeni, saglabājot atvērtu Kopienas tirgu un nodrošinot pieprasījumam atbilstošu piedāvājumu, tiek arī uzskatīts par noderīgu noteikt tarifa kvotas, kas atspoguļo tradicionālus importa līmeņus. Pārsniedzot šīs kvotas, par importu jāmaksā papildu nodoklis. Tradicionālos rūpnieciski ražoto lašu importa līmeņus, kas fiksēti, ievērojot noteikto cenas elementu, tad var saglabāt bez papildu nodokļa samaksas, un, ja samaksāts papildu nodoklis, var importēt neierobežotus daudzumus. |
| --- | --- |

(107)

Lai nodrošinātu, ka, pārsniedzot tradicionālo importa līmeni, Kopienas ražotāji var darboties ar pieņemamu rentabilitātes līmeni, saglabājot atvērtu Kopienas tirgu un nodrošinot pieprasījumam atbilstošu piedāvājumu, tiek arī uzskatīts par noderīgu noteikt tarifa kvotas, kas atspoguļo tradicionālus importa līmeņus. Pārsniedzot šīs kvotas, par importu jāmaksā papildu nodoklis. Tradicionālos rūpnieciski ražoto lašu importa līmeņus, kas fiksēti, ievērojot noteikto cenas elementu, tad var saglabāt bez papildu nodokļa samaksas, un, ja samaksāts papildu nodoklis, var importēt neierobežotus daudzumus.

| (108) | Lai pasargātu tradicionālās tirdzniecības plūsmas un nodrošinātu, ka Kopienas tirgus paliek atvērts arī mazsvarīgākiem dalībniekiem, tarifa kvota jāsadala starp tām valstīm/reģioniem, kurām ir būtiska interese attiecīgā produkta piegādē, un viena daļa jārezervē citām valstīm. Apspriežoties ar Norvēģiju, Čīli un Farēru salām, kurām ir būtiska interese un kuras pārstāv nozīmīgu importa daļu, tiek uzskatīts par lietderīgu katrai no šīm valstīm piešķirt īpašu tarifa kvotu. Principā tarifa kvota jāsadala, pamatojoties uz procentuālo attiecību no kopējā produkta daudzuma, kādu šī valsts piegādājusi trīs gados no 2001. līdz 2003. gadam. Tomēr tiek atzīmēts, ka 2003. gada otrajā pusē tehnisku, ar robežkontroli saistītu iemeslu dēļ imports no Čīles ievērojami samazinājās (zem 3 % no importa uz Kopienu), kas ir aptuveni puse no tās parastās importa daļas uz Kopienu. Šī iemesla dēļ imports no Čīles 2003. gadā nav reprezentatīvs, un īpašā valsts kvota Čīlei tā vietā jābalsta uz vidējo importu 2001., 2002. gadā un koriģētu rādītāju par 2003. gadu (pamatojoties uz 2002. gadu, plus vidējās importa pieauguma likmes 2003. gadā, izņemot Čīli), lai netraucētu tradicionālas tirdzniecības plūsmas. Lai novērstu nevajadzīgu administratīvo slogu, tarifa kvotām jādarbojas, ievērojot rindas kārtības principu. |
| --- | --- |

(108)

Lai pasargātu tradicionālās tirdzniecības plūsmas un nodrošinātu, ka Kopienas tirgus paliek atvērts arī mazsvarīgākiem dalībniekiem, tarifa kvota jāsadala starp tām valstīm/reģioniem, kurām ir būtiska interese attiecīgā produkta piegādē, un viena daļa jārezervē citām valstīm. Apspriežoties ar Norvēģiju, Čīli un Farēru salām, kurām ir būtiska interese un kuras pārstāv nozīmīgu importa daļu, tiek uzskatīts par lietderīgu katrai no šīm valstīm piešķirt īpašu tarifa kvotu. Principā tarifa kvota jāsadala, pamatojoties uz procentuālo attiecību no kopējā produkta daudzuma, kādu šī valsts piegādājusi trīs gados no 2001. līdz 2003. gadam. Tomēr tiek atzīmēts, ka 2003. gada otrajā pusē tehnisku, ar robežkontroli saistītu iemeslu dēļ imports no Čīles ievērojami samazinājās (zem 3 % no importa uz Kopienu), kas ir aptuveni puse no tās parastās importa daļas uz Kopienu. Šī iemesla dēļ imports no Čīles 2003. gadā nav reprezentatīvs, un īpašā valsts kvota Čīlei tā vietā jābalsta uz vidējo importu 2001., 2002. gadā un koriģētu rādītāju par 2003. gadu (pamatojoties uz 2002. gadu, plus vidējās importa pieauguma likmes 2003. gadā, izņemot Čīli), lai netraucētu tradicionālas tirdzniecības plūsmas. Lai novērstu nevajadzīgu administratīvo slogu, tarifa kvotām jādarbojas, ievērojot rindas kārtības principu.

| (109) | Redzams, ka normālos apstākļos rūpnieciski audzēta laša patēriņš Kopienā gadā pieaug apmēram no 4 % līdz 5 %, ņemot vērā jaunajās dalībvalstīs novērotos pieauguma tempus. Tomēr dati par 2004. gada pirmo pusi norāda, ka pieaugums Kopienas lašu tirgū faktiski palielinās un, kaut arī tirgus jaunajās dalībvalstīs ir neliels salīdzinājumā ar 15 dalībvalstu ES, ir pierādījumi, ka gada pieauguma likmes jaunajās dalībvalstīs (kas bija aptuveni 30 %) paplašināšanās dēļ ir palielinājušās un tagad ir ievērojami lielākas (aptuveni 50 %). Ņemot vērā šo pieaugumu, tarifa kvotām (pamatotām uz vidējo importu 2001. līdz 2003. gadā) jāpieaug par 10 %. Lašu tirgus ir sezonāls – gada otrajā pusē importa un realizācijas apjoms ir lielāks nekā pirmajā, tādēļ tarifa kvotas jāpielāgo sezonai. Kvotas aprēķinātas pēc veselas zivs ekvivalenta (VZE), un pārrēķina koeficients importētajām filejām un nefilejām attiecīgi ir 1:0,65 un 1:0,9. Ja, piemērojot pasākumus, kļūst skaidrs, ka pārrēķina koeficients nefilejām (1:0,9) vairs nav atbilstīgs, ņemot vērā importēto rūpnieciski audzēto lašu noformējumu (pašlaik galvenokārt izķidāti un ar galvu), pasākumus var pārskatīt. |
| --- | --- |

(109)

Redzams, ka normālos apstākļos rūpnieciski audzēta laša patēriņš Kopienā gadā pieaug apmēram no 4 % līdz 5 %, ņemot vērā jaunajās dalībvalstīs novērotos pieauguma tempus. Tomēr dati par 2004. gada pirmo pusi norāda, ka pieaugums Kopienas lašu tirgū faktiski palielinās un, kaut arī tirgus jaunajās dalībvalstīs ir neliels salīdzinājumā ar 15 dalībvalstu ES, ir pierādījumi, ka gada pieauguma likmes jaunajās dalībvalstīs (kas bija aptuveni 30 %) paplašināšanās dēļ ir palielinājušās un tagad ir ievērojami lielākas (aptuveni 50 %). Ņemot vērā šo pieaugumu, tarifa kvotām (pamatotām uz vidējo importu 2001. līdz 2003. gadā) jāpieaug par 10 %. Lašu tirgus ir sezonāls – gada otrajā pusē importa un realizācijas apjoms ir lielāks nekā pirmajā, tādēļ tarifa kvotas jāpielāgo sezonai. Kvotas aprēķinātas pēc veselas zivs ekvivalenta (VZE), un pārrēķina koeficients importētajām filejām un nefilejām attiecīgi ir 1:0,65 un 1:0,9. Ja, piemērojot pasākumus, kļūst skaidrs, ka pārrēķina koeficients nefilejām (1:0,9) vairs nav atbilstīgs, ņemot vērā importēto rūpnieciski audzēto lašu noformējumu (pašlaik galvenokārt izķidāti un ar galvu), pasākumus var pārskatīt.

| (110) | Papildu nodoklis jānosaka tādā līmenī, lai nodrošinātu atbilstošus atvieglojumus Kopienas ražotājiem, tomēr tajā pašā laikā arī neradītu nevajadzīgu apgrūtinošu nastu importētājiem un lietotājiem. Procentuālais nodoklis tiek uzskatīts par nederīgu, jo tas varētu sekmēt to importēto produktu cenu pazeminājumu, kam nepiemēro nodokli, un faktiski varētu pieaugt, ja pieaugtu cenas. Tādēļ jānosaka nemainīgs nodokļa apmērs. |
| --- | --- |

(110)

Papildu nodoklis jānosaka tādā līmenī, lai nodrošinātu atbilstošus atvieglojumus Kopienas ražotājiem, tomēr tajā pašā laikā arī neradītu nevajadzīgu apgrūtinošu nastu importētājiem un lietotājiem. Procentuālais nodoklis tiek uzskatīts par nederīgu, jo tas varētu sekmēt to importēto produktu cenu pazeminājumu, kam nepiemēro nodokli, un faktiski varētu pieaugt, ja pieaugtu cenas. Tādēļ jānosaka nemainīgs nodokļa apmērs.

| (111) | Iepriekš raksturotais minimālās cenas elements būs piemērojams vienmēr, lai Kopienas ražotāji varētu pārdot produkciju gandrīz rentabli. Iepriekš arī minēts, ka minimālās cenas elements tiek noteikts zem Kopienas ražotāju ražošanas izmaksām, bet tā kā iepriekš tie ir varējuši pārdot produkciju ar aptuveni 10 % uzcenojumu, paredzams, ka tie joprojām varēs to darīt un tādējādi atgūt ražošanas izmaksas. Ja tiktu pārsniegti tradicionālie tirdzniecības līmeņi un tādējādi būtu jāmaksā papildu nodoklis, tiek uzskatīts, ka būtu lietderīgi, piemērojot Kopienas iestādēs tradicionālo “lētākas pārdošanas” pieeju, balstīt šo papildu nodokli uz starpību starp Kopienas ražotāju kaitējumu neradošo mērķa cenu un minimālās cenas elementu. Šī starpība, kas atspoguļo pakāpi, līdz kurai importētā produkta cena ir zemāka par cenu, kuru Kopienas ražotāji varētu sasniegt kaitējumu neradošā situācijā, pēc korekcijas attiecībā uz cenu starpībām starp importēto produktu un Kopienas produktu, tādējādi uzskatāma par pamatotu bāzi nodokļa apmēra noteikšanai. Šo starpību aprēķināja, pamatojoties uz vidējo svērto Kopienas produkta kaitējumu neradošo cenu par tonnu, kas noteikta Kopienas produkta ražošanas izmaksām pieskaitot 14 % peļņu no apgrozījuma. Tas atbilst peļņas līmenim, kas noteikts kā nepieciešams iepriekšējos tirdzniecības aizsardzības gadījumos attiecībā uz lasi un atbilst meteoroloģiskajiem, bioloģiskajiem un noplūdes riskiem, ar ko saskaras šī nozare. Šī kaitējumu neradošā cena tika salīdzināta ar minimālās cenas elementu. Šo divu cenu starpība atbilst sākotnējam maksājamajam nodoklim EUR 330 par tonnu (VZE), kas, pamatojoties uz iepriekš norādītajiem pārrēķina koeficientiem, ir līdzvērtīgs EUR 366 par tonnu produkcijas, kas nav filejas, un EUR 508 par tonnu fileju. |
| --- | --- |

(111)

Iepriekš raksturotais minimālās cenas elements būs piemērojams vienmēr, lai Kopienas ražotāji varētu pārdot produkciju gandrīz rentabli. Iepriekš arī minēts, ka minimālās cenas elements tiek noteikts zem Kopienas ražotāju ražošanas izmaksām, bet tā kā iepriekš tie ir varējuši pārdot produkciju ar aptuveni 10 % uzcenojumu, paredzams, ka tie joprojām varēs to darīt un tādējādi atgūt ražošanas izmaksas. Ja tiktu pārsniegti tradicionālie tirdzniecības līmeņi un tādējādi būtu jāmaksā papildu nodoklis, tiek uzskatīts, ka būtu lietderīgi, piemērojot Kopienas iestādēs tradicionālo “lētākas pārdošanas” pieeju, balstīt šo papildu nodokli uz starpību starp Kopienas ražotāju kaitējumu neradošo mērķa cenu un minimālās cenas elementu. Šī starpība, kas atspoguļo pakāpi, līdz kurai importētā produkta cena ir zemāka par cenu, kuru Kopienas ražotāji varētu sasniegt kaitējumu neradošā situācijā, pēc korekcijas attiecībā uz cenu starpībām starp importēto produktu un Kopienas produktu, tādējādi uzskatāma par pamatotu bāzi nodokļa apmēra noteikšanai. Šo starpību aprēķināja, pamatojoties uz vidējo svērto Kopienas produkta kaitējumu neradošo cenu par tonnu, kas noteikta Kopienas produkta ražošanas izmaksām pieskaitot 14 % peļņu no apgrozījuma. Tas atbilst peļņas līmenim, kas noteikts kā nepieciešams iepriekšējos tirdzniecības aizsardzības gadījumos attiecībā uz lasi un atbilst meteoroloģiskajiem, bioloģiskajiem un noplūdes riskiem, ar ko saskaras šī nozare. Šī kaitējumu neradošā cena tika salīdzināta ar minimālās cenas elementu. Šo divu cenu starpība atbilst sākotnējam maksājamajam nodoklim EUR 330 par tonnu (VZE), kas, pamatojoties uz iepriekš norādītajiem pārrēķina koeficientiem, ir līdzvērtīgs EUR 366 par tonnu produkcijas, kas nav filejas, un EUR 508 par tonnu fileju.

| (112) | Jāparedz, ka, mainoties apstākļiem, Komisija pārskata pasākumus. Lai pienācīgi ņemtu vērā izmaiņas tirgū pēc pašreizējo aizsargpasākumu ieviešanas, ja tādi ir, tiek apsvērts uzsākt tirgus un cenu attīstības uzraudzību. Ja savāktie dati vai cita informācija norāda, ka attiecīgā gadījumā galīgā importa cena EUR 2 850 vai EUR 2 736 apmērā nav piemērota, tiktu uzsākta drīza pārbaude, lai mainītu šo galīgās importa cenas līmeni, pirms tas stājas spēkā. Regulāras tikšanās ar ieinteresētajām personām notiktu ik pēc sešiem mēnešiem vai pēc ieinteresēto personu pieprasījuma, pamatojoties uz attiecīgiem pamatotiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(112)

Jāparedz, ka, mainoties apstākļiem, Komisija pārskata pasākumus. Lai pienācīgi ņemtu vērā izmaiņas tirgū pēc pašreizējo aizsargpasākumu ieviešanas, ja tādi ir, tiek apsvērts uzsākt tirgus un cenu attīstības uzraudzību. Ja savāktie dati vai cita informācija norāda, ka attiecīgā gadījumā galīgā importa cena EUR 2 850 vai EUR 2 736 apmērā nav piemērota, tiktu uzsākta drīza pārbaude, lai mainītu šo galīgās importa cenas līmeni, pirms tas stājas spēkā. Regulāras tikšanās ar ieinteresētajām personām notiktu ik pēc sešiem mēnešiem vai pēc ieinteresēto personu pieprasījuma, pamatojoties uz attiecīgiem pamatotiem pierādījumiem.

| (113) | Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un Kopienas starptautiskajām saistībām galīgie aizsargpasākumi nav attiecināmi uz nevienu produktu, kura izcelsme ir jaunattīstības valstī, ja tās importētā produkcijas daļa Kopienā nepārsniedz 3 %. Šajā ziņā Regulā (EK) Nr. 1447/2004 īpaši tika ņemts vērā Čīles kā jaunattīstības valsts īpašais stāvoklis, lai uz importu no Čīles neattiektos provizoriskie pasākumi, jo 2003. gada otrajā pusē Čīles izcelsmes imports nepārsniedza 3 %. Saskaņā ar minēto regulu tika paziņots, ka šis imports tiks vērīgi uzraudzīts, lai konstatētu, vai novērotā lejupejošā tendence būs ilgstoša. Tomēr pēc papildu izmeklēšanas redzams, ka imports no Čīles tagad atkal ir aptuveni 6 % no importa Kopienā un ka importa samazināšanās 2003. gada otrajā pusē, izrādās, ir bijusi tikai īslaicīga. Tādēļ un ņemot vērā faktu, ka kopējais Čīles izcelsmes imports 2003. gadā pārsniedza minēto 3 % līmeni, galīgie aizsargpasākumi jāpiemēro arī importam no Čīles. Jaunattīstības valstis, uz kurām galīgie pasākumi neattiecas, norādītas 2. pielikumā. |
| --- | --- |

(113)

Saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un Kopienas starptautiskajām saistībām galīgie aizsargpasākumi nav attiecināmi uz nevienu produktu, kura izcelsme ir jaunattīstības valstī, ja tās importētā produkcijas daļa Kopienā nepārsniedz 3 %. Šajā ziņā Regulā (EK) Nr. 1447/2004 īpaši tika ņemts vērā Čīles kā jaunattīstības valsts īpašais stāvoklis, lai uz importu no Čīles neattiektos provizoriskie pasākumi, jo 2003. gada otrajā pusē Čīles izcelsmes imports nepārsniedza 3 %. Saskaņā ar minēto regulu tika paziņots, ka šis imports tiks vērīgi uzraudzīts, lai konstatētu, vai novērotā lejupejošā tendence būs ilgstoša. Tomēr pēc papildu izmeklēšanas redzams, ka imports no Čīles tagad atkal ir aptuveni 6 % no importa Kopienā un ka importa samazināšanās 2003. gada otrajā pusē, izrādās, ir bijusi tikai īslaicīga. Tādēļ un ņemot vērā faktu, ka kopējais Čīles izcelsmes imports 2003. gadā pārsniedza minēto 3 % līmeni, galīgie aizsargpasākumi jāpiemēro arī importam no Čīles. Jaunattīstības valstis, uz kurām galīgie pasākumi neattiecas, norādītas 2. pielikumā.

10.2.   Darbības laiks

| (114) | Galīgajiem pasākumiem nav jāilgst vairāk kā četrus gadus, ieskaitot provizorisko pasākumu periodu. Pasākumiem jāstājas spēkā 2005. gada 6. februārī un jāpaliek spēkā līdz 2008. gada 13. augustam. |
| --- | --- |

(114)

Galīgajiem pasākumiem nav jāilgst vairāk kā četrus gadus, ieskaitot provizorisko pasākumu periodu. Pasākumiem jāstājas spēkā 2005. gada 6. februārī un jāpaliek spēkā līdz 2008. gada 13. augustam.

10.3.   Liberalizācija

| (115) | Lai veicinātu pielāgošanu, pasākumi pēc ieviešanas regulāri jāliberalizē, tādējādi nodrošinot, ka Kopienas ražotājiem ir spēcīgs stimuls pakāpeniski veikt nepieciešamo pārstrukturēšanu un pielāgošanu. Tiek uzskatīts, ka liberalizācijai jāsākas vienu gadu pēc provizorisko pasākumu ieviešanas, un pēc tam tā jāveic katru gadu. |
| --- | --- |

(115)

Lai veicinātu pielāgošanu, pasākumi pēc ieviešanas regulāri jāliberalizē, tādējādi nodrošinot, ka Kopienas ražotājiem ir spēcīgs stimuls pakāpeniski veikt nepieciešamo pārstrukturēšanu un pielāgošanu. Tiek uzskatīts, ka liberalizācijai jāsākas vienu gadu pēc provizorisko pasākumu ieviešanas, un pēc tam tā jāveic katru gadu.

| (116) | Liberalizācija jāplāno tā, lai varētu importēt aizvien vairāk rūpnieciski audzētu lašu, ievērojot cenas elementu un nemaksājot papildu nodokli, tādējādi palielinot konkurenci, kurā pasākumu piemērošanas laikā iesaistīti Kopienas ražotāji. Līdzīgi, lai importam, kas pārsniedz tarifa kvotas līmeni, pakāpeniski piemērotu mazāku nodokli, pakāpeniski jāsamazina papildu nodokļa likme. Liberalizācijā jāņem vērā arī tirgus pieauguma prognoze. Tādēļ liberalizācijai jāizpaužas kā tarifa kvotas palielinājumam, kas notiek vienlaikus ar papildu nodokļa līmeņa samazinājumu, kas maksājams, pārsniedzot tarifa kvotas līmeni. Katrā ziņā tiek uzskatīts, ka tarifa kvota jāpalielina par 10 % un papildu nodoklis jāsamazina par 5 %, bet minētā iemesla dēļ to var pārskatīt. |
| --- | --- |

(116)

Liberalizācija jāplāno tā, lai varētu importēt aizvien vairāk rūpnieciski audzētu lašu, ievērojot cenas elementu un nemaksājot papildu nodokli, tādējādi palielinot konkurenci, kurā pasākumu piemērošanas laikā iesaistīti Kopienas ražotāji. Līdzīgi, lai importam, kas pārsniedz tarifa kvotas līmeni, pakāpeniski piemērotu mazāku nodokli, pakāpeniski jāsamazina papildu nodokļa likme. Liberalizācijā jāņem vērā arī tirgus pieauguma prognoze. Tādēļ liberalizācijai jāizpaužas kā tarifa kvotas palielinājumam, kas notiek vienlaikus ar papildu nodokļa līmeņa samazinājumu, kas maksājams, pārsniedzot tarifa kvotas līmeni. Katrā ziņā tiek uzskatīts, ka tarifa kvota jāpalielina par 10 % un papildu nodoklis jāsamazina par 5 %, bet minētā iemesla dēļ to var pārskatīt.

10.4.   Pārstrukturēšana

| (117) | Galīgo aizsargpasākumu mērķis ir dot Kopienas ražotājiem ierobežotu laika periodu pārstrukturēšanai, lai efektīvāk konkurētu ar importu. Šajā ziņā tiek izdarīta atsauce uz Komisijas Regulas (EK) Nr. 3285/94 20. panta 2. punktu, kas aizliedz pagarināt pasākumu piemērošanu, ja nav pierādījumu, ka Kopienas ražotāji pielāgojas. |
| --- | --- |

(117)

Galīgo aizsargpasākumu mērķis ir dot Kopienas ražotājiem ierobežotu laika periodu pārstrukturēšanai, lai efektīvāk konkurētu ar importu. Šajā ziņā tiek izdarīta atsauce uz Komisijas Regulas (EK) Nr. 3285/94 20. panta 2. punktu, kas aizliedz pagarināt pasākumu piemērošanu, ja nav pierādījumu, ka Kopienas ražotāji pielāgojas.

| (118) | Ņemot vēra lielos zaudējumus, kuru dēļ daži tirgus dalībnieki pamet nozari, kā arī bankrotus un maksātnespēju, kura izraisījusi citu uzņēmumu slēgšanu, Kopienas ražotāji jau uzsākuši pārstrukturēšanas procesu. Pēdējos gados veikti būtiski produktivitātes un efektivitātes uzlabojumi. Tomēr, ja nozarei jāattīstās, lai palielinātu konkurētspēju gan tagad, gan nākotnē, tai nepieciešams laiks, kurā īstenot organizētu pārstrukturēšanas plānu. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vēra lielos zaudējumus, kuru dēļ daži tirgus dalībnieki pamet nozari, kā arī bankrotus un maksātnespēju, kura izraisījusi citu uzņēmumu slēgšanu, Kopienas ražotāji jau uzsākuši pārstrukturēšanas procesu. Pēdējos gados veikti būtiski produktivitātes un efektivitātes uzlabojumi. Tomēr, ja nozarei jāattīstās, lai palielinātu konkurētspēju gan tagad, gan nākotnē, tai nepieciešams laiks, kurā īstenot organizētu pārstrukturēšanas plānu.

| (119) | Galvenie pārstrukturēšanas stratēģijas elementi, kuru izstrādājušas attiecīgās valsts iestādes sadarbībā ar nozari, ietver 1) ražotņu optimizācijas plānu īstenošanu ar nolūku pārvietot vai apvienot zivsaimniecības, lai nākamajos divos līdz trīs gados palielinātu saimniecības, tādējādi palielinot efektivitāti un samazinot izmaksas; 2) dažādošanu ar citām sugām, uzsākot mencu un āšu audzēšanu, apgādājot ražotnes ar balto zivju sugām un palielinot mīkstmiešu audzēšanu (tomēr to pašreizējā finansiālā stāvokļa dēļ šīs izmaiņas stipri kavē līdzekļu trūkums); 3) mūsdienīgāku vides ekoloģiskās kapacitātes līdzekļu attīstīšana, kas ļautu labāk novērtēt lielāko zivsaimniecību biomasas maksimālo līmeni, kas pieļaujams, saglabājot veselīgu jūras ekosistēmu, tādējādi veicinot virzību uz lielākām atsevišķām saimniecībām un lielākiem apjomradītiem ietaupījumiem; 4) sinhronizēta zivsaimniecību darbības pārtraukšana hidroloģiski saistītos apgabalos kopā ar koordinētu jūras utu ārstēšanu, tādējādi labāk aizsargājot rūpnieciski audzētas zivis no jūras utu invāzijas un slimības un palielinot zivju mazuļu izdzīvošanas iespējas, tādējādi samazinot izmaksas; 5) koordinācijas izveidošana starp ražotāju organizācijām Īrijā, Apvienotajā Karalistē un Norvēģijā, lai izvairītos no turpmākajām smagas pārprodukcijas problēmām. |
| --- | --- |

(119)

Galvenie pārstrukturēšanas stratēģijas elementi, kuru izstrādājušas attiecīgās valsts iestādes sadarbībā ar nozari, ietver 1) ražotņu optimizācijas plānu īstenošanu ar nolūku pārvietot vai apvienot zivsaimniecības, lai nākamajos divos līdz trīs gados palielinātu saimniecības, tādējādi palielinot efektivitāti un samazinot izmaksas; 2) dažādošanu ar citām sugām, uzsākot mencu un āšu audzēšanu, apgādājot ražotnes ar balto zivju sugām un palielinot mīkstmiešu audzēšanu (tomēr to pašreizējā finansiālā stāvokļa dēļ šīs izmaiņas stipri kavē līdzekļu trūkums); 3) mūsdienīgāku vides ekoloģiskās kapacitātes līdzekļu attīstīšana, kas ļautu labāk novērtēt lielāko zivsaimniecību biomasas maksimālo līmeni, kas pieļaujams, saglabājot veselīgu jūras ekosistēmu, tādējādi veicinot virzību uz lielākām atsevišķām saimniecībām un lielākiem apjomradītiem ietaupījumiem; 4) sinhronizēta zivsaimniecību darbības pārtraukšana hidroloģiski saistītos apgabalos kopā ar koordinētu jūras utu ārstēšanu, tādējādi labāk aizsargājot rūpnieciski audzētas zivis no jūras utu invāzijas un slimības un palielinot zivju mazuļu izdzīvošanas iespējas, tādējādi samazinot izmaksas; 5) koordinācijas izveidošana starp ražotāju organizācijām Īrijā, Apvienotajā Karalistē un Norvēģijā, lai izvairītos no turpmākajām smagas pārprodukcijas problēmām.

| (120) | Nelielas sekmes jau ir gūtas, īstenojot šīs stratēģijas daļas, jo īpaši īstenojot sinhronizētu darbības pārtraukšanu un koordinētu jūras utu ārstēšanu, un ievērojamas turpmākas pārmaiņas tiek plānots šo pasākumu piemērošanas laikā. Gadījumā, ja šo pasākumu piemērošanas laikā šāda pielāgošana neizdodas, Komisija var uzskatīt šo neizdošanos par apstākļu maiņu šīs regulas 1. panta 6. punkta nozīmē, kuras dēļ pasākumu turpmākā nepieciešamība jāpārskata. |
| --- | --- |

(120)

Nelielas sekmes jau ir gūtas, īstenojot šīs stratēģijas daļas, jo īpaši īstenojot sinhronizētu darbības pārtraukšanu un koordinētu jūras utu ārstēšanu, un ievērojamas turpmākas pārmaiņas tiek plānots šo pasākumu piemērošanas laikā. Gadījumā, ja šo pasākumu piemērošanas laikā šāda pielāgošana neizdodas, Komisija var uzskatīt šo neizdošanos par apstākļu maiņu šīs regulas 1. panta 6. punkta nozīmē, kuras dēļ pasākumu turpmākā nepieciešamība jāpārskata.

11.   KOPIENAS INTERESES

11.1.   Iepriekšējas piezīmes

| (121) | Papildus neparedzētajiem notikumiem, importa pieaugumam, nopietnam kaitējumam, cēloņsakarībai un kritiskiem apstākļiem, ir pārbaudīts, vai pastāv kādi nepārvarami iemesli, kuru dēļ varētu secināt, ka galīgo pasākumu ieviešana nav Kopienas interesēs. Tālab, pamatojoties uz pierādījumiem, kas bija pieejami pēc sazināšanās ar Kopienas ražotājiem, citiem rūpnieciski audzētu lašu ražotājiem Kopienā, importētājiem un pārstrādes uzņēmumiem tika analizēta galīgo pasākumu ietekme uz visām lietas izskatīšanā iesaistītajām personām un iespējamās šādu pasākumu veikšanas vai neveikšanas sekas. |
| --- | --- |

(121)

Papildus neparedzētajiem notikumiem, importa pieaugumam, nopietnam kaitējumam, cēloņsakarībai un kritiskiem apstākļiem, ir pārbaudīts, vai pastāv kādi nepārvarami iemesli, kuru dēļ varētu secināt, ka galīgo pasākumu ieviešana nav Kopienas interesēs. Tālab, pamatojoties uz pierādījumiem, kas bija pieejami pēc sazināšanās ar Kopienas ražotājiem, citiem rūpnieciski audzētu lašu ražotājiem Kopienā, importētājiem un pārstrādes uzņēmumiem tika analizēta galīgo pasākumu ietekme uz visām lietas izskatīšanā iesaistītajām personām un iespējamās šādu pasākumu veikšanas vai neveikšanas sekas.

11.2.   Kopienas ražotāju intereses

| (122) | Kopienas ražotāju kopējais gada apgrozījums ir vairāk kā 500 miljoni EUR, un papildus viņu radītajai ap 1 450 vietu lielajai tiešajai nodarbinātībai tie pārstrādē un citās nozarēs netieši atbalsta vēl 8 000 darba vietu. Viņi ir lielākas, strauji augošas nozares daļa, kam 1995. līdz 2001. gadā divkāršojusies produkcija. Attiecīgā produkta ražošanā viņi ir palielinājuši efektivitāti, tam ir pieaugošs tirgus gan Kopienā, gan pasaulē. Viņi ir dzīvotspējīgi un konkurētspējīgi normālos tirgus apstākļos, un viņu produktivitāte pieaug. |
| --- | --- |

(122)

Kopienas ražotāju kopējais gada apgrozījums ir vairāk kā 500 miljoni EUR, un papildus viņu radītajai ap 1 450 vietu lielajai tiešajai nodarbinātībai tie pārstrādē un citās nozarēs netieši atbalsta vēl 8 000 darba vietu. Viņi ir lielākas, strauji augošas nozares daļa, kam 1995. līdz 2001. gadā divkāršojusies produkcija. Attiecīgā produkta ražošanā viņi ir palielinājuši efektivitāti, tam ir pieaugošs tirgus gan Kopienā, gan pasaulē. Viņi ir dzīvotspējīgi un konkurētspējīgi normālos tirgus apstākļos, un viņu produktivitāte pieaug.

| (123) | Kopienas ražotāju stāvoklis ir nepārprotami apdraudēts, ja vien netiek izlīdzināts pašreizējais zemo cenu importa līmenis. To pierāda nemitīgie ziņojumi par draudošajiem bankrotiem. Ierosinātos pasākumus piemēros visam attiecīgo produktu importam, izņemot importu no jaunattīstības valstīm, kuru eksports uz Eiropas Kopienu nepārsniedz 3 % no Kopienas importa. Tādēļ tos piemēros vairāk nekā 95 % no šī importa. Lai gan tika apgalvots, ka pasākumu cenas elements var būt grūti izpildāms, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi ar cenas saistībām attiecībā uz rūpnieciski audzētiem lašiem, tiek atgādināts, ka cenas elements nav balstīts uz saistībām, bet uz mainīgu nodokli, kas jāiekasē valsts muitas iestādēm. Tādēļ var gaidīt, ka pasākumi būs efektīvi un ļaus Kopienas ražotājiem paaugstināt cenas līdz pietiekamam līmenim. |
| --- | --- |

(123)

Kopienas ražotāju stāvoklis ir nepārprotami apdraudēts, ja vien netiek izlīdzināts pašreizējais zemo cenu importa līmenis. To pierāda nemitīgie ziņojumi par draudošajiem bankrotiem. Ierosinātos pasākumus piemēros visam attiecīgo produktu importam, izņemot importu no jaunattīstības valstīm, kuru eksports uz Eiropas Kopienu nepārsniedz 3 % no Kopienas importa. Tādēļ tos piemēros vairāk nekā 95 % no šī importa. Lai gan tika apgalvots, ka pasākumu cenas elements var būt grūti izpildāms, ņemot vērā iepriekšējo pieredzi ar cenas saistībām attiecībā uz rūpnieciski audzētiem lašiem, tiek atgādināts, ka cenas elements nav balstīts uz saistībām, bet uz mainīgu nodokli, kas jāiekasē valsts muitas iestādēm. Tādēļ var gaidīt, ka pasākumi būs efektīvi un ļaus Kopienas ražotājiem paaugstināt cenas līdz pietiekamam līmenim.

11.3.   Pakārtoto nozaru intereses

| (124) | Teritorijas, kurās notiek lašu rūpnieciska audzēšana, pamatā ir attālas – galvenokārt tās atrodas Rietumskotijas un Ziemeļskotijas piekrastes joslā un Īrijas rietumu krastā. Tur ir ierobežotas nodarbinātības iespējas, un lašu rūpnieciskās audzēšanas radītā ekonomiskā aktivitāte lielā mērā sekmē vietējo ekonomiku. Papildus šim ieguldījumam daudzi mazie vietējie uzņēmumi, kas piegādā preces un pakalpojumus Kopienas ražotājiem un viņu darbiniekiem, var vairs nebūt dzīvotspējīgi. Tādēļ pakārtoto nozaru interesēs ir pieņemt galīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(124)

Teritorijas, kurās notiek lašu rūpnieciska audzēšana, pamatā ir attālas – galvenokārt tās atrodas Rietumskotijas un Ziemeļskotijas piekrastes joslā un Īrijas rietumu krastā. Tur ir ierobežotas nodarbinātības iespējas, un lašu rūpnieciskās audzēšanas radītā ekonomiskā aktivitāte lielā mērā sekmē vietējo ekonomiku. Papildus šim ieguldījumam daudzi mazie vietējie uzņēmumi, kas piegādā preces un pakalpojumus Kopienas ražotājiem un viņu darbiniekiem, var vairs nebūt dzīvotspējīgi. Tādēļ pakārtoto nozaru interesēs ir pieņemt galīgus pasākumus.

11.4.   Zivju mazuļu audzētāju un barības ražotāju intereses

| (125) | Lai gan viena persona apgalvoja pretējo, Kopienas ražotāju galveno piegādātāju (tādu kā zivju mazuļu audzētāji un barības ražotāji) interesēs nepārprotami ir saglabāt pastāvīgu un paredzamu pieprasījumu pēc viņu produktiem par cenu, kas ļautu tiem gūt pietiekamu peļņu. |
| --- | --- |

(125)

Lai gan viena persona apgalvoja pretējo, Kopienas ražotāju galveno piegādātāju (tādu kā zivju mazuļu audzētāji un barības ražotāji) interesēs nepārprotami ir saglabāt pastāvīgu un paredzamu pieprasījumu pēc viņu produktiem par cenu, kas ļautu tiem gūt pietiekamu peļņu.

11.5.   Lietotāju, pārstrādes uzņēmumu un importētāju Kopienā intereses

| (126) | Lai novērtētu, kāda ietekme uz importētājiem būs pasākumu pieņemšanai vai nepieņemšanai, pārstrādes uzņēmumiem un lietotājiem, atsevišķiem attiecīgā produkta importētājiem, pārstrādes uzņēmumiem un lietotājiem Kopienas tirgū tika nosūtītas anketas. Importētāji/pārstrādes uzņēmumi/lietotāji parasti ir vieni un tie paši, un daudzi no viņiem faktiski ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem ārpus Kopienas, jo īpaši Norvēģijā. No 6 importētājiem/pārstrādes uzņēmumiem/lietotājiem un no pārstrādes uzņēmumu asociācijas tika saņemtas atbildes. Turklāt vairākas pārstrādes uzņēmumu asociācijas Komisijai iesniedza informāciju par novērojumiem, un notika sazināšanās ar atsevišķiem pārstrādes uzņēmumiem un to asociācijām. |
| --- | --- |

(126)

Lai novērtētu, kāda ietekme uz importētājiem būs pasākumu pieņemšanai vai nepieņemšanai, pārstrādes uzņēmumiem un lietotājiem, atsevišķiem attiecīgā produkta importētājiem, pārstrādes uzņēmumiem un lietotājiem Kopienas tirgū tika nosūtītas anketas. Importētāji/pārstrādes uzņēmumi/lietotāji parasti ir vieni un tie paši, un daudzi no viņiem faktiski ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem ārpus Kopienas, jo īpaši Norvēģijā. No 6 importētājiem/pārstrādes uzņēmumiem/lietotājiem un no pārstrādes uzņēmumu asociācijas tika saņemtas atbildes. Turklāt vairākas pārstrādes uzņēmumu asociācijas Komisijai iesniedza informāciju par novērojumiem, un notika sazināšanās ar atsevišķiem pārstrādes uzņēmumiem un to asociācijām.

| (127) | Daži apgalvoja, ka pasākumi nav jāpieņem, jo rūpnieciski audzēto lašu cenām divus vai trīs mēnešus bijis tikai īslaicīgs kritums, kas sekojis pēc antidempinga pasākumu izbeigšanas pret Norvēģiju 2003. gada maijā, un no tā laika cenas atkal kļuvušas normālas. Pārstrādes uzņēmumi uzsvēra, ka cenu kāpums paaugstinātu viņu pamatizmaksas, pazeminātu ienākumus no pārdošanas un rentabilitāti un varētu izraisīt darba vietu zaudēšanu un pat pārvietošanu, uzsverot, ka nodarbinātība zivju pārstrādes nozarē ir daudz lielāka nekā zivju audzēšanas nozare un dažos gadījumos nodrošina nodarbinātību apvidos, kuros nodarbinātība ir maza. |
| --- | --- |

(127)

Daži apgalvoja, ka pasākumi nav jāpieņem, jo rūpnieciski audzēto lašu cenām divus vai trīs mēnešus bijis tikai īslaicīgs kritums, kas sekojis pēc antidempinga pasākumu izbeigšanas pret Norvēģiju 2003. gada maijā, un no tā laika cenas atkal kļuvušas normālas. Pārstrādes uzņēmumi uzsvēra, ka cenu kāpums paaugstinātu viņu pamatizmaksas, pazeminātu ienākumus no pārdošanas un rentabilitāti un varētu izraisīt darba vietu zaudēšanu un pat pārvietošanu, uzsverot, ka nodarbinātība zivju pārstrādes nozarē ir daudz lielāka nekā zivju audzēšanas nozare un dažos gadījumos nodrošina nodarbinātību apvidos, kuros nodarbinātība ir maza.

| (128) | Tomēr ir skaidrs, ka 2004. gada pirmajā pusē cenas nav atguvušas iepriekšējo līmeni. Importa cenas no 2003. gada 4. ceturkšņa līdz 2004. gada 1. ceturkšņa sākumam pieauga, bet tad 2004. gada 1. ceturkšņa otrajā pusē un 2004. gada 2. ceturksnī nepārtraukti samazinājās, un Kopienas ražotāju cenām bija tādas pašas tendences. Kopienas ražotāju cenas palika ievērojami zemākas nekā kaitējumu neradošā cena. Turklāt jaunākā informācija norāda, ka cenas joprojām krītas. |
| --- | --- |

(128)

Tomēr ir skaidrs, ka 2004. gada pirmajā pusē cenas nav atguvušas iepriekšējo līmeni. Importa cenas no 2003. gada 4. ceturkšņa līdz 2004. gada 1. ceturkšņa sākumam pieauga, bet tad 2004. gada 1. ceturkšņa otrajā pusē un 2004. gada 2. ceturksnī nepārtraukti samazinājās, un Kopienas ražotāju cenām bija tādas pašas tendences. Kopienas ražotāju cenas palika ievērojami zemākas nekā kaitējumu neradošā cena. Turklāt jaunākā informācija norāda, ka cenas joprojām krītas.

| (129) | Galvenās izmaksas, kuras jāsedz pārstrādes uzņēmumiem, ir izejmateriālu un nodarbināto personu izmaksas, tādēļ tik tiešām izejvielu cenu paaugstinājums palielinās arī pārstrādes uzņēmumu izmaksas. Tomēr saskaņā ar pārstrādes uzņēmumu sniegto informāciju viņu izejvielu izmaksas, kas 2000. līdz 2002. gadā bija kritušās par 18 %, 2002. līdz 2003. gadā kritās vēl par 10 %. Tātad 2003. gadā tās bija par 26 % mazākas nekā 2000. gadā. Tajā pašā laikā viņu sniegtā informācija norāda, ka viņu pārdošanas cenas 2002. un 2003. gadā ir saglabājušās nemainīgas. Visiem pārstrādes uzņēmumiem, kas sniedza informāciju par lašu pārstrādes darbības rentabilitāti, ir rentabla lašu pārstrādes darbība, un tiek uzskatīts, ka neliels izmaksu palielinājums neizraisīs darba vietu zaudējumus vai pārvietošanu. Ir skaidrs, ka pašreizējās rūpnieciski audzētu lašu cenas vidējā vai ilgā laika posmā nav pastāvīgas. Tādēļ pārstrādes rūpniecība katrā ziņā saskarsies ar izejvielu izmaksu pieaugumu vidējā līdz ilgā laikā. |
| --- | --- |

(129)

Galvenās izmaksas, kuras jāsedz pārstrādes uzņēmumiem, ir izejmateriālu un nodarbināto personu izmaksas, tādēļ tik tiešām izejvielu cenu paaugstinājums palielinās arī pārstrādes uzņēmumu izmaksas. Tomēr saskaņā ar pārstrādes uzņēmumu sniegto informāciju viņu izejvielu izmaksas, kas 2000. līdz 2002. gadā bija kritušās par 18 %, 2002. līdz 2003. gadā kritās vēl par 10 %. Tātad 2003. gadā tās bija par 26 % mazākas nekā 2000. gadā. Tajā pašā laikā viņu sniegtā informācija norāda, ka viņu pārdošanas cenas 2002. un 2003. gadā ir saglabājušās nemainīgas. Visiem pārstrādes uzņēmumiem, kas sniedza informāciju par lašu pārstrādes darbības rentabilitāti, ir rentabla lašu pārstrādes darbība, un tiek uzskatīts, ka neliels izmaksu palielinājums neizraisīs darba vietu zaudējumus vai pārvietošanu. Ir skaidrs, ka pašreizējās rūpnieciski audzētu lašu cenas vidējā vai ilgā laika posmā nav pastāvīgas. Tādēļ pārstrādes rūpniecība katrā ziņā saskarsies ar izejvielu izmaksu pieaugumu vidējā līdz ilgā laikā.

| (130) | Attiecībā uz nodarbinātību Kopienā zivju pārstrādes nozarē nodarbināti aptuveni 100 000 strādnieku, lai gan tikai neliela daļa no viņiem ir iesaistīta rūpnieciski audzētu lašu pārstrādē. Netika atrasti pierādījumi, ka iespējamie pasākumi varētu samazināt nodarbinātību Kopienā. |
| --- | --- |

(130)

Attiecībā uz nodarbinātību Kopienā zivju pārstrādes nozarē nodarbināti aptuveni 100 000 strādnieku, lai gan tikai neliela daļa no viņiem ir iesaistīta rūpnieciski audzētu lašu pārstrādē. Netika atrasti pierādījumi, ka iespējamie pasākumi varētu samazināt nodarbinātību Kopienā.

| (131) | Pārstrādes uzņēmumi uzsvēra arī vajadzību pēc tā, lai tirgotājiem galvenajos Eiropas tirgos un patērētājiem arī turpmāk būtu pieejams labas kvalitātes produkts par zemām cenām. Viņi izteica īpašas bažas par spekulatīvas iepirkšanas iespējamību tūlīt pēc tarifa kvotas ieviešanas un apgalvoja, ka gadījumā, ja tarifa kvota būs izlietota, viņiem vajadzēs apstādināt ražošanu. Visbeidzot viņi paziņoja, ka gadījumā, ja tiks pieņemti pasākumi, viņiem būs jārīkojas tā, lai saglabātu pietiekamu piegādi un palīdzētu radīt cenu stabilitāti tirgū, kas labāk palīdzētu paredzēt izmaksas. Šajā ziņā, kamēr daži atbalstīja atklātu opozīciju pret visu veidu pasākumiem, citi norādīja, ka gadījumā, ja pasākumi tiks uzspiesti, viņi dos priekšroku tarifa kvotu sistēmai, noteikti izsakot atbalstu licencēšanas sistēmai. |
| --- | --- |

(131)

Pārstrādes uzņēmumi uzsvēra arī vajadzību pēc tā, lai tirgotājiem galvenajos Eiropas tirgos un patērētājiem arī turpmāk būtu pieejams labas kvalitātes produkts par zemām cenām. Viņi izteica īpašas bažas par spekulatīvas iepirkšanas iespējamību tūlīt pēc tarifa kvotas ieviešanas un apgalvoja, ka gadījumā, ja tarifa kvota būs izlietota, viņiem vajadzēs apstādināt ražošanu. Visbeidzot viņi paziņoja, ka gadījumā, ja tiks pieņemti pasākumi, viņiem būs jārīkojas tā, lai saglabātu pietiekamu piegādi un palīdzētu radīt cenu stabilitāti tirgū, kas labāk palīdzētu paredzēt izmaksas. Šajā ziņā, kamēr daži atbalstīja atklātu opozīciju pret visu veidu pasākumiem, citi norādīja, ka gadījumā, ja pasākumi tiks uzspiesti, viņi dos priekšroku tarifa kvotu sistēmai, noteikti izsakot atbalstu licencēšanas sistēmai.

| (132) | Jāatzīmē, ka pasākumi ir saistīti ar cenu elementu, kas atspoguļo izmaksu atgūšanu Kopienas ražotājiem, un tarifa kvotām, kuras balstās uz vidējo importu Kopienā (ieskaitot jaunās dalībvalstis) 2001. līdz 2003. gadā plus 10 %, citādi tiek piemērots papildu nodoklis. Tādēļ pārstrādes nozarei Kopienā joprojām vajadzīgas pietiekamas izejvielu piegādes. Lai gan dažas personas apgalvoja, ka pasākumi veidotu smagu administratīvu slogu Kopienas pārstrādes uzņēmumiem, šis apgalvojums nebija pamatots, un tiek uzskatīts, ka pasākumi veido minimālu administratīvu slogu, kas savienojams ar efektīvu piemērošanu. |
| --- | --- |

(132)

Jāatzīmē, ka pasākumi ir saistīti ar cenu elementu, kas atspoguļo izmaksu atgūšanu Kopienas ražotājiem, un tarifa kvotām, kuras balstās uz vidējo importu Kopienā (ieskaitot jaunās dalībvalstis) 2001. līdz 2003. gadā plus 10 %, citādi tiek piemērots papildu nodoklis. Tādēļ pārstrādes nozarei Kopienā joprojām vajadzīgas pietiekamas izejvielu piegādes. Lai gan dažas personas apgalvoja, ka pasākumi veidotu smagu administratīvu slogu Kopienas pārstrādes uzņēmumiem, šis apgalvojums nebija pamatots, un tiek uzskatīts, ka pasākumi veido minimālu administratīvu slogu, kas savienojams ar efektīvu piemērošanu.

| (133) | Tādēļ netiek uzskatīts, ka iespējamie traucējumi pārstrādes uzņēmumiem/lietotājiem un importētājiem ir svarīgāki par ieguvumiem, kas, gaidāms, radīsies Kopienas ražotājiem no galīgajiem pasākumiem, kuri tiek uzskatīti par nepieciešamo minimumu, lai kompensētu nopietno nodarīto kaitējumu un novērstu turpmāku nopietnu Kopienas ražotāju stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(133)

Tādēļ netiek uzskatīts, ka iespējamie traucējumi pārstrādes uzņēmumiem/lietotājiem un importētājiem ir svarīgāki par ieguvumiem, kas, gaidāms, radīsies Kopienas ražotājiem no galīgajiem pasākumiem, kuri tiek uzskatīti par nepieciešamo minimumu, lai kompensētu nopietno nodarīto kaitējumu un novērstu turpmāku nopietnu Kopienas ražotāju stāvokļa pasliktināšanos.

11.6.   Kopienas patērētāju intereses

| (134) | Attiecīgais produkts ir patēriņa produkts, tādēļ Komisija informēja dažādas patērētāju organizācijas par izmeklēšanas uzsākšanu. Tika saņemta atbilde no vienas personas, ka laša augstvērtīgums ir plaši atzīts un ka cenas mākslīga palielināšana apgrūtinātu laba uztura izvēli patērētājiem un kaitētu rūpnieciski audzētu lašu importētāju, pārstrādes uzņēmumu un mazumtirgotāju ekonomiskajai dzīvotspējai. Otrs apgalvoja, ka pasākumu dēļ viņi var izbeigt saldētu, rūpnieciski audzētu lašu importu un pārdošanu. Tika arī paustas bažas, ka cenu paaugstinājuma dēļ rūpnieciski audzētie laši kļūtu mazāk pieejami un tādējādi tiktu ierobežota tirgus izaugsme tajās dalībvalstīs, kurās iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par vidējo. |
| --- | --- |

(134)

Attiecīgais produkts ir patēriņa produkts, tādēļ Komisija informēja dažādas patērētāju organizācijas par izmeklēšanas uzsākšanu. Tika saņemta atbilde no vienas personas, ka laša augstvērtīgums ir plaši atzīts un ka cenas mākslīga palielināšana apgrūtinātu laba uztura izvēli patērētājiem un kaitētu rūpnieciski audzētu lašu importētāju, pārstrādes uzņēmumu un mazumtirgotāju ekonomiskajai dzīvotspējai. Otrs apgalvoja, ka pasākumu dēļ viņi var izbeigt saldētu, rūpnieciski audzētu lašu importu un pārdošanu. Tika arī paustas bažas, ka cenu paaugstinājuma dēļ rūpnieciski audzētie laši kļūtu mazāk pieejami un tādējādi tiktu ierobežota tirgus izaugsme tajās dalībvalstīs, kurās iekšzemes kopprodukts (IKP) uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par vidējo.

| (135) | Tomēr, kā atzīmēts iepriekš, tiek uzskatīts, ka pašreizējā tirgus cena ir tik zema, ka vidējā līdz ilgā laikā nebūs noturīga, un tirgus dalībniekiem joprojām būs pieejami neierobežoti importa daudzumi atbilstoši cenas elementam un iepriekšminētajam tarifa kvotas līmenim, papildu nodoklim. Turklāt, ņemot vērā, cik liela ir starpība starp veselu zivju no saimniecībām un apstrādātu lašu produktu mazumtirdzniecības cenu, tiek uzskatīts, ka pasākumiem nevarētu būt liela ietekme uz mazumtirdzniecības cenām, un ietekme uz patērētājiem tādēļ tiek uzskatīta par minimālu. Tomēr Komisija rūpīgi uzraudzīs pasākumu ietekmi uz pieejamību un tirgus izaugsmi tajās dalībvalstīs, kuru IKP ir zemāks par vidējo, |
| --- | --- |

(135)

Tomēr, kā atzīmēts iepriekš, tiek uzskatīts, ka pašreizējā tirgus cena ir tik zema, ka vidējā līdz ilgā laikā nebūs noturīga, un tirgus dalībniekiem joprojām būs pieejami neierobežoti importa daudzumi atbilstoši cenas elementam un iepriekšminētajam tarifa kvotas līmenim, papildu nodoklim. Turklāt, ņemot vērā, cik liela ir starpība starp veselu zivju no saimniecībām un apstrādātu lašu produktu mazumtirdzniecības cenu, tiek uzskatīts, ka pasākumiem nevarētu būt liela ietekme uz mazumtirdzniecības cenām, un ietekme uz patērētājiem tādēļ tiek uzskatīta par minimālu. Tomēr Komisija rūpīgi uzraudzīs pasākumu ietekmi uz pieejamību un tirgus izaugsmi tajās dalībvalstīs, kuru IKP ir zemāks par vidējo,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Tarifa kvotu sistēma un to papildu nodokļi

1.   Ar šo tiek ieviesta tarifa kvotu sistēma laika posmam no 2005. gada 6. februāra līdz 2008. gada 13. augustam saistībā ar Kopienā importēto rūpnieciski audzēto (izņemot savvaļas) lasi, kas filejā vai citādi sagatavots, svaigs, atdzesēts vai saldēts tiek klasificēts ar KN kodu ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 un ex 0304 20 13 (šeit turpmāk – “rūpnieciski audzēts lasis”). Tarifa kvotu apjoms un valstis, uz kurām tās attiecas, ir norādītas 1. pielikumā. Kvotas aprēķinātas pēc pēc veselas zivs ekvivalenta (VZE), un pārrēķina koeficienti importētajām nefilejām (1. grupa) un filejām (2. grupa) attiecīgi ir 1:0,9 un 1:0,65.

2.   Savvaļas lasim tarifa kvotas nepiemēro. Šajā regulā savvaļas lasis ir tāds, par kuru no attiecīgiem dokumentiem, ko iesniedz ieinteresētās personas, tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pieņemta muitas deklarācija par laišanu brīvā apgrozībā, pārliecinās, ka Atlantijas vai Klusajā okeānā lasis ir zvejots jūrā un Donavas lasis – upē.

3.   Saskaņā ar 4. pantu rūpnieciski audzētu lašu importam, kas pārsniedz tarifa kvotu, piemēro papildu nodokli, kas noteikts 1. pielikumā tai grupā, kurā tie ietilpst.

4.   Lai noteiktu maksājamā papildu nodokļa apmēru, rūpnieciski audzētie laši ar KN kodu ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00 ietilpst 1. pielikuma 1. grupā, savukārt rūpnieciski audzētie laši ar kodu ex 0304 10 13 un ex 0304 20 13 ietilpst 2. grupā.

5.   Padomes Regulā (EK) Nr. 2658/87 (10) paredzētās līgtās nodokļu likmes vai jebkura atvieglota nodokļa likme joprojām attiecas uz rūpnieciski audzētu lašu importu.

6.   Mainoties apstākļiem, Komisija var pārskatīt šos pasākumus.

7.   Minētā iemesla dēļ šo pasākumu liberalizācijas likmi var pārskatīt.

2. pants

Minimālā importa cena

1.   Gan iepriekš 1. pantā minētās tarifa kvotas ietvaros, gan ārpus tās rūpnieciski audzētiem, importētiem lašiem piemērojama minimālā importa cena (“MIC”), ko laiku pa laikam var pārskatīt, ņemot vērā attiecīgus faktorus, tostarp piegādi, pieprasījumu un ražošanas izmaksas.

2.   Tādu rūpnieciski audzētu lašu imports, ko pārdod par cenu, kas ir mazāka par MIC, apliekams ar nodokli, kas vienāds ar starpību starp 1. pielikumā uzskaitīto attiecīgo produktu MIC un šo produktu faktisko importa cenu (CIF pie Kopienas robežas, izņemot muitas nodokli).

3.   No šīs regulas spēkā stāšanās dienas līdz 2005. gada 15. aprīlim MIC ir EUR 2 700 par tonnu veselu zivju ekvivalenta (CIF pie Kopienas robežas, izņemot muitas nodokli) svaigiem un EUR 2 592 saldētiem rūpnieciski audzētiem lašiem. MIC 1. grupas importam ir EUR 3 000 par tonnu svaigu un EUR 2 880 par tonnu saldētu rūpnieciski audzētu lašu un 2. grupas importam — EUR 4 154 par tonnu svaigu un EUR 3 988 par tonnu saldētu rūpnieciski audzētu lašu.

4.   No 2005. gada 16. aprīļa līdz 2008. gada 13. augustam MIC ir EUR 2 850 par tonnu veselu zivju ekvivalenta (CIF pie Kopienas robežas, izņemot muitas nodokli) svaigiem rūpnieciski audzētiem lašiem un EUR 2 736 saldētiem rūpnieciski audzētiem lašiem. MIC 1. grupas importam ir EUR 3 170 par tonnu svaigu un EUR 3 040 par tonnu saldētu rūpnieciski audzētu lašu un 2. grupas importam — EUR 4 385 par tonnu svaigu un EUR 4 209 par tonnu saldētu rūpnieciski audzētu lašu.

5.   Gadījumos, kad preces ir bojātas pirms laišanas brīvā apgrozībā un tādēļ cenu sadala muitas vērtības noteikšanai saskaņā ar Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (11) 145. pantu, attiecīgi 3. vai 4. punktā noteikto MIC samazina par procentuālo attiecību, kas atbilst faktiski samaksātas vai maksājamas cenas daļai. Maksājamais nodoklis tad būs vienāds ar starpību starp samazināto MIC un samazināto tīro Kopienas brīvas robežpiegādes cenu.

3. pants

Importējot iemaksājamais nodrošinājums

1.   Šajā regulā “importētājs” ir persona, kas iesniedz deklarāciju laišanai brīvā apgrozībā, vai persona, kuras vārdā šī deklarācija tiek iesniegta, un “pietiekamus pierādījumus” sniedz, uzrādot importēto lašu faktiskās importa cenas samaksas pierādījumu muitas iestādei vai ar atbilstošu pārbaužu rezultātus, ko veikušas muitas iestādes.

2.   Rūpnieciski audzētu lašu importētāji sniedz pietiekamus pierādījumus muitas iestādēm attiecībā uz faktisko importa cenu par tonnu, kas samaksāta par rūpnieciski audzētu lašu importu.

3.   Līdz tiek sniegti pietiekami pierādījumi, preču atbrīvošana ir atkarīga no nodrošinājuma sniegšanas muitas iestādēm EUR 290 apmērā par tonnu (VZE) rūpnieciski audzētu, importētu lašu (1. grupa EUR 320 par tonnu, 2. grupa EUR 450 par tonnu).

4.   Ja 1 gada laikā no dienas, kad pieņemta muitas deklarācija laišanai brīvā apgrozībā, vai 3 mēnešu laikā pēc dienas, kad paredzēts veikt maksājumu par precēm, atkarībā no tā, kura diena ir vēlāk, importētājs nav sniedzis pietiekamus pierādījumus, kas pieprasīti iepriekš 2. punktā, saskaņā ar 3. punkta noteikumiem iepriekš iemaksāto nodrošinājuma summu muitas iestādes nekavējoties grāmato uzskaitē kā nodokļus, ar kuriem apliek attiecīgās preces.

5.   Ja muitas iestādes pārbaudē konstatē, ka par precēm faktiski samaksātā cena ir mazāka nekā MIC, kas norādīta 2. pantā, tās atgūst starpību starp šo cenu un attiecīgo MIC saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 220. panta 1. punktu. Lai nepieļautu nepareizu finanšu priekšrocības gūšanu, kompensācijas procentus piemēro saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.

6.   Iemaksāto nodrošinājumu atbrīvo brīdī, kad importētājs sniedz pietiekamus pierādījumus, kas pieprasīti iepriekš 2. punktā.

4. pants

Jaunattīstības valstis

Tādu rūpnieciski audzētu lašu importam, kuru izcelsme ir kādā no 2. pielikumā norādītajām jaunattīstības valstīm, nepiemēro vai uz tām neattiecina tarifa kvotas, kas noteiktas 1. pantā, vai nepiemēro 2. vai 3. panta prasības.

5. pants

Vispārīgi noteikumi

1.   Tādu rūpnieciski audzētu lašu izcelsmi, uz kuriem attiecas šī regula, nosaka saskaņā ar Kopienā spēkā esošajiem tiesību aktiem.

2.   Saskaņā ar 3. punktu, laižot Kopienā brīvā apgrozībā rūpnieciski audzētus lašus, kuru izcelsme ir jaunattīstības valstīs, izpilda šādus nosacījumus:

| a) | uzrāda izcelsmes sertifikātu, kuru izsniegušas kompetentās iestādes valstī, kura atbilst Regulas (EEK) Nr. 2454/93 47. pantā noteiktajiem nosacījumiem, un |
| --- | --- |

a)

uzrāda izcelsmes sertifikātu, kuru izsniegušas kompetentās iestādes valstī, kura atbilst Regulas (EEK) Nr. 2454/93 47. pantā noteiktajiem nosacījumiem, un

| b) | produkts 6. panta nozīmē transportēts tieši no šīs valsts uz Kopienu. |
| --- | --- |

b)

produkts 6. panta nozīmē transportēts tieši no šīs valsts uz Kopienu.

3.   Izcelsmes sertifikāts, kas minēts 2. punkta a) apakšpunktā, netiek prasīts, importējot rūpnieciski audzētus lašus, ja uz tiem attiecas izcelsmes apliecinājums, kas izsniegts vai sagatavots saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem, kuri pieņemti, lai pretendētu uz preferenciāliem tarifiem.

4.   Izcelsmes apliecinājumu pieņem tikai tad, ja rūpnieciski audzētie laši atbilst Kopienā spēkā esošajos tiesību aktos paredzētajiem izcelsmes noteikšanas kritērijiem.

6. pants

Tiešā transportēšana

1.   Par produktiem, kas tieši no trešās valsts transportēti uz Kopienu, uzskata:

| a) | produktus, kuri transportēti, nešķērsojot nevienas trešās valsts teritoriju; |
| --- | --- |

a)

produktus, kuri transportēti, nešķērsojot nevienas trešās valsts teritoriju;

| b) | produktus, kuri transportēti, šķērsojot vienas vai vairāku trešo valstu teritoriju, kas nav izcelsmes valsts, ar pārkraušanu vai īslaicīgu uzglabāšanu noliktavās šajās valstīs vai bez tām, ja vien šāda šķērsošana ir attaisnojama ģeogrāfisku iemeslu dēļ vai ekskluzīvi transporta prasību dēļ un ja šie produkti:






  — | palikuši muitas uzraudzībā tranzīta vai uzglabāšanas valstī vai valstīs, |
| --- | --- | --- |

b)

produktus, kuri transportēti, šķērsojot vienas vai vairāku trešo valstu teritoriju, kas nav izcelsmes valsts, ar pārkraušanu vai īslaicīgu uzglabāšanu noliktavās šajās valstīs vai bez tām, ja vien šāda šķērsošana ir attaisnojama ģeogrāfisku iemeslu dēļ vai ekskluzīvi transporta prasību dēļ un ja šie produkti:

—

palikuši muitas uzraudzībā tranzīta vai uzglabāšanas valstī vai valstīs,

| — | nav laisti tirdzniecībā vai patēriņā šajās valstīs un |
| --- | --- |

—

nav laisti tirdzniecībā vai patēriņā šajās valstīs un

| — | ar tiem nav veiktas citas darbības kā vien izkraušana un pārkraušana. |
| --- | --- |

—

ar tiem nav veiktas citas darbības kā vien izkraušana un pārkraušana.

2.   Apliecinājumu, ka ir izpildīti 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumi, iesniedz Kopienas iestādēm. Šo apliecinājumu var sniegt, izmantojot vienu no šādām dokumentu formām:

| a) | vienots transporta dokuments, kas izsniegts izcelsmes valstī un attiecas uz tranzīta valsts vai valstu šķērsošanu; |
| --- | --- |

a)

vienots transporta dokuments, kas izsniegts izcelsmes valstī un attiecas uz tranzīta valsts vai valstu šķērsošanu;

| b) | tranzīta valsts vai valstu muitas iestāžu izsniegts sertifikāts, kurā iekļauts:






  — | precīzs preču apraksts; |
| --- | --- | --- |

b)

tranzīta valsts vai valstu muitas iestāžu izsniegts sertifikāts, kurā iekļauts:

—

precīzs preču apraksts;

| — | izkraušanas un pārkraušanas datums vai iekraušanas un izkraušanas datums, norādot izmantotos kuģus. |
| --- | --- |

—

izkraušanas un pārkraušanas datums vai iekraušanas un izkraušanas datums, norādot izmantotos kuģus.

7. pants

Importa produkti, kas atrodas nosūtīšanas procesā uz Kopienu

1.   Šī regula neattiecas uz produktiem, kas atrodas nosūtīšanas procesā uz Kopienu 2. punkta nozīmē.

2.   Uzskatāms, ka produkti atrodas nosūtīšanas procesā uz Kopienu, ja tie:

| — | atstāj izcelsmes valsti pirms dienas, kad sāk piemērot šo regulu, un |
| --- | --- |

—

atstāj izcelsmes valsti pirms dienas, kad sāk piemērot šo regulu, un

| — | tiek nosūtīti no iekraušanas vietas izcelsmes valstī uz izkraušanas vietu Kopienā, pievienojot derīgu transporta dokumentu, kas izsniegts pirms dienas, kad sāk piemērot šo regulu. |
| --- | --- |

—

tiek nosūtīti no iekraušanas vietas izcelsmes valstī uz izkraušanas vietu Kopienā, pievienojot derīgu transporta dokumentu, kas izsniegts pirms dienas, kad sāk piemērot šo regulu.

3.   Iesaistītajām personām jāsniedz muitas iestādēm pierādījums, ka ir izpildīti 2. punkta nosacījumi.

Tomēr iestādes var uzskatīt, ka produkti ir atstājuši izcelsmes valsti pirms dienas, kad sāk piemērot šo regulu, ja ir iesniegts viens no šādiem dokumentiem:

| — | jūras pārvadājumu gadījumā – kravas zīme, kas apliecina, ka iekraušana notikusi pirms minētās dienas, |
| --- | --- |

—

jūras pārvadājumu gadījumā – kravas zīme, kas apliecina, ka iekraušana notikusi pirms minētās dienas,

| — | dzelzceļa pārvadājumu gadījumā – kravas pavadzīme, ja dzelzceļa iestādes izcelsmes valstī to pieņēmušas pirms minētās dienas, |
| --- | --- |

—

dzelzceļa pārvadājumu gadījumā – kravas pavadzīme, ja dzelzceļa iestādes izcelsmes valstī to pieņēmušas pirms minētās dienas,

| — | autopārvadājumu gadījumā – CMR līgums par preču pārvadāšanu vai cits transporta dokuments, kas izsniegts izcelsmes valstī pirms minētās dienas, |
| --- | --- |

—

autopārvadājumu gadījumā – CMR līgums par preču pārvadāšanu vai cits transporta dokuments, kas izsniegts izcelsmes valstī pirms minētās dienas,

| — | gaisa pārvadājumu gadījumā – gaisa kravas pavadzīme, kas norāda, ka aviolīnija pieņēmusi šos produktus pirms minētās dienas. |
| --- | --- |

—

gaisa pārvadājumu gadījumā – gaisa kravas pavadzīme, kas norāda, ka aviolīnija pieņēmusi šos produktus pirms minētās dienas.

8. pants

Dalībvalstis un Komisija cieši sadarbojas, lai nodrošinātu šīs regulas izpildi.

9. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un to piemēro līdz 2008. gada 13. augustam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 4. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

---

(1)  OV L 349, 31.12.1994., 53. lpp.

1

(2)  OV L 286, 11.11.2000., 1. lpp.

2

(3)  OV L 67, 10.3.1994., 89. lpp.

3

(4)  OV L 65, 8.3.2003., 1. lpp.

4

(5)  OV C 58, 6.3.2004., 7. lpp.

5

(6)  Cenas koriģētas, ņemot vērā Glāzgovas ražotāja cenas

6

(7)  Cenas koriģētas, ņemot vērā Glāzgovas ražotāja cenas.

7

(8)  Importa CIF cenas, ieskaitot 2 % ievedmuitu.

8

CIF

(9)  Norvēģijas Zivsaimniecības direktorāta statistikas pārskats 2003. g.

9

(10)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2344/2003 (OV L 346, 31.12.2003., 38. lpp.).

10

(11)  OV L 253, 11.10.1993., 40. lpp.

11

---

I. PIELIKUMS

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 10 | 11 | 12 | 15 | 16 | 17 | 20 | 21 | 22 | 25 | 26 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KN kods | TARIC kods | Grupa | Izcelsme (1. un 2. grupai) | Tarifa kvotas un papildu nodokļi | 1. grupas kārtas numurs | 2. grupas kārtas numurs |
| 6.2.2005. līdz 13.8.2005. | 14.8.2005. līdz 13.8.2006. | 14.8.2006. līdz 13.8.2007. | 14.8.2007. līdz 13.8.2008. |
| Tarifa kvota
  (tonnas VZE) | Papildu nod.
  EUR/tonna
  1. grupa (svaigi & saldēti) | Papildu nod.
  EUR/tonna
  2. grupa (svaigi & saldēti) | Tarifa kvota
  (tonnas VZE) | Papildu nod.
  EUR/tonna
  1. grupa (svaigi & saldēti) | Papildu nod.
  EUR/tonna
  2. grupa (svaigi & saldēti) | Tarifa kvota
  (tonnas VZE) | Papildu nod.
  EUR/tonna
  1. grupa (svaigi & saldēti) | Papildu nod.
  EUR/tonna
  2. grupa (svaigi & saldēti) | Tarifa kvota
  (tonnas VZE) | Papildu nod.
  EUR/tonna
  1. grupa (svaigi & saldēti) | Papildu nod.
  EUR/tonna
  2. grupa (svaigi & saldēti) |
| ex 0302 12 00 | 0302120019 | 1 | Norvēģija | 163 649 | | | 369 041 | | | 405 945 | | | 446 539 | | | 09.0800 | 09.0801 |
| 0302120038 | 1 | Farērus | 20 173 | 366 | 508 | 47 921 | 348 | 483 | 52 713 | 330 | 458 | 57 984 | 314 | 436 | 09.0697 | 09.0698 |
| 0302120098 | 1 | Čīle | 16 033 | | | 36 146 | | | 39 760 | | | 43 736 | | | 09.1937 | 09.1938 |
| Cita | 14 150 | | | 39 053 | | | 42 959 | | | 47 254 | | | 09.0080 | 09.0081 |
| ex 0303 11 00 | 0303110018 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303110098 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0303 19 00 | 0303190018 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303190098 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0303 22 00 | 0303220019 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303220088 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0304 10 13 | 0304101319 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0304101398 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0304 20 13 | 0304201319 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0304201398 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |

1

2

3

4

5

6

7

10

11

12

15

16

17

20

21

22

25

26

KN kods

TARIC kods

Grupa

Izcelsme (1. un 2. grupai)

Tarifa kvotas un papildu nodokļi

1. grupas kārtas numurs

2. grupas kārtas numurs

6.2.2005. līdz 13.8.2005.

14.8.2005. līdz 13.8.2006.

14.8.2006. līdz 13.8.2007.

14.8.2007. līdz 13.8.2008.

Tarifa kvota

(tonnas VZE)

Papildu nod.

EUR/tonna

1. grupa (svaigi & saldēti)

Papildu nod.

EUR/tonna

2. grupa (svaigi & saldēti)

Tarifa kvota

(tonnas VZE)

Papildu nod.

EUR/tonna

1. grupa (svaigi & saldēti)

Papildu nod.

EUR/tonna

2. grupa (svaigi & saldēti)

Tarifa kvota

(tonnas VZE)

Papildu nod.

EUR/tonna

1. grupa (svaigi & saldēti)

Papildu nod.

EUR/tonna

2. grupa (svaigi & saldēti)

Tarifa kvota

(tonnas VZE)

Papildu nod.

EUR/tonna

1. grupa (svaigi & saldēti)

Papildu nod.

EUR/tonna

2. grupa (svaigi & saldēti)

ex 0302 12 00

0302120019

1

Norvēģija

163 649

369 041

405 945

446 539

09.0800

09.0801

0302120038

1

Farērus

20 173

366

508

47 921

348

483

52 713

330

458

57 984

314

436

09.0697

09.0698

0302120098

1

Čīle

16 033

36 146

39 760

43 736

09.1937

09.1938

Cita

14 150

39 053

42 959

47 254

09.0080

09.0081

ex 0303 11 00

0303110018

1

0303110098

1

ex 0303 19 00

0303190018

1

0303190098

1

ex 0303 22 00

0303220019

1

0303220088

1

ex 0304 10 13

0304101319

2

0304101398

2

ex 0304 20 13

0304201319

2

0304201398

2

---

II PIELIKUMS

JAUNATTĪSTĪBAS VALSTU SARAKSTS

(minētas 4. pantā)

Apvienotie Arābu Emirāti, Afganistāna, Antigva un Barbuda, Angola, Argentīna, Amerikāņu Samoa, Angvilla, Antarktika, Aruba, Barbadosa, Bangladeša, Burkinafaso, Bahreina, Burundi, Benina, Bruneja, Bolīvija, Brazīlija, Bahamu salas, Butāna, Botsvāna, Beliza, Bermudu salas, Buvē sala, Britu Virdžīnu salas, Britu Indijas Okeāna teritorija, Kongo Republika, Centrālāfrikas Republika, Kongo, Kotdivuāra, Kamerūna, Čada, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Kaboverde, Kaimanu salas, Ziemassvētku sala, Kokosu salas (jeb Kīlinga salas), Kuka salas, Džibutija, Dominika, Dominikānas Republika, Alžīrija, Ekvadora, Ēģipte, Eritreja, Etiopija, Fidži, Mikronēzija, Folklenda salas, Franču Polinēzija, Franču dienvidu teritorijas, Gabona, Grenāda, Gana, Gambija, Gvineja, Ekvatoriālā Gvineja, Gvatemala, Gvineja-Bisava, Gajāna, Gibraltārs, Guama, Hondurasa, Honkonga, Haiti, Hērda sala un Makdonalda salas, Indonēzija, Indija, Irāka, Irāna (Islama Republika), Jamaika, Jordānija, Kenija, Kambodža, Kiribati, Komoru salas, Sentkitsa un Nevisa, Kuveita, Laosas Tautas Demokrātiskā Republika, Libāna, Sentlūsija, Šrilanka, Libērija, Lesoto, Lībijas Arābu Džmahīrija, Maroka, Madagaskara, Māršala salas, Mali, Mjanma, Mongolija, Mauritānija, Maurīcija, Maldīvu salas, Malāvija, Meksika, Malaizija, Mozambika, Makao, Majota, Montserrata, Namībija, Nigēra, Nigērija, Nikaragva, Nepāla, Nauru, Nīderlandes Antiļas, Jaunkaledonija un atkarīgās teritorijas, Niue, Norfolkas sala, Ziemeļu Marianas salas, Omāna, Panama, Peru, Papua-Jaungvineja, Ķīnas Tautas Republika, Filipīnas, Pakistāna, Palau, Paragvaja, Pitkērna salas, Katara, Ruanda, Samoa, Saūda Arābija, Zālamana salas, Seišeļu salas, Sudāna, Sjeraleone, Senegāla, Somālija, Surinama, Santome un Prinsipi, Salvadora, Sīrijas Arābu Republika, Svazilenda, Dienviddžordžija un Dienvidsendviču salas, Svētās Helēnas sala un piederīgās teritorijas, Senpjēra un Mikelona, Togo, Tunisija, Tonga, Austrumtimora, Trinidāda un Tobago, Tuvalu, Tanzānija (Savienotā Republika), Taipeja, Tokelau, Tērksas un Kaikosas salas, ASV mazās aizjūras teritorijas, Uganda, Urugvaja, Sentvinsenta un Grenadīnas, Venecuēla, Vjetnama, Vanuatu, ASV Virdžīnu salas, Volisas un Futunas salu teritorija, Jemena, Dienvidāfrika, Zambija un Zimbabve.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 5.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 33/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 33/30

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 26. janvāris),

ar ko groza Lēmumus 2001/881/EK un 2002/459/EK attiecībā uz robežkontroles punktu sarakstu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 126)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/102/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas Kopienā iekšējā tirdzniecībā ar noteiktiem dzīviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 20. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvu 89/662/EEK, Direktīvu 90/425/EEK un Direktīvu 90/675/EEK (2), un jo īpaši tās 6. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (3), un jo īpaši tās 6. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2001. gada 7. decembra Lēmums 2001/881/EK, ar ko izstrādā to robežkontroles punktu sarakstu, kas ir apstiprināti veterinārajai kontrolei attiecībā uz dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem no trešām valstīm, un atjaunina sīki izstrādātos noteikumus attiecībā uz pārbaudēm, kas jāveic Komisijas ekspertiem (4), ir jāatjaunina, jo īpaši ņemot vērā dažās dalībvalstīs gūtos sasniegumus attiecībā uz šiem punktiem un pārbaudēm, kas veiktas saskaņā ar minēto lēmumu. Lēmumā 2001/881/EK dotajā robežkontroles punktu sarakstā (“saraksts”) ir iekļauts TRACES vienības numurs katram robežkontroles punktam. TRACES ir datorizēta sistēma, kas ieviesta ar Komisijas Lēmumu 2004/292/EK (5) un aizstāj iepriekšējo sistēmu “Animo”, kas izstrādāta, balstoties uz tīklu, kas ar Komisijas Lēmumu 91/398/EEK (6) ieviests tam, lai panāktu izsekojamību attiecībā uz ieviesto dzīvnieku un konkrētu produktu pārvadājumiem un ievedumiem iekšējā tirdzniecībā Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2001. gada 7. decembra Lēmums 2001/881/EK, ar ko izstrādā to robežkontroles punktu sarakstu, kas ir apstiprināti veterinārajai kontrolei attiecībā uz dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem no trešām valstīm, un atjaunina sīki izstrādātos noteikumus attiecībā uz pārbaudēm, kas jāveic Komisijas ekspertiem (4), ir jāatjaunina, jo īpaši ņemot vērā dažās dalībvalstīs gūtos sasniegumus attiecībā uz šiem punktiem un pārbaudēm, kas veiktas saskaņā ar minēto lēmumu. Lēmumā 2001/881/EK dotajā robežkontroles punktu sarakstā (“saraksts”) ir iekļauts TRACES vienības numurs katram robežkontroles punktam. TRACES ir datorizēta sistēma, kas ieviesta ar Komisijas Lēmumu 2004/292/EK (5) un aizstāj iepriekšējo sistēmu “Animo”, kas izstrādāta, balstoties uz tīklu, kas ar Komisijas Lēmumu 91/398/EEK (6) ieviests tam, lai panāktu izsekojamību attiecībā uz ieviesto dzīvnieku un konkrētu produktu pārvadājumiem un ievedumiem iekšējā tirdzniecībā Kopienā.

| (2) | Pēc Lēmumā 2001/881/EK minētās pārbaudes veikšanas, secinot, ka kārtība ir apmierinoši īstenota, saraksts jāpapildina ar robežkontroles punktiem Daugavpilī, Rīgā, Rēzeknē un Ventspilī Latvijā, Castellón Spānijā un Gyékényes, Kelebia un Eperjeske Ungārijā. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Lēmumā 2001/881/EK minētās pārbaudes veikšanas, secinot, ka kārtība ir apmierinoši īstenota, saraksts jāpapildina ar robežkontroles punktiem Daugavpilī, Rīgā, Rēzeknē un Ventspilī Latvijā, Castellón Spānijā un Gyékényes, Kelebia un Eperjeske Ungārijā.

| (3) | Pēc Apvienotās Karalistes lūguma no saraksta jāsvītro North Shields osta un pēc Francijas lūguma – Divonne un La Rochelle Rochefort osta. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Apvienotās Karalistes lūguma no saraksta jāsvītro North Shields osta un pēc Francijas lūguma – Divonne un La Rochelle Rochefort osta.

| (4) | Turklāt attiecībā uz vairākiem robežkontroles punktiem, kas jau ir apstiprināti saskaņā ar Lēmumu 2001/881/EK, saraksts jāatjaunina, ņemot vērā jaunākās izmaiņas attiecībā uz tām dzīvnieku vai produktu kategorijām, kuras robežkontroles punktos var pārbaudīt, un pārbaužu centru organizēšanu punktos. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt attiecībā uz vairākiem robežkontroles punktiem, kas jau ir apstiprināti saskaņā ar Lēmumu 2001/881/EK, saraksts jāatjaunina, ņemot vērā jaunākās izmaiņas attiecībā uz tām dzīvnieku vai produktu kategorijām, kuras robežkontroles punktos var pārbaudīt, un pārbaužu centru organizēšanu punktos.

| (5) | Sarakstā vairākkārt ir izdarīti grozījumi. Līdz ar to, lai panāktu skaidrību Kopienas tiesību aktos, tas būtu jāaizstāj ar šajā lēmumā doto sarakstu. Tādēļ Lēmums 2001/881/EK ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(5)

Sarakstā vairākkārt ir izdarīti grozījumi. Līdz ar to, lai panāktu skaidrību Kopienas tiesību aktos, tas būtu jāaizstāj ar šajā lēmumā doto sarakstu. Tādēļ Lēmums 2001/881/EK ir attiecīgi jāgroza.

| (6) | To vienību sarakstā, kas minētas Komisijas 2002. gada 4. jūnija Lēmumā 2002/459/EK, ar ko uzskaita “Animo” datortīkla vienības un atceļ Lēmumu 2000/287/EK (7), ir iekļauts TRACES vienības numurs katram robežkontroles punktam Kopienā. Kopienas tiesību aktu atbilstības labad minētais saraksts ir attiecīgi jāatjaunina, lai ņemtu vērā visas attiecīgās izmaiņas un lai kārtotu sarakstu, kas ir identisks Lēmumā 2001/881/EK minētajam. Tādēļ Lēmums 2002/459/EK ir attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

To vienību sarakstā, kas minētas Komisijas 2002. gada 4. jūnija Lēmumā 2002/459/EK, ar ko uzskaita “Animo” datortīkla vienības un atceļ Lēmumu 2000/287/EK (7), ir iekļauts TRACES vienības numurs katram robežkontroles punktam Kopienā. Kopienas tiesību aktu atbilstības labad minētais saraksts ir attiecīgi jāatjaunina, lai ņemtu vērā visas attiecīgās izmaiņas un lai kārtotu sarakstu, kas ir identisks Lēmumā 2001/881/EK minētajam. Tādēļ Lēmums 2002/459/EK ir attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2001/881/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma I pielikuma tekstu.

2. pants

Lēmuma 2002/459/EK pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma II pielikumu.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 26. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/33/EK (OV L 315, 19.11.2002., 14. lpp.).

1

(2)  OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

2

(3)  OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 326, 11.12.2001., 44. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/608/EK (OV L 274, 24.8.2004., 15. lpp.).

4

(5)  OV L 94, 31.3.2004., 63. lpp.

5

(6)  OV L 221, 9.8.1991., 30. lpp.

6

(7)  OV L 159, 17.6.2002., 27. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/477/EK (OV L 160, 30.4.2004., 53. lpp. Labojumi OV L 212, 12.6.2004., 53. lpp.).

7

---

I PIELIKUMS

“PŘÍLOHA — BILAG — ANHANG — LISA — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANEXO — ANNEXE — ALLEGATO — PIELIKUMS — PRIEDAS — MELLÉKLET — ANNESS — BIJLAGE — ZAŁĄCZNIK — ANEXO — PRÍLOHA — PRILOGA — LIITE — BILAGA

SEZNAM SCHVÁLENÝCH STANOVIŠŤ HRANIČNÍCH KONTROLLISTE OVER GODKENDTE GRÆNSEKONTROLSTEDERVERZEICHNIS DER ZUGELASSENEN GRENZKONTROLLSTELLENKOKKULEPITUD PIIRIKONTROLLI PUNKTIDE NIMEKIRIΚΑΤΑΛΟΓΟΣ ΤΩΝ ΕΓΚΕΚΡΙΜΕΝΩΝ ΜΕΘΟΡΙΑΚΩΝ ΣΤΑΘΜΩΝ ΕΠΙΘΕΩΡΗΣΗΣLIST OF AGREED BORDER INSPECTIONS POSTSLISTA DE PUESTOS DE INSPECCIÓN FRONTERIZOS AUTORIZADOSLISTES DES POSTES D'INSPECTION FRONTALIERS AGRÉESELENCO DEI POSTI DI ISPEZIONE FRONTALIERI RICONOSCIUTIAPSTIPRINĀTO ROBEŽKONTROLES PUNKTU SARAKSTSSUTARTŲ PASIENIO KONTROLĖS POSTŲ SĄRAŠASA MEGÁLLAPODÁS SZERINTI HATÁRELLENŐRZŐ PONTOKLISTA TA' POSTIJIET MIFTIEHMA GĦAL SPEZZJONIJIET TA' FRUNTIERALIJST VAN DE ERKENDE INSPECTIEPOSTEN AAN DE GRENSWYKAZ UZGODNIONYCH PUNKTÓW KONTROLI GRANICZNEJLISTA DOS POSTOS DE INSPECÇÃO APROVADOSZOZNAM SCHVÁLENÝCH HRANIČNÝCH INŠPEKČNÝCH STANÍCSEZNAM DOGOVORJENIH MEJNIH KONTROLNIH TOČKLUETTELO HYVÄKSYTYISTÄ RAJATARKASTUSASEMISTAFÖRTECKNING ÖVER GODKÄNDA GRÄNSKONTROLLSTATIONER

| 1 | = | Název
  Navn
  Name
  Nimi
  Ονομασία
  Name
  Nombre
  Nom
  Nome
  Vārds
  Pavadinimas
  Név
  Isem
  Naam
  Nazwa
  Nome
  Meno
  Ime
  Nimi
  Namn |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | TRACES kód
  Traces-kode
  TRACES-Code
  Traces-kood
  Κωδικός Traces
  Traces Code
  Código Traces
  Code Traces
  Codice Traces
  Dzīvnieka kods
  TRACES kodas
  Traces-kód
  Kodiċi-Traces
  Traces-code
  Kod Traces
  Código Traces
  Kód Traces
  Traces-koda
  Traces-koodi
  Traces-kod |
| 3 | = | Typ
  Type
  Art
  Tüüp
  Φύση
  Type
  Tipo
  Type
  Tipo
  Tips
  Tipas
  Típus
  Tip
  Type
  Rodzaj punktu
  Tipo
  Typ
  Tip
  Tyyppi
  Typ







  A | = | Letiště
  Lufthavn
  Flughafen
  Lennujaam
  Αεροδρόμιο
  Airport
  Aeropuerto
  Aéroport
  Aeroporto
  Lidosta
  Oro uostas
  Repülőtér
  Ajruport
  Luchthaven
  Na lotnisku
  Aeroporto
  Letisko
  Letališče
  Lentokenttä
  Flygplats |
| F | = | Železnice
  Jernbane
  Schiene
  Raudtee
  Σιδηρόδρομος
  Raila
  Ferrocarril
  Rail
  Ferrovia
  Dzelzceļš
  Geležinkelis
  Vasút
  Ferrovija
  Spoorweg
  Na przejściu kolejowym
  Caminho-de-ferro
  Železnica
  Železnica
  Rautatie
  Järnväg |
| P | = | Přístav
  Havn
  Hafen
  Sadam
  Λιμένας
  Port
  Puerto
  Port
  Porto
  Osta
  Uostas
  Kikötő
  Port
  Zeehaven
  Na przejściu morskim
  Porto
  Prístav
  Pristanišče
  Satama
  Hamn |
| R | = | Silnice
  Landevej
  Straße
  Maantee
  Οδός
  Road
  Carretera
  Route
  Strada
  Ceļš
  Kelias
  Közút
  Triq
  Weg
  Na przejściu drogowym
  Estrada
  Cesta
  Cesta
  Maantie
  Väg |

1

=

Název

Navn

Name

Nimi

Ονομασία

Name

Nombre

Nom

Nome

Vārds

Pavadinimas

Név

Isem

Naam

Nazwa

Nome

Meno

Ime

Nimi

Namn

2

=

TRACES kód

Traces-kode

TRACES-Code

Traces-kood

Κωδικός Traces

Traces Code

Código Traces

Code Traces

Codice Traces

Dzīvnieka kods

TRACES kodas

Traces-kód

Kodiċi-Traces

Traces-code

Kod Traces

Código Traces

Kód Traces

Traces-koda

Traces-koodi

Traces-kod

3

=

Typ

Type

Art

Tüüp

Φύση

Type

Tipo

Type

Tipo

Tips

Tipas

Típus

Tip

Type

Rodzaj punktu

Tipo

Typ

Tip

Tyyppi

Typ

A

=

Letiště

Lufthavn

Flughafen

Lennujaam

Αεροδρόμιο

Airport

Aeropuerto

Aéroport

Aeroporto

Lidosta

Oro uostas

Repülőtér

Ajruport

Luchthaven

Na lotnisku

Aeroporto

Letisko

Letališče

Lentokenttä

Flygplats

F

=

Železnice

Jernbane

Schiene

Raudtee

Σιδηρόδρομος

Raila

Ferrocarril

Rail

Ferrovia

Dzelzceļš

Geležinkelis

Vasút

Ferrovija

Spoorweg

Na przejściu kolejowym

Caminho-de-ferro

Železnica

Železnica

Rautatie

Järnväg

P

=

Přístav

Havn

Hafen

Sadam

Λιμένας

Port

Puerto

Port

Porto

Osta

Uostas

Kikötő

Port

Zeehaven

Na przejściu morskim

Porto

Prístav

Pristanišče

Satama

Hamn

R

=

Silnice

Landevej

Straße

Maantee

Οδός

Road

Carretera

Route

Strada

Ceļš

Kelias

Közút

Triq

Weg

Na przejściu drogowym

Estrada

Cesta

Cesta

Maantie

Väg

4

=

Kontrolní středisko

Inspektionscenter

Kontrollzentrum

Kontrollkeskus

Κέντρo ελέγχου

Inspection centre

Centro de inspección

Centre d’inspection

Centro d’ispezione

Pārbaudes centrs

Kontrolės centras

Ellenőrző központ

Ċentru ta' spezzjoni

Inspectiecentrum

Ośrodek kontroli

Centro de inspecção

Inšpekčné stredisko

Kontrolno središče

Tarkastuskeskus

Kontrollcentrum

5

=

Produkty

Produkter

Erzeugnisse

Tooted

Προϊόντα

Products

Productos

Produits

Prodotti

Produkti

Produktai

Termékek

Prodotti

Producten

Produkty

Produtos

Produkty

Proizvodi

Tuotteet

Produkter

| HC | = | Všechny výrobky pro lidskou spotřebu
  Alle produkter til konsum
  Alle zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnisse
  Kõik inimtarbitavad tooted
  Όλα τα προϊόντα για ανθρώπινη κατανάλωση
  All Products for Human Consumption
  Todos los productos destinados al consumo humano
  Tous produits de consommation humaine
  Prodotti per il consumo umano
  Visi patēriņa produkti
  Visi žmonių maistui tinkami vartoti produktai
  Az emberi fogyasztásra szánt összes termék
  Il-Prodotti kollha għall-Konsum tal-Bniedem
  Producten voor menselijke consumptie
  Produkty przeznaczone do spożycia przez ludzi
  Todos os produtos para consumo humano
  Všetky produkty na ľudskú spotrebu
  Vsi proizvodi za prehrano ljudi
  Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet
  Produkter avsedda för konsumtion |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Ostatní výrobky
  Andre produkter
  Andere Erzeugnisse
  Teised tooted
  Λοιπά προϊόντα
  Other Products
  Otros productos
  Autres produits
  Altri prodotti
  Citi produkti
  Kiti produktai
  Egyéb termékek
  Prodotti Oħra
  Andere producten
  Produkty nieprzeznaczone do spożycia przez ludzi
  Outros produtos
  Ostatné produkty
  Drugi proizvodi
  Muut tuotteet
  Andra produkter |
| NT | = | žádné teplotní požadavky
  ingen temperaturkrav
  Ohne Temperaturanforderungen
  Ilma temperatuuri nõueteta
  Δεν απαιτείται χαμηλή θερμοκρασία
  no temperature requirements
  Sin requisitos de temperatura
  sans conditions de température
  che non richiedono temperature specifiche
  Nav prasību attiecībā uz temperatūru
  Nėra temperatūros reikalavimų
  nincsenek hőmérsékleti követelmények
  ebda ħtiġijiet ta' temperatura
  geen temperaturen vereist
  Produkty niewymagające przechowywania w obniżonej temperaturze
  sem exigências quanto à temperatura
  Žiadne požiadavky na teplotu
  Nobenih temperaturnih zahtev
  Ei alhaisen lämpötilan vaatimuksia
  Inga krav på temperatur |
| T | = | Zmražené/chlazené výrobky
  Frosne/kølede produkter
  Gefrorene/gekühlte Erzeugnisse
  Külmutatud/jahutatud tooted
  Προϊόντα κατεψυγμένα/διατηρημένα με απλή ψύξη
  Frozen/chilled products
  Productos congelados/refrigerados
  Produits congelés/réfrigérés
  Prodotti congelati/refrigerati
  Sasaldēti/atdzesēti produkti
  Užšaldyti/atšaldyti produktai
  Fagyasztott/hűtött termékek
  Prodotti ffriżati/mkessħin
  Bevroren/gekoelde producten
  Produkty wymagające przechowywania w obniżonej temperaturze
  Produtos congelados/refrigerados
  Mrazené/chladené produkty
  Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi
  Pakastetut/jäähdytetyt tuotteet
  Frysta/kylda produkter |
| T(FR) | = | Zmražené výrobky
  Frosne produkter
  Gefrorene Erzeugnisse
  Külmutatud tooted
  Προϊόντα κατεψυγμένα
  Frozen products
  Productos congelados
  Produits congelés
  Prodotti congelati
  Sasaldēti produkti
  Užšaldyti produktai
  Fagyasztott termékek
  Prodotti ffriżati
  Bevroren producten
  Produkty wymagające przechowywania w temperaturze mrożenia
  Produtos congelados
  Mrazené produkty
  Zamrznjeni proizvodi
  Pakastetut tuotteet
  Frysta produkter |
| T(CH) | = | Chlazené výrobky
  Kølede produkter
  Gekühlte Erzeugnisse
  Jahutatud tooted
  Διατηρημένα με απλή ψύξη
  Chilled products
  Productos refrigerados
  Produits réfrigérés
  Prodotti refrigerati
  Atdzesēti produkti
  Atšaldyti produktai
  Hűtött termékek
  Prodotti mkessħin
  Gekoelde producten
  Produkty wymagające przechowywania w temperaturze chłodzenia
  Produtos refrigerados
  Chladené produkty
  Ohlajeni proizvodi
  Jäähdytetyt tuotteet
  Kylda produkter |

HC

=

Všechny výrobky pro lidskou spotřebu

Alle produkter til konsum

Alle zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnisse

Kõik inimtarbitavad tooted

Όλα τα προϊόντα για ανθρώπινη κατανάλωση

All Products for Human Consumption

Todos los productos destinados al consumo humano

Tous produits de consommation humaine

Prodotti per il consumo umano

Visi patēriņa produkti

Visi žmonių maistui tinkami vartoti produktai

Az emberi fogyasztásra szánt összes termék

Il-Prodotti kollha għall-Konsum tal-Bniedem

Producten voor menselijke consumptie

Produkty przeznaczone do spożycia przez ludzi

Todos os produtos para consumo humano

Všetky produkty na ľudskú spotrebu

Vsi proizvodi za prehrano ljudi

Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet

Produkter avsedda för konsumtion

NHC

=

Ostatní výrobky

Andre produkter

Andere Erzeugnisse

Teised tooted

Λοιπά προϊόντα

Other Products

Otros productos

Autres produits

Altri prodotti

Citi produkti

Kiti produktai

Egyéb termékek

Prodotti Oħra

Andere producten

Produkty nieprzeznaczone do spożycia przez ludzi

Outros produtos

Ostatné produkty

Drugi proizvodi

Muut tuotteet

Andra produkter

NT

=

žádné teplotní požadavky

ingen temperaturkrav

Ohne Temperaturanforderungen

Ilma temperatuuri nõueteta

Δεν απαιτείται χαμηλή θερμοκρασία

no temperature requirements

Sin requisitos de temperatura

sans conditions de température

che non richiedono temperature specifiche

Nav prasību attiecībā uz temperatūru

Nėra temperatūros reikalavimų

nincsenek hőmérsékleti követelmények

ebda ħtiġijiet ta' temperatura

geen temperaturen vereist

Produkty niewymagające przechowywania w obniżonej temperaturze

sem exigências quanto à temperatura

Žiadne požiadavky na teplotu

Nobenih temperaturnih zahtev

Ei alhaisen lämpötilan vaatimuksia

Inga krav på temperatur

T

=

Zmražené/chlazené výrobky

Frosne/kølede produkter

Gefrorene/gekühlte Erzeugnisse

Külmutatud/jahutatud tooted

Προϊόντα κατεψυγμένα/διατηρημένα με απλή ψύξη

Frozen/chilled products

Productos congelados/refrigerados

Produits congelés/réfrigérés

Prodotti congelati/refrigerati

Sasaldēti/atdzesēti produkti

Užšaldyti/atšaldyti produktai

Fagyasztott/hűtött termékek

Prodotti ffriżati/mkessħin

Bevroren/gekoelde producten

Produkty wymagające przechowywania w obniżonej temperaturze

Produtos congelados/refrigerados

Mrazené/chladené produkty

Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi

Pakastetut/jäähdytetyt tuotteet

Frysta/kylda produkter

T(FR)

=

Zmražené výrobky

Frosne produkter

Gefrorene Erzeugnisse

Külmutatud tooted

Προϊόντα κατεψυγμένα

Frozen products

Productos congelados

Produits congelés

Prodotti congelati

Sasaldēti produkti

Užšaldyti produktai

Fagyasztott termékek

Prodotti ffriżati

Bevroren producten

Produkty wymagające przechowywania w temperaturze mrożenia

Produtos congelados

Mrazené produkty

Zamrznjeni proizvodi

Pakastetut tuotteet

Frysta produkter

T(CH)

=

Chlazené výrobky

Kølede produkter

Gekühlte Erzeugnisse

Jahutatud tooted

Διατηρημένα με απλή ψύξη

Chilled products

Productos refrigerados

Produits réfrigérés

Prodotti refrigerati

Atdzesēti produkti

Atšaldyti produktai

Hűtött termékek

Prodotti mkessħin

Gekoelde producten

Produkty wymagające przechowywania w temperaturze chłodzenia

Produtos refrigerados

Chladené produkty

Ohlajeni proizvodi

Jäähdytetyt tuotteet

Kylda produkter

6

=

Živá zvířata

Levende dyr

Lebende Tiere

Elusloomad

Ζωντανά ζώα

Live animals

Animales vivos

Animaux vivants

Animali vivi

Dzīvi dzīvnieki

Gyvi gyvūnai

Élő állatok

Annimali ħajjin

Levende dieren

Zwierzęta

Animais vivos

Živé zvieratá

Žive živali

Elävät eläimet

Levande djur

| U | = | Kopytníci: skot, prasata, ovce, kozy, volně žijící a domácí lichokopytníci
  Hovdyr: Kvæg, svin, får, geder og husdyr eller vildtlevende dyr af hesteracen
  Huftiere: Rinder, Schweine, Schafe, Ziegen, Wildpferde, Hauspferde
  Kabja- ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused
  Οπληφόρα: βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες, άγρια και κατοικίδια μόνοπλα
  Ungulates: cattle, pigs, sheep, goats, wild and domestic solipeds
  Ungulados: bovinos, porcinos, ovinos, caprinos, solípedos domésticos y salvajes
  Ongulés: les bovins, porcins, ovins, caprins et solipèdes domestiques ou sauvages
  Ungulati: bovini, suini, ovini, caprini e solipedi domestici o selvatici
  Nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži
  Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiniai
  Patások: marha, sertések, juh, kecskék, vad és házi páratlanujjú patások
  Hoefdieren: runderen, varkens, schapen, geiten, wilde en gedomesticeerde eenhoevigen
  Ungulati: baqar, ħnieżer, nagħaġ, mogħoż, solipedi salvaġġi u domestiċi
  Ungulados: bovinos, suínos, ovinos, caprinos, solípedes domésticos ou selvagens
  Zwierzęta kopytne: bydło, świnie, owce, kozy, konie i koniowate
  Kopytníky: dobytok, ošípané, ovce, kozy, voľne žijúce a domáce nepárnokopytníky
  Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji
  Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet, luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet
  Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur |
| --- | --- | --- |
| E | = | Registrovaní koňovití podle definice ve směrnici Rady 90/426/EHS
  Registrerede heste som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF
  Registrierte Equiden wie in der Richtlinie 90/426/EWG des Rates bestimmt
  Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased
  Καταχωρισμένα ιπποειδή όπως ορίζεται στην οδηγία 90/426/ΕΟΚ του Συμβουλίου
  Registered Equidae as defined in Council Directive 90/426/EEC
  Équidos registrados definidos en la Directiva 90/426/CEE del Consejo
  Équidés enregistrés au sens de la directive 90/426/CEE du Conseil
  Equidi registrati ai sensi della direttiva 90/426/CEE del Consiglio
  Reģistrēts Equidae saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/426/EEK
  Registruoti kanopiniai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB
  A 90/426/EGK tanácsi irányelv szerint regisztrált lófélék
  Ekwidi rreġistrati kif iddefinit fid-Direttiva tal-Kunsill 90/426/KEE
  Geregistreerde paardachtigen als omschreven in Richtlijn 90/426/EEG van de Raad
  Konie i koniowate określone w dyrektywie Rady 90/426/EWG
  Equídeos registados conforme definido na Directiva 90/426/CEE do Conselho
  Registrované zvieratá koňovité, ako je definované v smernici Rady 90/426/EHS
  Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS
  Rekisteröidyt hevoseläimet kuten määritellään neuvoston direktiivissä 90/426/ETY
  Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG |
| O | = | Ostatní zvířata (včetně zvířat v zoologické zahradě)
  Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver)
  Andere Tiere (einschließlich Zootiere)
  Teised loomad (k.a loomaaia loomad)
  Λοιπά ζώα (συμπεριλαμβανομένων των ζώων των ζωολογικών κήπων)
  Other animals (including zoo animals)
  Otros animales (incluidos los de zoológico)
  Autres animaux (y compris animaux de zoos)
  Altri animali (compresi gli animali dei giardini zoologici)
  Citi dzīvnieki (ieskaitot zoodārza dzīvniekus)
  Kiti gyvūnai (įskaitant zoologijos sodų gyvūnus)
  egyéb állatok (beleértve az állatkerti állatokat)
  Annimali oħra (inklużi annimali taż-żu)
  Andere dieren (met inbegrip van dierentuindieren)
  Pozostałe zwierzęta (w tym do ogrodów zoologicznych)
  Outros animais (incluindo animais de jardim zoológico)
  Ostatné zvieratá (vrátane zvierat v ZOO)
  Druge živali (vključno z živalmi za živalski vrt)
  Muut eläimet (myös eläintarhoissa olevat eläimet)
  Andra djur (även djur från djurparker) |

U

=

Kopytníci: skot, prasata, ovce, kozy, volně žijící a domácí lichokopytníci

Hovdyr: Kvæg, svin, får, geder og husdyr eller vildtlevende dyr af hesteracen

Huftiere: Rinder, Schweine, Schafe, Ziegen, Wildpferde, Hauspferde

Kabja- ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused

Οπληφόρα: βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες, άγρια και κατοικίδια μόνοπλα

Ungulates: cattle, pigs, sheep, goats, wild and domestic solipeds

Ungulados: bovinos, porcinos, ovinos, caprinos, solípedos domésticos y salvajes

Ongulés: les bovins, porcins, ovins, caprins et solipèdes domestiques ou sauvages

Ungulati: bovini, suini, ovini, caprini e solipedi domestici o selvatici

Nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži

Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiniai

Patások: marha, sertések, juh, kecskék, vad és házi páratlanujjú patások

Hoefdieren: runderen, varkens, schapen, geiten, wilde en gedomesticeerde eenhoevigen

Ungulati: baqar, ħnieżer, nagħaġ, mogħoż, solipedi salvaġġi u domestiċi

Ungulados: bovinos, suínos, ovinos, caprinos, solípedes domésticos ou selvagens

Zwierzęta kopytne: bydło, świnie, owce, kozy, konie i koniowate

Kopytníky: dobytok, ošípané, ovce, kozy, voľne žijúce a domáce nepárnokopytníky

Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji

Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet, luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet

Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur

E

=

Registrovaní koňovití podle definice ve směrnici Rady 90/426/EHS

Registrerede heste som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF

Registrierte Equiden wie in der Richtlinie 90/426/EWG des Rates bestimmt

Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased

Καταχωρισμένα ιπποειδή όπως ορίζεται στην οδηγία 90/426/ΕΟΚ του Συμβουλίου

Registered Equidae as defined in Council Directive 90/426/EEC

Équidos registrados definidos en la Directiva 90/426/CEE del Consejo

Équidés enregistrés au sens de la directive 90/426/CEE du Conseil

Equidi registrati ai sensi della direttiva 90/426/CEE del Consiglio

Reģistrēts Equidae saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/426/EEK

Registruoti kanopiniai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB

A 90/426/EGK tanácsi irányelv szerint regisztrált lófélék

Ekwidi rreġistrati kif iddefinit fid-Direttiva tal-Kunsill 90/426/KEE

Geregistreerde paardachtigen als omschreven in Richtlijn 90/426/EEG van de Raad

Konie i koniowate określone w dyrektywie Rady 90/426/EWG

Equídeos registados conforme definido na Directiva 90/426/CEE do Conselho

Registrované zvieratá koňovité, ako je definované v smernici Rady 90/426/EHS

Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS

Rekisteröidyt hevoseläimet kuten määritellään neuvoston direktiivissä 90/426/ETY

Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG

O

=

Ostatní zvířata (včetně zvířat v zoologické zahradě)

Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver)

Andere Tiere (einschließlich Zootiere)

Teised loomad (k.a loomaaia loomad)

Λοιπά ζώα (συμπεριλαμβανομένων των ζώων των ζωολογικών κήπων)

Other animals (including zoo animals)

Otros animales (incluidos los de zoológico)

Autres animaux (y compris animaux de zoos)

Altri animali (compresi gli animali dei giardini zoologici)

Citi dzīvnieki (ieskaitot zoodārza dzīvniekus)

Kiti gyvūnai (įskaitant zoologijos sodų gyvūnus)

egyéb állatok (beleértve az állatkerti állatokat)

Annimali oħra (inklużi annimali taż-żu)

Andere dieren (met inbegrip van dierentuindieren)

Pozostałe zwierzęta (w tym do ogrodów zoologicznych)

Outros animais (incluindo animais de jardim zoológico)

Ostatné zvieratá (vrátane zvierat v ZOO)

Druge živali (vključno z živalmi za živalski vrt)

Muut eläimet (myös eläintarhoissa olevat eläimet)

Andra djur (även djur från djurparker)

5-6

=

Zvláštní poznámky

Særlige betingelser

Spezielle Bemerkungen

Erimärkused

Ειδικές παρατηρήσεις

Special remarks

Menciones especiales

Mentions spéciales

Note particolari

Īpašas atzīmes

Specialios pastabos

Különleges észrevételek

Rimarki speċjali

Bijzondere opmerkingen

Szczególne uwagi

Menções especiais

Osobitné poznámky

Posebne opombe

Erityismainintoja

Anmärkningar

| (*) | = | Pozdrženo na základě článku 6 směrnice 97/78/ES až do dalšího oznámení, jak je uvedeno ve sloupcích 1, 4, 5 a 6
  Ophævet indtil videre iht. artikel 6 i direktiv 97/78/EF som angivet i kolonne 1, 4, 5 og 6
  Bis auf weiteres nach Artikel 6 der Richtlinie 97/78/EG ausgesetzt, wie in den Spalten 1, 4, 5 und 6 vermerkt
  Peatatud direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 alusel edasise teavitamiseni nagu märgitud veergudes 1, 4, 5 ja 6
  Έχει ανασταλεί σύμφωνα με το άρθρο 6 της οδηγίας 97/78/ΕΚ μέχρι νεωτέρας όπως σημειώνεται στις στήλες 1, 4, 5 και 6
  Suspended on the basis of Article 6 of Directive 97/78/EC until further notice, as noted in columns 1, 4, 5 and 6
  Autorización suspendida hasta nuevo aviso en virtud del artículo 6 de la Directiva 97/78/CE del Consejo (columnas 1, 4, 5 y 6)
  Suspendu jusqu'à nouvel ordre sur la base de l'article 6 de la directive 97/78/CE, comme indiqué dans les colonnes 1, 4, 5 et 6
  Sospeso a norma dell'articolo 6 della direttiva 97/78/CE fino a ulteriore comunicazione, secondo quanto indicato nelle colonne 1, 4, 5 e 6
  Apturēts, pamatojoties uz Direktīvas 97/98/EK 6. pantu līdz tālākiem ziņojumiem, kā minēts kolonnās 1, 4, 5 un 6
  Sustabdyta remiantis Direktyvos 97/78/EB 6 straipsniu iki tolimesnio pranešimo, kaip Murodyta 1, 4, 5 ir 6 skiltyse
  További értesítésig a 97/78/EK irányelv 6. cikke alapján felfüggesztve, amint az 1., 4., 5. és 6. oszlopban jelezve van
  Sospiża abbażi ta' l-Artikolu 6 tad-Direttiva 97/78/KE sakemm jinħareġ avviż ieħor, kif imsemmi fil-kolonni 1, 4, 5 u 6
  Erkenning voorlopig opgeschort op grond van artikel 6 van Richtlijn 97/78/EG, zoals aangegeven in de kolommen 1, 4, 5 en 6
  Zawieszona do odwołania na podstawie art. 6 dyrektywy 97/78/WE, zgodnie treścią kolumn 1, 4, 5 i 6
  Suspensas, com base no artigo 6.o da Directiva 97/78/CE, até que haja novas disposições, tal como referido nas colunas 1, 4, 5 e 6
  Pozastavené na základe článku 6 smernice 97/78/ES do ďalšieho oznámenia, ako je uvedené v stĺpcoch 1, 4, 5 a 6
  Odloženo na podlagi člena 6 Direktive 97/78/ES, do nadaljnjega, kakor je navedeno v stolpcih 1, 4, 5 in 6
  Ei sovelleta direktiivin 97/78/EY 6 artiklan perusteella kunnes toisin ilmoitetaan, siten kuin 1, 4, 5 ja 6 sarakkeessa esitetään
  Upphävd tills vidare på grundval av artikel 6 direktiv 97/78/EG, vilket anges i kolumnerna 1, 4, 5 och 6 |
| --- | --- | --- |
| (1) | = | Kontrola v souladu s požadavky rozhodnutí Komise 93/352/EHS s výkonem čl. 19 odst. 3 směrnice Rady 97/78/ES
  Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF
  Kontrolle erfolgt in Übereinstimmung mit den Anforderungen der Entscheidung 93/352/EG der Kommission, die in Ausführung des Artikels 19 Absatz 3 der Richtlinie 97/78/EG des Rates angenommen wurde
  Kontrollida kooskõlas komisjoni otsusega 93/352/EMÜ nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 täideviimisel
  Ελέγχεται σύμφωνα με τις απαιτήσεις της απόφασης 93/352/ΕΟΚ της Επιτροπής που έχει ληφθεί κατ’ εφαρμογή του άρθρου 19 παράγραφος 3 της οδηγίας 97/78/ΕΚ του Συμβουλίου
  Checking in line with the requirements of Commission Decision 93/352/EEC taken in execution of article 19(3) of Council Directive 97/78/EC
  De acuerdo con los requisitos de la Decisión 93/352/CEE de la Comisión, adoptada en aplicación del apartado 3 del artículo 19 de la Directiva 97/78/CE del Consejo
  Contrôles dans les conditions de la décision 93/352/CEE de la Commision prise en aplication de l'article 19, paragraphe 3, de la directive 97/78/CE du Conseil
  Controllo secondo le disposizioni della decisione 93/352/CEE della Commissione in applicazione dell'articolo 19, paragrafo 3 della direttiva 97/78/CE del Consiglio
  Pārbaude saskaņā ar Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, ieviešot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu
  Patikrinimas pagal Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus, vykdant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 punktą
  A 93/352/EGK bizottsági határozat követelményeivel összhangban ellenőrizve, a 97/78/EK tanácsi irányelv 19. cikkének (3) bekezdése szerint végrehajtva
  Iċċekkjar skond il-ħtiġijiet tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 93/352/KEE meħuda biex jitwettaq l-Artikolu 19(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 97/78/KE
  Controle overeenkomstig Beschikking 93/352/EEG van de Commissie, vastgesteld ter uitvoering van artikel 19, lid 3, van Richtlijn 97/78/EG van de Raad
  Kontrola zgodna z wymogami decyzji Komisji 93/352/EWG podjętej w ramach wykonania art. 19 ust. 3 dyrektywy Rady 97/78/WE
  Controlos nas condições da Decisão 93/352/CEE da Comissão, em aplicação do n.o 3 do artigo 19.o da Directiva 97/78/CE do Conselho
  Kontrola v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 93/352/EHS, prijatými pri vykonávaní článku 19 ods. 3 smernice Rady 97/78/ES
  Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS, z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES
  Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY, jolla pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta, vaatimusten mukaisesti
  Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagis för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG |
| (2) | = | Pouze balené výrobky
  Kun emballerede produkter
  Nur umhüllte Erzeugnisse
  Ainult pakitud tooted
  Συσκευασμένα προϊόντα μόνο
  Packed products only
  Únicamente productos embalados
  Produits emballés uniquement
  Prodotti imballati unicamente
  Tikai fasēti produkti
  Tiktai supakuoti produktai
  Csak becsomagolt áruk
  Prodotti ppakkjati biss
  Uitsluitend verpakte producten
  Tylko produkty pakowane
  Apenas produtos embalados
  Len balené produkty
  Samo pakirani proizvodi
  Ainoastaan pakatut tuotteet
  Endast förpackade produkter |
| (3) | = | Pouze rybářské výrobky
  Kun fiskeprodukter
  Ausschließlich Fischereierzeugnisse
  Ainult pakitud kalatooted
  Αλιεύματα μόνο
  Fishery products only
  Únicamente productos pesqueros
  Produits de la pêche uniquement
  Prodotti della pesca unicamente
  Tikai zivju produkti
  Tiktai žuvininkystės produktai
  Csak halászati termékek
  Prodotti tas-sajd biss
  Uitsluitend visserijproducten
  Tylko produkty rybne
  Apenas produtos da pesca
  Len produkty rybolovu
  Samo ribiški proizvodi
  Ainoastaan kalastustuotteet
  Endast fiskeriprodukter |
| (4) | = | Pouze živočišné bílkoviny
  Kun animalske proteiner
  Nur tierisches Eiweiß
  Ainult loomsed valgud
  Ζωικές πρωτεΐνες μόνο
  Animal proteins only
  Únicamente proteínas animales
  Uniquement protéines animales
  Unicamente proteine animali
  Tikai dzīvnieku proteīns
  Tiktai gyvuliniai baltymai
  Csak állati fehérjék
  Proteini ta' l-annimali biss
  Uitsluitend dierlijke eiwitten
  Tylko białko zwierzęce
  Apenas proteínas animais
  Len živočíšne bielkoviny
  Samo živalske beljakovine
  Ainoastaan eläinproteiinit
  Endast djurprotein |
| (5) | = | Pouze surové kůže s vlnou
  Kun uld, skind og huder
  Nur Wolle, Häute und Felle
  Ainult villad, karusnahad ja loomanahad
  Έριο και δέρματα μόνο
  Wool hides and skins only
  Únicamente lana, cueros y pieles
  Laine et peaux uniquement
  Lana e pelli unicamente
  Tikai dzīvnieku vilna un zvērādas
  Tiktai vilnos, kailiai ir odos
  Csak irhák és bőrök
  Ġlud tas-suf biss
  Uitsluitend wol, huiden en vellen
  Tylko skóry futerkowe i inne
  Apenas lã e peles
  Len vlnené prikrýrky a kože
  Samo kožuh in koža
  Ainoastaan villa, vuodat ja nahat
  Endast ull, hudar och skinn |
| (6) | = | Pouze tekuté tuky, oleje a rybí tuky
  Nur flüssige Fette, Öle und Fischöle
  Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier
  Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid
  Μόνον υγρά λίπη, έλαια και ιχθυέλαια
  Only liquid fats, oils, and fish oils
  Sólo grasas líquidas, aceites y aceites de pescado
  Graisses, huiles et huiles de poisson liquides uniquement
  Esclusivamente grassi liquidi, oli e oli di pesce
  Tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa
  Tiktai skysti riebalai, aliejus ir žuvų taukai
  Csak folyékony zsírok, olajok és halolajok
  Xaħmijiet likwidi, żjut, u żjut tal-ħut biss
  Uitsluitend vloeibare vetten, oliën en visolie
  Tylko płynne tłuszcze, oleje i oleje rybne
  Apenas gorduras líquidas, óleos e óleos de peixe
  Len tekuté tuky, oleje a rybie oleje
  Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja
  Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt
  Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor |
| (7) | = | Islandští poníci (pouze od dubna do října)
  Islandske ponyer (kun fra april til oktober)
  Islandponys (nur von April bis Oktober)
  Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)
  Μικρόσωμα άλογα (πόνυς) (από τον Απρίλιο έως τον Οκτώβριο μόνο)
  Icelandic ponies (from April to October only)
  Poneys de Islandia (únicamente desde abril hasta octubre)
  Poneys d’Islande (d'avril à octobre uniquement)
  Poneys islandesi (solo da aprile ad ottobre)
  Islandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim)
  Islandijos poniai (tiktai nuo balandžio iki spalio mėn.)
  Izlandi pónik (csak áprilistól októberig)
  Ponijiet Islandiżi (minn April sa Ottubru biss))
  IJslandse pony's (enkel van april tot oktober)
  Kucyki islandzkie (tylko od kwietnia do października)
  Póneis da Islândia (apenas de Abril a Outubro)
  Islandské poníky (len od apríla do októbra)
  Islandski poniji (samo od aprila do oktobra)
  Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)
  Islandshästar (endast från april till oktober) |
| (8) | = | Pouze koňovití
  Kun enhovede dyr
  Nur Einhufer
  Ainult hobuslased
  Μόνο ιπποειδή
  Equidaes only
  Équidos únicamente
  Équidés uniquement
  Unicamente equidi
  Tikai Equidae

  Tiktai kanopiniai
  Csak lófélék
  Ekwidi biss
  Uitsluitend paardachtigen
  Tylko koniowate
  Apenas equídeos
  Len zvieratá koňovité
  Samo equidae
  Ainoastaan hevoset
  Endast hästdjur |
| (9) | = | Pouze tropické ryby
  Kun tropiske fisk
  Nur tropische Fische
  Ainult troopilised kalad
  Τροπικά ψάρια μόνο
  Tropical fish only
  Únicamente peces tropicales
  Poissons tropicaux uniquement
  Unicamente pesci tropicali
  Tikai tropu zivis
  Tiktai tropinės žuvys
  Csak trópusi halak
  Ħut tropikali biss
  Uitsluitend tropische vissen
  Tylko ryby tropikalne
  Apenas peixes tropicais
  Len tropické ryby
  Samo tropske ribe
  Ainoastaan trooppiset kalat
  Endast tropiska fiskar |
| (10) | = | Pouze kočky, psi, hlodavci, zajícovci, živé ryby, plazi a jiní ptáci kromě ptáků nadřádu běžci
  Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle
  Nur Katzen, Hunde, Nagetiere, Hasentiere, lebende Fische, Reptilien und andere Vögel als Laufvögel
  Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud jaanalinnulased
  Μόνο γάτες, σκύλοι, τρωκτικά, λαγόμορφα, ζωντανά ψάρια, ερπετά και πτηνά, εκτός από τα στρουθιοειδή
  Only cats, dogs, rodents, lagomorphs, live fish, reptiles and other birds than ratites
  Únicamente gatos, perros, roedores, lagomorfos, peces vivos, reptiles y aves, excepto las rátidas
  Uniquement chats, chiens, rongeurs, lagomorphes, poissons vivants, reptiles et autres oiseaux que les ratites
  Unicamente cani, gatti, roditori, lagomorfi, pesci vivi, rettili ed uccelli diversi dai ratiti
  Tikai kaķi, suņi, grauzēji, lagomorphs, dzīvas zivis, reptiļi un putni, izņemot ratites
  Tiktai katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti paukščiai, išskyrus ratitae genties paukščius
  Csak macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlfélék, élő halak, hüllők és egyéb, nem ritka madarak
  qtates, klieb, rodenti, lagomorfi, ħut ħaj, rettili u għasafar li mhumiex ratiti, biss
  Uitsluitend katten, honden, knaagdieren, haasachtigen, levende vis, reptielen en vogels (met uitzondering van loopvogels)
  Tylko koty, psy, gryzonie, zające i króliki, żywe ryby, gady i ptaki inne niż bezgrzebieniowe
  Apenas gatos, cães, roedores, lagomorfos, peixes vivos, répteis e aves excepto ratites
  Len mačky, psy, hlodavce, zajacovité zvieratá, živé ryby, plazy a iné vtáky a bežce
  Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptiči
  Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut
  Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar |
| (11) | = | Pouze krmiva ve velkém
  Kun foderstoffer i løs afladning
  Nur Futtermittel als Schüttgut
  Ainult pakendamata loomatoit
  Ζωοτροφές χύμα μόνο
  Only feedstuffs in bulk
  Únicamente alimentos a granel para animales
  Aliments pour animaux en vrac uniquement
  Alimenti per animali in massa unicamente
  Tikai beramā lopbarība
  Tiktai neįpakuoti pašarai
  Csak ömlesztett takarmányok
  Oġġetti ta' l-għalf fi kwantitajiet kbar biss
  Uitsluitend onverpakte diervoeders
  Tylko żywność luzem
  Apenas alimentos para animais a granel
  Len voľne uložené krmivá
  Samo krma v razsutem stanju
  Ainoastaan pakkaamaton rehu
  Endast foder i lösvikt |
| (12) | = | Pro (U), v případě lichokopytníků, pouze ti odeslaní do zoologické zahrady; a pro (O) pouze jednodenní kuřata, ryby, psi, kočky, hmyz nebo jiná zvířata odeslaná do zoologické zahrady.
  Ved (U), for så vidt angår dyr af hestefamilien, kun dyr sendt til en zoologisk have; og ved (O), kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have.
  Für (U) im Fall von Einhufern, nur an einen Zoo versandte Tiere; und für (O) nur Eintagsküken, Fische, Hunde, Katzen, Insekten oder andere für einen Zoo bestimmte Tiere.
  Ainult (U) loomaaeda saatmiseks mõeldud kabjaliste puhul; ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate ja teiste loomaaeda saatmiseks mõeldud loomade puhul
  Για την κατηγορία (U) στην περίπτωση των μόνοπλων, μόνο αυτά προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο· και για την κατηγορία (O), μόνο νεοσσοί μιας ημέρας, ψάρια, σκύλοι, γάτες, έντομα, ή άλλα ζώα προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο.
  For (U) in the case of solipeds, only those consigned to a zoo; and for (O), only day old chicks, fish, dogs, cats, insects, or other animals consigned to a zoo.
  En lo que se refiere a (U) en el caso de solípedos, sólo los destinados a un zoológico; en cuanto a (O), sólo polluelos de un día, peces, perros, gatos, insectos u otros animales destinados a un zoológico.
  Pour «U», dans le cas des solipèdes, uniquement ceux expédiés dans un zoo, et pour «O», uniquement les poussins d’un jour, poissons, chiens, chats, insectes ou autres animaux expédiés dans un zoo.
  Per (U) nel caso di solipedi, soltanto quelli destinati ad uno zoo, e per (O), soltanto pulcini di un giorno, pesci, cani, gatti, insetti o altri animali destinati ad uno zoo.
  (U) Tikai tie nepārnadži, kas ir nodoti zoodārzam; (O) tikai vienu dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, kukaiņi un citi dzīvnieki, kas ir nodoti zoodārzam
  (U) neporakanopinių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą, ir (O) – tiktai vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai
  Az (U) esetében páratlanujjú patások csak az állatkertbe szállított egyedek; az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított állatok.
  Għal (U) fil-każ ta' solipedi, dawk biss ikkonsenjati lil żu; u għal (O), flieles ta' ġurnata żmien, ħut, klieb, qtates, insetti, jew annimali oħra kkonsenjati lil żu, biss
  Voor (U) in het geval van eenhoevigen uitsluitend naar een zoo verzonden dieren; en voor (O) uitsluitend eendagskuikens, vissen, honden, katten, insecten of andere naar een zoo verzonden dieren.
  Przy (U) w przypadku koniowatych, tylko przeznaczone do zoo; a przy (O), tylko jednodzienne kurczęta, ryby, psy, koty, owady i inne zwierzęta przeznaczone do zoo
  Relativamente a (U), no caso dos solípedes, só os de jardim zoológico; relativamente a (O), só pintos do dia, peixes, cães, gatos, insectos, ou outros animais de jardim zoológico.
  Pre (U) v prípade nepárnokopytníkov, len tie, ktoré sa posielajú do ZOO; a pre (O) len jednodňové kurčatá, ryby, psy, mačky, hmyz alebo iné zvieratá posielané do ZOO
  Za (U) v primeru enokopitarjev, samo tisti, namenjeni v živalski vrt; in za (O), samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke žuželke, ali druge živali, namenjene v živalski vrt.
  Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet.
  För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller andra djur i djurparker. |
| (13) | = | Nagylak v Maďarsku: Toto je stanoviště hraniční kontroly (pro výrobky) a hraniční přechod (pro živá zvířata) na maďarsko-rumunské hranici, které podléhá přechodným opatřením pro výrobky i pro živá zvířata vyjednaných a stanovených ve Smlouvě o přistoupení. Viz rozhodnutí Komise 2003/630/ES – Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 55 a 2004/253/ES – Úř. věst. L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af overgangsbestemmelser, man har forhandlet sig frem til og fastsat i tiltrædelsestraktaten, for så vidt angår såvel produkter som levende dyr. Jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF (EUT L 218 af 30.8.2003, s. 55) og 2004/253/EF (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 47).
  Nagylak HU: Dies ist eine Grenzkontrollstelle (für Erzeugnisse) und ein Grenzübergang (für lebende Tiere) an der Grenze zwischen Ungarn und Rumänien, der sowohl für Erzeugnisse als auch für lebende Tiere Übergangsmaßnahmen gemäß dem Beitrittsvertrag unterliegt. Siehe Entscheidungen 2003/630/EG (ABl. L 218 vom 30.8.2003, S. 55) und 2004/253/EG der Kommission (ABl. L 79 vom 17.3.2004, S. 47).
  Nagylak HU: See on Ungari-Rumeenia piiri piirikontrolli punkt (toodete) ja ületuskoht (elusloomade) jaoks, mis allub läbiräägitud ja ühinemislepinguga kehtestatud üleminekumeetmetele nii toodetele kui elusloomadele. Vt komisjoni otsuseid 2003/630/EÜ – ELT L 218, 30.8.2003, lk 55 ja 2004/253/EÜ – ELT L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: πρόκειται για μεθοριακό σταθμό επιθεώρησης (για προϊόντα) και σημείο διέλευσης (για ζώντα ζώα) στα ουγγρορουμανικά σύνορα, που υπόκειται σε μεταβατικά μέτρα τα οποία αποτέλεσαν αντικείμενο διαπραγμάτευσης και ενσωματώθηκαν στη συνθήκη προσχώρησης τόσο για τα προϊόντα όσο και για τα ζώντα ζώα. Βλέπε απόφαση 2003/630/ΕΚ της Επιτροπής — ΕΕ L 218 της 30.8.2003, σ. 55 + 2004/253/EK — EE L 79 της 17.3.2004.
  Nagylak HU: This is a border inspection post (for products) and crossing point (for live animals) on the Hungarian Romanian Border, subject to transitional measures as negotiated and laid down in the Treaty of Accession for both products and live animals. See Commission Decision 2003/630/EC — OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 and 2004/253/EC — OJ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Se trata de un puesto de inspección fronterizo (para productos) y un punto de paso (para animales vivos) de la frontera húngaro-rumana, sujeta a medidas transitorias, tanto para productos como para animales vivos, tal como se negoció y estableció en el Tratado de adhesión. Véase la Decisión 2003/630/CE de la Comisión — DO L 218 de 30.8.2003, p. 55 y 2004/253/CE — DO L 79 de 17.3.2004.
  Nagylak HU: Il s’agit d’un poste d’inspection frontalier (pour les produits) et d’un lieu de passage en frontière (pour les animaux vivants) à la frontière entre la Hongrie et la Roumanie, qui est soumis à des mesures transitoires conformément aux négociations et aux dispositions inscrites dans le traité d’adhésion pour les produits et les animaux vivants. Voir la décision 2003/630/CE de la Commission (JO L 218 du 30.8.2003, p. 55) et 2004/253/CE (JO L 79 du 17.3.2004).
  Nagylak HU: si tratta di un posto d'ispezione (per i prodotti) e di un punto di attraversamento (per gli animali vivi) sul confine Ungheria-Romania, assoggettato alle misure transitorie negoziate e stabilite nel trattato di adesione per i prodotti e per gli animali vivi. Cfr. decisione 2003/630/CE della Commissione — GU L 218 del 30.8.2003, pag. 55 + 2004/253/CE — GU L 79 del 17.3.2004.
  Nagilaka, Ungārija (Nagylak, HU): šis ir robežas pārbaudes punkts (produktiem) un robežas šķērsošanas punkts (dzīviem dzīvniekiem) uz Ungārijas–Rumānijas robežas, kas ir pakļauta pārejas perioda kontrolei, kā ir apspriests un formulēts Pievienošanās līgumā atiecībā gan uz produktiem, gan dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumus 2003/630/EK – OV L 218, 30.8.2003, 55. lpp., un 2004/253/EK – OV L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: tai pasienio kontrolės postas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos – Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, produktams ir gyviems gyvūnams. Žr. Komisijos spendimas 2003/630/EB – OL L 218, 2003 8 30, p. 55 ir 2004/253/EB – OL L 79, 2004 3 17.
  Nagylak HU: Ez egy határellenőrző poszt (áruk számára) és egy határátkelő a magyar-román határon, amelyre mind az áruk, mind az állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK – HL L 218., 2003.8.30., 55. o. és a 2004/253/EK – HL L 79., 2004.3.17. bizottsági határozatokat.
  Nagylak HU: Dan huwa post ta' spezzjoni ta' fruntiera (għall-prodotti) u l-punt tal-qsim (għall-annimali ħajjin) fuq il-Fruntiera bejn l-Ungerija u r-Rumanija, suġġett għal miżuri transizzjonali kif innegozjati u stipulati fit-Trattat ta' Adezjoni kemm għall-prodotti kif ukoll għall-annimali ħajjin. Ara d-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2003/630/KE – OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 u 2004/253/KE – OJ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Dit is een grensinspectiepost (voor producten) en een doorlaatpost (voor levende dieren) aan de Hongaars-Roemeense grens waar zowel voor producten als voor levende dieren overgangsmaatregelen gelden zoals overeengekomen en neergelegd in het Toetredingsverdrag. Zie Beschikkingen 2003/630/EG van de Commissie (PB L 218 van 30.8.2003, blz. 55) en 2004/253/EG van de Commissie (PB L 79 van 17.3.2004, blz. 47).
  Nagylak HU: Jest to punkt kontroli granicznej (dla produktów) i przejście (dla żywych zwierząt) na granicy węgiersko-rumuńskiej, podlegający środkom tymczasowym wynegocjowanym i określonym w Traktacie o Przystąpieniu zarówno dla produktów, jak i żywych zwierząt. Patrz: decyzje Komisji 2003/630/WE – Dz.U. L 218 z 30.8.2003, str. 55 i 2004/253/WE – Dz.U. L 79 z 17.3.2004.
  Nagylak HU: Trata-se de um posto de inspecção fronteiriço (para produtos) e um ponto de passagem (para animais vivos) na fronteira húngaro-romena, sujeito a medidas de transição, quer para produtos quer para animais vivos, tal como negociadas e estabelecidas no Acto de Adesão. Ver Decisão 2003/630/CE — JO L 218 de 30.8.2003, p. 55 + 2004/253/CE — JO L 79 de 17.3.2004.
  Nagylak HU: Toto je hraničná inšpekčná stanica (pre produkty) a priesečník (pre živé zvieratá) na maďarsko-rumunských hraniciach podľa prechodných opatrení, ako boli dohodnuté a ustanovené v Zmluve o pristúpení pre produkty aj živé zvieratá. Pozri rozhodnutia Komisie 2003/630/ES – Ú. v. EÚ L 218, 30.8.2003, s. 55, a 2004/253/ES – Ú. v. EÚ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej odločbi Komisije 2009/630/ES (UL L 218, 30.8.2003, str. 55) in 2004/253/ES (UL L 79, 17.3.2004).
  Nagylak HU: Tämä on Unkarin Romanian rajan vastainen rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY (EUVL L 218, 30.8.2003, s. 55) ja 2004/253/EY (EUVL L 79, 17.3.2004).
  Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen, som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget, både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG (EUT L 218, 30.8.2003, s. 55) och 2004/253/EG (EUT L 79, 17.3.2004). |
| (14) | = | Určeno k přepravě přes Evropské společenství pro zásilky s určitými výrobky živočišného původu pro lidskou spotřebu, které směřují do nebo pocházejí z Ruska podle zvláštních postupů tušených v příslušném právu Společenství.
  Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser.
  Für den Versand von zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnissen tierischen Ursprungs aus oder nach Russland durch das Zollgebiet der Europäischen Gemeinschaft gemäß den in den einschlägigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft vorgesehenen Verfahren.
  Määratud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtarbimiseks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad Venemaale või tulevad sealt ning kuuluvad vastavate ühenduse õigusaktidega ettenähtud erikorra alla
  Προς διαμετακόμιση ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο μέσω της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, προερχόμενων από και κατευθυνόμενων προς τη Ρωσία, σύμφωνα με ειδικές διαδικασίες που προβλέπονται στη σχετική κοινοτική νομοθεσία.
  Designated for transit across the European Community for consignments of certain products of animal origin for human consumption, coming to or from Russia under the specific procedures foreseen in relevant Community legislation
  Designado para el tránsito a través de la Comunidad Europea de partidas de determinados productos de origen animal destinados al consumo humano, que tienen Rusia como origen o destino, con arreglo a los procedimientos específicos previstos en la legislación comunitaria pertinente.
  Désigné pour le transit, dans la Communauté européenne, d’envois de certains produits d’origine animale destinés à la consommation humaine, en provenance ou à destination de la Russie selon les procédures particulières prévues par la législation communautaire applicable.
  Designato per il transito nella Comunità europea di partite di taluni prodotti di origine animale destinati al consumo umano, provenienti dalla o diretti in Russia, secondo le procedure specifiche previste nella pertinente legislazione comunitaria.
  Norīkojums sūtījumu tranzītam caur Eiropas Kopienu noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās, patēriņam saskaņā ar noteiktu, attiecīgā Kopienas likumdošanā paredzētu kārtību.
  Skirta tam tikrų gyvulinės kilmės produktų, skirtų žmonių maistui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka.
  Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek a vonatkozó közösségi jogszabályokban előre elrendelt különleges eljárások szerint.
  Allokat għat-traġitt tul il-Komunità Ewropea għal kunsinji ta' ċerti prodotti għall-konsum tal-bniedem li joriġinaw mill-annimali, provenjenti minn jew diretti lejn ir-Russja taħt il-proċeduri speċifiċi previsti fil-leġislazzjoni Komunitarja rilevanti
  Aangewezen voor doorvoer door de Europese Gemeenschap van partijen van bepaalde producten van dierlijke oorsprong die bestemd zijn voor menselijke consumptie, bestemd voor of afkomstig van Rusland, overeenkomstig de specifieke procedures van de relevante communautaire wetgeving.
  Przeznaczone do przewozu przez Wspólnotę Europejską przesyłek pewnych produktów pochodzenia zwierzęcego przeznaczonych do spożycia przez ludzi, przywożonych lub pochodzących z Rosji, na podstawie szczególnych procedur przewidzianych w odpowiednich przepisach Wspólnoty.
  Designado para o trânsito, na Comunidade Europeia, de remessas de certos produtos de origem animal destinados ao consumo humano, com destino à Rússia ou dela provenientes, ao abrigo dos procedimentos específicos previstos pela legislação comunitária pertinente.
  Určené na tranzit cez Európske spoločenstvo pre zásielky určitých produktov živočíšneho pôvodu na ľudskú spotrebu, pochádzajúce z Ruska, podľa osobitných postupov plánovaných v príslušnej legislatíve Spoločenstva.
  Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo iz Rusije po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti.
  Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen.
  För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning. |

(*)

=

Pozdrženo na základě článku 6 směrnice 97/78/ES až do dalšího oznámení, jak je uvedeno ve sloupcích 1, 4, 5 a 6

Ophævet indtil videre iht. artikel 6 i direktiv 97/78/EF som angivet i kolonne 1, 4, 5 og 6

Bis auf weiteres nach Artikel 6 der Richtlinie 97/78/EG ausgesetzt, wie in den Spalten 1, 4, 5 und 6 vermerkt

Peatatud direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 alusel edasise teavitamiseni nagu märgitud veergudes 1, 4, 5 ja 6

Έχει ανασταλεί σύμφωνα με το άρθρο 6 της οδηγίας 97/78/ΕΚ μέχρι νεωτέρας όπως σημειώνεται στις στήλες 1, 4, 5 και 6

Suspended on the basis of Article 6 of Directive 97/78/EC until further notice, as noted in columns 1, 4, 5 and 6

Autorización suspendida hasta nuevo aviso en virtud del artículo 6 de la Directiva 97/78/CE del Consejo (columnas 1, 4, 5 y 6)

Suspendu jusqu'à nouvel ordre sur la base de l'article 6 de la directive 97/78/CE, comme indiqué dans les colonnes 1, 4, 5 et 6

Sospeso a norma dell'articolo 6 della direttiva 97/78/CE fino a ulteriore comunicazione, secondo quanto indicato nelle colonne 1, 4, 5 e 6

Apturēts, pamatojoties uz Direktīvas 97/98/EK 6. pantu līdz tālākiem ziņojumiem, kā minēts kolonnās 1, 4, 5 un 6

Sustabdyta remiantis Direktyvos 97/78/EB 6 straipsniu iki tolimesnio pranešimo, kaip Murodyta 1, 4, 5 ir 6 skiltyse

További értesítésig a 97/78/EK irányelv 6. cikke alapján felfüggesztve, amint az 1., 4., 5. és 6. oszlopban jelezve van

Sospiża abbażi ta' l-Artikolu 6 tad-Direttiva 97/78/KE sakemm jinħareġ avviż ieħor, kif imsemmi fil-kolonni 1, 4, 5 u 6

Erkenning voorlopig opgeschort op grond van artikel 6 van Richtlijn 97/78/EG, zoals aangegeven in de kolommen 1, 4, 5 en 6

Zawieszona do odwołania na podstawie art. 6 dyrektywy 97/78/WE, zgodnie treścią kolumn 1, 4, 5 i 6

Suspensas, com base no artigo 6.o da Directiva 97/78/CE, até que haja novas disposições, tal como referido nas colunas 1, 4, 5 e 6

Pozastavené na základe článku 6 smernice 97/78/ES do ďalšieho oznámenia, ako je uvedené v stĺpcoch 1, 4, 5 a 6

Odloženo na podlagi člena 6 Direktive 97/78/ES, do nadaljnjega, kakor je navedeno v stolpcih 1, 4, 5 in 6

Ei sovelleta direktiivin 97/78/EY 6 artiklan perusteella kunnes toisin ilmoitetaan, siten kuin 1, 4, 5 ja 6 sarakkeessa esitetään

Upphävd tills vidare på grundval av artikel 6 direktiv 97/78/EG, vilket anges i kolumnerna 1, 4, 5 och 6

(1)

=

Kontrola v souladu s požadavky rozhodnutí Komise 93/352/EHS s výkonem čl. 19 odst. 3 směrnice Rady 97/78/ES

Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF

Kontrolle erfolgt in Übereinstimmung mit den Anforderungen der Entscheidung 93/352/EG der Kommission, die in Ausführung des Artikels 19 Absatz 3 der Richtlinie 97/78/EG des Rates angenommen wurde

Kontrollida kooskõlas komisjoni otsusega 93/352/EMÜ nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 täideviimisel

Ελέγχεται σύμφωνα με τις απαιτήσεις της απόφασης 93/352/ΕΟΚ της Επιτροπής που έχει ληφθεί κατ’ εφαρμογή του άρθρου 19 παράγραφος 3 της οδηγίας 97/78/ΕΚ του Συμβουλίου

Checking in line with the requirements of Commission Decision 93/352/EEC taken in execution of article 19(3) of Council Directive 97/78/EC

De acuerdo con los requisitos de la Decisión 93/352/CEE de la Comisión, adoptada en aplicación del apartado 3 del artículo 19 de la Directiva 97/78/CE del Consejo

Contrôles dans les conditions de la décision 93/352/CEE de la Commision prise en aplication de l'article 19, paragraphe 3, de la directive 97/78/CE du Conseil

Controllo secondo le disposizioni della decisione 93/352/CEE della Commissione in applicazione dell'articolo 19, paragrafo 3 della direttiva 97/78/CE del Consiglio

Pārbaude saskaņā ar Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, ieviešot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu

Patikrinimas pagal Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus, vykdant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 punktą

A 93/352/EGK bizottsági határozat követelményeivel összhangban ellenőrizve, a 97/78/EK tanácsi irányelv 19. cikkének (3) bekezdése szerint végrehajtva

Iċċekkjar skond il-ħtiġijiet tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 93/352/KEE meħuda biex jitwettaq l-Artikolu 19(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 97/78/KE

Controle overeenkomstig Beschikking 93/352/EEG van de Commissie, vastgesteld ter uitvoering van artikel 19, lid 3, van Richtlijn 97/78/EG van de Raad

Kontrola zgodna z wymogami decyzji Komisji 93/352/EWG podjętej w ramach wykonania art. 19 ust. 3 dyrektywy Rady 97/78/WE

Controlos nas condições da Decisão 93/352/CEE da Comissão, em aplicação do n.o 3 do artigo 19.o da Directiva 97/78/CE do Conselho

Kontrola v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 93/352/EHS, prijatými pri vykonávaní článku 19 ods. 3 smernice Rady 97/78/ES

Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS, z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES

Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY, jolla pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta, vaatimusten mukaisesti

Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagis för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG

(2)

=

Pouze balené výrobky

Kun emballerede produkter

Nur umhüllte Erzeugnisse

Ainult pakitud tooted

Συσκευασμένα προϊόντα μόνο

Packed products only

Únicamente productos embalados

Produits emballés uniquement

Prodotti imballati unicamente

Tikai fasēti produkti

Tiktai supakuoti produktai

Csak becsomagolt áruk

Prodotti ppakkjati biss

Uitsluitend verpakte producten

Tylko produkty pakowane

Apenas produtos embalados

Len balené produkty

Samo pakirani proizvodi

Ainoastaan pakatut tuotteet

Endast förpackade produkter

(3)

=

Pouze rybářské výrobky

Kun fiskeprodukter

Ausschließlich Fischereierzeugnisse

Ainult pakitud kalatooted

Αλιεύματα μόνο

Fishery products only

Únicamente productos pesqueros

Produits de la pêche uniquement

Prodotti della pesca unicamente

Tikai zivju produkti

Tiktai žuvininkystės produktai

Csak halászati termékek

Prodotti tas-sajd biss

Uitsluitend visserijproducten

Tylko produkty rybne

Apenas produtos da pesca

Len produkty rybolovu

Samo ribiški proizvodi

Ainoastaan kalastustuotteet

Endast fiskeriprodukter

(4)

=

Pouze živočišné bílkoviny

Kun animalske proteiner

Nur tierisches Eiweiß

Ainult loomsed valgud

Ζωικές πρωτεΐνες μόνο

Animal proteins only

Únicamente proteínas animales

Uniquement protéines animales

Unicamente proteine animali

Tikai dzīvnieku proteīns

Tiktai gyvuliniai baltymai

Csak állati fehérjék

Proteini ta' l-annimali biss

Uitsluitend dierlijke eiwitten

Tylko białko zwierzęce

Apenas proteínas animais

Len živočíšne bielkoviny

Samo živalske beljakovine

Ainoastaan eläinproteiinit

Endast djurprotein

(5)

=

Pouze surové kůže s vlnou

Kun uld, skind og huder

Nur Wolle, Häute und Felle

Ainult villad, karusnahad ja loomanahad

Έριο και δέρματα μόνο

Wool hides and skins only

Únicamente lana, cueros y pieles

Laine et peaux uniquement

Lana e pelli unicamente

Tikai dzīvnieku vilna un zvērādas

Tiktai vilnos, kailiai ir odos

Csak irhák és bőrök

Ġlud tas-suf biss

Uitsluitend wol, huiden en vellen

Tylko skóry futerkowe i inne

Apenas lã e peles

Len vlnené prikrýrky a kože

Samo kožuh in koža

Ainoastaan villa, vuodat ja nahat

Endast ull, hudar och skinn

(6)

=

Pouze tekuté tuky, oleje a rybí tuky

Nur flüssige Fette, Öle und Fischöle

Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier

Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid

Μόνον υγρά λίπη, έλαια και ιχθυέλαια

Only liquid fats, oils, and fish oils

Sólo grasas líquidas, aceites y aceites de pescado

Graisses, huiles et huiles de poisson liquides uniquement

Esclusivamente grassi liquidi, oli e oli di pesce

Tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa

Tiktai skysti riebalai, aliejus ir žuvų taukai

Csak folyékony zsírok, olajok és halolajok

Xaħmijiet likwidi, żjut, u żjut tal-ħut biss

Uitsluitend vloeibare vetten, oliën en visolie

Tylko płynne tłuszcze, oleje i oleje rybne

Apenas gorduras líquidas, óleos e óleos de peixe

Len tekuté tuky, oleje a rybie oleje

Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja

Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt

Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor

(7)

=

Islandští poníci (pouze od dubna do října)

Islandske ponyer (kun fra april til oktober)

Islandponys (nur von April bis Oktober)

Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)

Μικρόσωμα άλογα (πόνυς) (από τον Απρίλιο έως τον Οκτώβριο μόνο)

Icelandic ponies (from April to October only)

Poneys de Islandia (únicamente desde abril hasta octubre)

Poneys d’Islande (d'avril à octobre uniquement)

Poneys islandesi (solo da aprile ad ottobre)

Islandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim)

Islandijos poniai (tiktai nuo balandžio iki spalio mėn.)

Izlandi pónik (csak áprilistól októberig)

Ponijiet Islandiżi (minn April sa Ottubru biss))

IJslandse pony's (enkel van april tot oktober)

Kucyki islandzkie (tylko od kwietnia do października)

Póneis da Islândia (apenas de Abril a Outubro)

Islandské poníky (len od apríla do októbra)

Islandski poniji (samo od aprila do oktobra)

Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)

Islandshästar (endast från april till oktober)

(8)

=

Pouze koňovití

Kun enhovede dyr

Nur Einhufer

Ainult hobuslased

Μόνο ιπποειδή

Equidaes only

Équidos únicamente

Équidés uniquement

Unicamente equidi

Tikai Equidae

Tiktai kanopiniai

Csak lófélék

Ekwidi biss

Uitsluitend paardachtigen

Tylko koniowate

Apenas equídeos

Len zvieratá koňovité

Samo equidae

Ainoastaan hevoset

Endast hästdjur

(9)

=

Pouze tropické ryby

Kun tropiske fisk

Nur tropische Fische

Ainult troopilised kalad

Τροπικά ψάρια μόνο

Tropical fish only

Únicamente peces tropicales

Poissons tropicaux uniquement

Unicamente pesci tropicali

Tikai tropu zivis

Tiktai tropinės žuvys

Csak trópusi halak

Ħut tropikali biss

Uitsluitend tropische vissen

Tylko ryby tropikalne

Apenas peixes tropicais

Len tropické ryby

Samo tropske ribe

Ainoastaan trooppiset kalat

Endast tropiska fiskar

(10)

=

Pouze kočky, psi, hlodavci, zajícovci, živé ryby, plazi a jiní ptáci kromě ptáků nadřádu běžci

Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle

Nur Katzen, Hunde, Nagetiere, Hasentiere, lebende Fische, Reptilien und andere Vögel als Laufvögel

Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud jaanalinnulased

Μόνο γάτες, σκύλοι, τρωκτικά, λαγόμορφα, ζωντανά ψάρια, ερπετά και πτηνά, εκτός από τα στρουθιοειδή

Only cats, dogs, rodents, lagomorphs, live fish, reptiles and other birds than ratites

Únicamente gatos, perros, roedores, lagomorfos, peces vivos, reptiles y aves, excepto las rátidas

Uniquement chats, chiens, rongeurs, lagomorphes, poissons vivants, reptiles et autres oiseaux que les ratites

Unicamente cani, gatti, roditori, lagomorfi, pesci vivi, rettili ed uccelli diversi dai ratiti

Tikai kaķi, suņi, grauzēji, lagomorphs, dzīvas zivis, reptiļi un putni, izņemot ratites

Tiktai katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti paukščiai, išskyrus ratitae genties paukščius

Csak macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlfélék, élő halak, hüllők és egyéb, nem ritka madarak

qtates, klieb, rodenti, lagomorfi, ħut ħaj, rettili u għasafar li mhumiex ratiti, biss

Uitsluitend katten, honden, knaagdieren, haasachtigen, levende vis, reptielen en vogels (met uitzondering van loopvogels)

Tylko koty, psy, gryzonie, zające i króliki, żywe ryby, gady i ptaki inne niż bezgrzebieniowe

Apenas gatos, cães, roedores, lagomorfos, peixes vivos, répteis e aves excepto ratites

Len mačky, psy, hlodavce, zajacovité zvieratá, živé ryby, plazy a iné vtáky a bežce

Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptiči

Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut

Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar

(11)

=

Pouze krmiva ve velkém

Kun foderstoffer i løs afladning

Nur Futtermittel als Schüttgut

Ainult pakendamata loomatoit

Ζωοτροφές χύμα μόνο

Only feedstuffs in bulk

Únicamente alimentos a granel para animales

Aliments pour animaux en vrac uniquement

Alimenti per animali in massa unicamente

Tikai beramā lopbarība

Tiktai neįpakuoti pašarai

Csak ömlesztett takarmányok

Oġġetti ta' l-għalf fi kwantitajiet kbar biss

Uitsluitend onverpakte diervoeders

Tylko żywność luzem

Apenas alimentos para animais a granel

Len voľne uložené krmivá

Samo krma v razsutem stanju

Ainoastaan pakkaamaton rehu

Endast foder i lösvikt

(12)

=

Pro (U), v případě lichokopytníků, pouze ti odeslaní do zoologické zahrady; a pro (O) pouze jednodenní kuřata, ryby, psi, kočky, hmyz nebo jiná zvířata odeslaná do zoologické zahrady.

Ved (U), for så vidt angår dyr af hestefamilien, kun dyr sendt til en zoologisk have; og ved (O), kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have.

Für (U) im Fall von Einhufern, nur an einen Zoo versandte Tiere; und für (O) nur Eintagsküken, Fische, Hunde, Katzen, Insekten oder andere für einen Zoo bestimmte Tiere.

Ainult (U) loomaaeda saatmiseks mõeldud kabjaliste puhul; ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate ja teiste loomaaeda saatmiseks mõeldud loomade puhul

Για την κατηγορία (U) στην περίπτωση των μόνοπλων, μόνο αυτά προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο· και για την κατηγορία (O), μόνο νεοσσοί μιας ημέρας, ψάρια, σκύλοι, γάτες, έντομα, ή άλλα ζώα προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο.

For (U) in the case of solipeds, only those consigned to a zoo; and for (O), only day old chicks, fish, dogs, cats, insects, or other animals consigned to a zoo.

En lo que se refiere a (U) en el caso de solípedos, sólo los destinados a un zoológico; en cuanto a (O), sólo polluelos de un día, peces, perros, gatos, insectos u otros animales destinados a un zoológico.

Pour «U», dans le cas des solipèdes, uniquement ceux expédiés dans un zoo, et pour «O», uniquement les poussins d’un jour, poissons, chiens, chats, insectes ou autres animaux expédiés dans un zoo.

Per (U) nel caso di solipedi, soltanto quelli destinati ad uno zoo, e per (O), soltanto pulcini di un giorno, pesci, cani, gatti, insetti o altri animali destinati ad uno zoo.

(U) Tikai tie nepārnadži, kas ir nodoti zoodārzam; (O) tikai vienu dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, kukaiņi un citi dzīvnieki, kas ir nodoti zoodārzam

(U) neporakanopinių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą, ir (O) – tiktai vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai

Az (U) esetében páratlanujjú patások csak az állatkertbe szállított egyedek; az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított állatok.

Għal (U) fil-każ ta' solipedi, dawk biss ikkonsenjati lil żu; u għal (O), flieles ta' ġurnata żmien, ħut, klieb, qtates, insetti, jew annimali oħra kkonsenjati lil żu, biss

Voor (U) in het geval van eenhoevigen uitsluitend naar een zoo verzonden dieren; en voor (O) uitsluitend eendagskuikens, vissen, honden, katten, insecten of andere naar een zoo verzonden dieren.

Przy (U) w przypadku koniowatych, tylko przeznaczone do zoo; a przy (O), tylko jednodzienne kurczęta, ryby, psy, koty, owady i inne zwierzęta przeznaczone do zoo

Relativamente a (U), no caso dos solípedes, só os de jardim zoológico; relativamente a (O), só pintos do dia, peixes, cães, gatos, insectos, ou outros animais de jardim zoológico.

Pre (U) v prípade nepárnokopytníkov, len tie, ktoré sa posielajú do ZOO; a pre (O) len jednodňové kurčatá, ryby, psy, mačky, hmyz alebo iné zvieratá posielané do ZOO

Za (U) v primeru enokopitarjev, samo tisti, namenjeni v živalski vrt; in za (O), samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke žuželke, ali druge živali, namenjene v živalski vrt.

Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet.

För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller andra djur i djurparker.

(13)

=

Nagylak v Maďarsku: Toto je stanoviště hraniční kontroly (pro výrobky) a hraniční přechod (pro živá zvířata) na maďarsko-rumunské hranici, které podléhá přechodným opatřením pro výrobky i pro živá zvířata vyjednaných a stanovených ve Smlouvě o přistoupení. Viz rozhodnutí Komise 2003/630/ES – Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 55 a 2004/253/ES – Úř. věst. L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af overgangsbestemmelser, man har forhandlet sig frem til og fastsat i tiltrædelsestraktaten, for så vidt angår såvel produkter som levende dyr. Jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF (EUT L 218 af 30.8.2003, s. 55) og 2004/253/EF (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 47).

Nagylak HU: Dies ist eine Grenzkontrollstelle (für Erzeugnisse) und ein Grenzübergang (für lebende Tiere) an der Grenze zwischen Ungarn und Rumänien, der sowohl für Erzeugnisse als auch für lebende Tiere Übergangsmaßnahmen gemäß dem Beitrittsvertrag unterliegt. Siehe Entscheidungen 2003/630/EG (ABl. L 218 vom 30.8.2003, S. 55) und 2004/253/EG der Kommission (ABl. L 79 vom 17.3.2004, S. 47).

Nagylak HU: See on Ungari-Rumeenia piiri piirikontrolli punkt (toodete) ja ületuskoht (elusloomade) jaoks, mis allub läbiräägitud ja ühinemislepinguga kehtestatud üleminekumeetmetele nii toodetele kui elusloomadele. Vt komisjoni otsuseid 2003/630/EÜ – ELT L 218, 30.8.2003, lk 55 ja 2004/253/EÜ – ELT L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: πρόκειται για μεθοριακό σταθμό επιθεώρησης (για προϊόντα) και σημείο διέλευσης (για ζώντα ζώα) στα ουγγρορουμανικά σύνορα, που υπόκειται σε μεταβατικά μέτρα τα οποία αποτέλεσαν αντικείμενο διαπραγμάτευσης και ενσωματώθηκαν στη συνθήκη προσχώρησης τόσο για τα προϊόντα όσο και για τα ζώντα ζώα. Βλέπε απόφαση 2003/630/ΕΚ της Επιτροπής — ΕΕ L 218 της 30.8.2003, σ. 55 + 2004/253/EK — EE L 79 της 17.3.2004.

Nagylak HU: This is a border inspection post (for products) and crossing point (for live animals) on the Hungarian Romanian Border, subject to transitional measures as negotiated and laid down in the Treaty of Accession for both products and live animals. See Commission Decision 2003/630/EC — OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 and 2004/253/EC — OJ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Se trata de un puesto de inspección fronterizo (para productos) y un punto de paso (para animales vivos) de la frontera húngaro-rumana, sujeta a medidas transitorias, tanto para productos como para animales vivos, tal como se negoció y estableció en el Tratado de adhesión. Véase la Decisión 2003/630/CE de la Comisión — DO L 218 de 30.8.2003, p. 55 y 2004/253/CE — DO L 79 de 17.3.2004.

Nagylak HU: Il s’agit d’un poste d’inspection frontalier (pour les produits) et d’un lieu de passage en frontière (pour les animaux vivants) à la frontière entre la Hongrie et la Roumanie, qui est soumis à des mesures transitoires conformément aux négociations et aux dispositions inscrites dans le traité d’adhésion pour les produits et les animaux vivants. Voir la décision 2003/630/CE de la Commission (JO L 218 du 30.8.2003, p. 55) et 2004/253/CE (JO L 79 du 17.3.2004).

Nagylak HU: si tratta di un posto d'ispezione (per i prodotti) e di un punto di attraversamento (per gli animali vivi) sul confine Ungheria-Romania, assoggettato alle misure transitorie negoziate e stabilite nel trattato di adesione per i prodotti e per gli animali vivi. Cfr. decisione 2003/630/CE della Commissione — GU L 218 del 30.8.2003, pag. 55 + 2004/253/CE — GU L 79 del 17.3.2004.

Nagilaka, Ungārija (Nagylak, HU): šis ir robežas pārbaudes punkts (produktiem) un robežas šķērsošanas punkts (dzīviem dzīvniekiem) uz Ungārijas–Rumānijas robežas, kas ir pakļauta pārejas perioda kontrolei, kā ir apspriests un formulēts Pievienošanās līgumā atiecībā gan uz produktiem, gan dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumus 2003/630/EK – OV L 218, 30.8.2003, 55. lpp., un 2004/253/EK – OV L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: tai pasienio kontrolės postas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos – Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, produktams ir gyviems gyvūnams. Žr. Komisijos spendimas 2003/630/EB – OL L 218, 2003 8 30, p. 55 ir 2004/253/EB – OL L 79, 2004 3 17.

Nagylak HU: Ez egy határellenőrző poszt (áruk számára) és egy határátkelő a magyar-román határon, amelyre mind az áruk, mind az állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK – HL L 218., 2003.8.30., 55. o. és a 2004/253/EK – HL L 79., 2004.3.17. bizottsági határozatokat.

Nagylak HU: Dan huwa post ta' spezzjoni ta' fruntiera (għall-prodotti) u l-punt tal-qsim (għall-annimali ħajjin) fuq il-Fruntiera bejn l-Ungerija u r-Rumanija, suġġett għal miżuri transizzjonali kif innegozjati u stipulati fit-Trattat ta' Adezjoni kemm għall-prodotti kif ukoll għall-annimali ħajjin. Ara d-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2003/630/KE – OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 u 2004/253/KE – OJ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Dit is een grensinspectiepost (voor producten) en een doorlaatpost (voor levende dieren) aan de Hongaars-Roemeense grens waar zowel voor producten als voor levende dieren overgangsmaatregelen gelden zoals overeengekomen en neergelegd in het Toetredingsverdrag. Zie Beschikkingen 2003/630/EG van de Commissie (PB L 218 van 30.8.2003, blz. 55) en 2004/253/EG van de Commissie (PB L 79 van 17.3.2004, blz. 47).

Nagylak HU: Jest to punkt kontroli granicznej (dla produktów) i przejście (dla żywych zwierząt) na granicy węgiersko-rumuńskiej, podlegający środkom tymczasowym wynegocjowanym i określonym w Traktacie o Przystąpieniu zarówno dla produktów, jak i żywych zwierząt. Patrz: decyzje Komisji 2003/630/WE – Dz.U. L 218 z 30.8.2003, str. 55 i 2004/253/WE – Dz.U. L 79 z 17.3.2004.

Nagylak HU: Trata-se de um posto de inspecção fronteiriço (para produtos) e um ponto de passagem (para animais vivos) na fronteira húngaro-romena, sujeito a medidas de transição, quer para produtos quer para animais vivos, tal como negociadas e estabelecidas no Acto de Adesão. Ver Decisão 2003/630/CE — JO L 218 de 30.8.2003, p. 55 + 2004/253/CE — JO L 79 de 17.3.2004.

Nagylak HU: Toto je hraničná inšpekčná stanica (pre produkty) a priesečník (pre živé zvieratá) na maďarsko-rumunských hraniciach podľa prechodných opatrení, ako boli dohodnuté a ustanovené v Zmluve o pristúpení pre produkty aj živé zvieratá. Pozri rozhodnutia Komisie 2003/630/ES – Ú. v. EÚ L 218, 30.8.2003, s. 55, a 2004/253/ES – Ú. v. EÚ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej odločbi Komisije 2009/630/ES (UL L 218, 30.8.2003, str. 55) in 2004/253/ES (UL L 79, 17.3.2004).

Nagylak HU: Tämä on Unkarin Romanian rajan vastainen rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY (EUVL L 218, 30.8.2003, s. 55) ja 2004/253/EY (EUVL L 79, 17.3.2004).

Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen, som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget, både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG (EUT L 218, 30.8.2003, s. 55) och 2004/253/EG (EUT L 79, 17.3.2004).

(14)

=

Určeno k přepravě přes Evropské společenství pro zásilky s určitými výrobky živočišného původu pro lidskou spotřebu, které směřují do nebo pocházejí z Ruska podle zvláštních postupů tušených v příslušném právu Společenství.

Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser.

Für den Versand von zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnissen tierischen Ursprungs aus oder nach Russland durch das Zollgebiet der Europäischen Gemeinschaft gemäß den in den einschlägigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft vorgesehenen Verfahren.

Määratud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtarbimiseks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad Venemaale või tulevad sealt ning kuuluvad vastavate ühenduse õigusaktidega ettenähtud erikorra alla

Προς διαμετακόμιση ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο μέσω της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, προερχόμενων από και κατευθυνόμενων προς τη Ρωσία, σύμφωνα με ειδικές διαδικασίες που προβλέπονται στη σχετική κοινοτική νομοθεσία.

Designated for transit across the European Community for consignments of certain products of animal origin for human consumption, coming to or from Russia under the specific procedures foreseen in relevant Community legislation

Designado para el tránsito a través de la Comunidad Europea de partidas de determinados productos de origen animal destinados al consumo humano, que tienen Rusia como origen o destino, con arreglo a los procedimientos específicos previstos en la legislación comunitaria pertinente.

Désigné pour le transit, dans la Communauté européenne, d’envois de certains produits d’origine animale destinés à la consommation humaine, en provenance ou à destination de la Russie selon les procédures particulières prévues par la législation communautaire applicable.

Designato per il transito nella Comunità europea di partite di taluni prodotti di origine animale destinati al consumo umano, provenienti dalla o diretti in Russia, secondo le procedure specifiche previste nella pertinente legislazione comunitaria.

Norīkojums sūtījumu tranzītam caur Eiropas Kopienu noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās, patēriņam saskaņā ar noteiktu, attiecīgā Kopienas likumdošanā paredzētu kārtību.

Skirta tam tikrų gyvulinės kilmės produktų, skirtų žmonių maistui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka.

Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek a vonatkozó közösségi jogszabályokban előre elrendelt különleges eljárások szerint.

Allokat għat-traġitt tul il-Komunità Ewropea għal kunsinji ta' ċerti prodotti għall-konsum tal-bniedem li joriġinaw mill-annimali, provenjenti minn jew diretti lejn ir-Russja taħt il-proċeduri speċifiċi previsti fil-leġislazzjoni Komunitarja rilevanti

Aangewezen voor doorvoer door de Europese Gemeenschap van partijen van bepaalde producten van dierlijke oorsprong die bestemd zijn voor menselijke consumptie, bestemd voor of afkomstig van Rusland, overeenkomstig de specifieke procedures van de relevante communautaire wetgeving.

Przeznaczone do przewozu przez Wspólnotę Europejską przesyłek pewnych produktów pochodzenia zwierzęcego przeznaczonych do spożycia przez ludzi, przywożonych lub pochodzących z Rosji, na podstawie szczególnych procedur przewidzianych w odpowiednich przepisach Wspólnoty.

Designado para o trânsito, na Comunidade Europeia, de remessas de certos produtos de origem animal destinados ao consumo humano, com destino à Rússia ou dela provenientes, ao abrigo dos procedimentos específicos previstos pela legislação comunitária pertinente.

Určené na tranzit cez Európske spoločenstvo pre zásielky určitých produktov živočíšneho pôvodu na ľudskú spotrebu, pochádzajúce z Ruska, podľa osobitných postupov plánovaných v príslušnej legislatíve Spoločenstva.

Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo iz Rusije po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti.

Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen.

För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning.

Země: BelgieLand: BelgienLand: BelgienRiik: BelgiaΧώρα: ΒέλγιοCountry: BelgiumPaís: BélgicaPays: BelgiquePaese: BelgioValsts: BeļģijaŠalis: BelgijaOrszág: BelgiumPajjiż: BelġjuLand: BelgiëKraj: BelgiaPaís: BélgicaKrajina: BelgickoDržava: BelgijaMaa: BelgiaLand: Belgien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antwerpen | 0502699 | P | | HC, NHC | |
| Brussel-Zaventem | 0502899 | A | Centre 1 | HC | |
| Centre 2 | HC | |
| Centre 3 | NHC | U, E, O |
| Charleroi | 0503299 | A | | HC(2) | |
| Gent | 0502999 | P | | HC-NT(6) NHC-NT(6) | |
| Liège | 0503099 | A | | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | U, E, O |
| Oostende | 0502599 | P | | HC-T(2) | |
| Oostende | 0503199 | A | Centre 1 | HC(2) | |
| Centre 2 | | E, O |
| Zeebrugge | 0502799 | P | OHCZ | HC, NHC | |
| FCT | HC | |

1

2

3

4

5

6

Antwerpen

0502699

P

HC, NHC

Brussel-Zaventem

0502899

A

Centre 1

HC

Centre 2

HC

Centre 3

NHC

U, E, O

Charleroi

0503299

A

HC(2)

Gent

0502999

P

HC-NT(6) NHC-NT(6)

Liège

0503099

A

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

U, E, O

Oostende

0502599

P

HC-T(2)

Oostende

0503199

A

Centre 1

HC(2)

Centre 2

E, O

Zeebrugge

0502799

P

OHCZ

HC, NHC

FCT

HC

Země: Česká republikaLand: TjekkietLand: Tschechische RepublikRiik: Tšehhi VabariikΧώρα: Τσεχική ΔημοκρατίαCountry: Czech RepublicPaís: República ChecaPays: République tchèquePaese: Repubblica cecaValsts: ČehijaŠalis: Čekijos RespublikaOrszág: Cseh KöztársaságPajjiż: Repubblika ĊekaLand: TsjechiëKraj: CzechyPaís: República ChecaKrajina: Česká republikaDržava: ČeškaMaa: TšekkiLand: Tjeckien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Praha-Ruzyně | 2200099 | A | | HC(2), NHC(2) | E, O |

1

2

3

4

5

6

Praha-Ruzyně

2200099

A

HC(2), NHC(2)

E, O

Země: DánskoLand: DanmarkLand: DänemarkRiik: TaaniΧώρα: ΔανίαCountry: DenmarkPaís: DinamarcaPays: DanemarkPaese: DanimarcaValsts: DānijaŠalis: DanijaOrszág: DániaPajjiż: DanimarkaLand: DenemarkenKraj: DaniaPaís: DinamarcaKrajina: DánskoDržava: DanskaMaa: TanskaLand: Danmark

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ålborg 1 | 0902299 | P | | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Ålborg 2 | 0951699 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Århus | 0902199 | P | | HC(1)(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)(11) | |
| Esbjerg | 0902399 | P | | HC-T(FR)(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(11) | |
| Fredericia | 0911099 | P | | HC(1)(2), NHC(2), NHC-(NT) 11 | |
| Hanstholm | 0911399 | P | | HC-T(FR)(1)(3) | |
| Hirtshals | 0911599 | P | Centre 1 | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Centre 2 | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Billund | 0901799 | A | | HC-T(1)(2), NHC(2) | U, E, O |
| København | 0911699 | A | Centre 1 | HC(1)(2), NHC(2) | |
| Centre 3 | | U, E, O |
| Centre 2 | HC(1)(2), NHC(2) | |
| København | 0921699 | P | | HC(1), NHC | |
| Rønne | 0941699 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kolding | 0901899 | P | | NHC(11) | |
| Skagen | 0901999 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Ålborg 1

0902299

P

HC-T(FR)(1)(2)

Ålborg 2

0951699

P

HC(2), NHC(2)

Århus

0902199

P

HC(1)(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)(11)

Esbjerg

0902399

P

HC-T(FR)(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(11)

Fredericia

0911099

P

HC(1)(2), NHC(2), NHC-(NT) 11

Hanstholm

0911399

P

HC-T(FR)(1)(3)

Hirtshals

0911599

P

Centre 1

HC-T(FR)(1)(2)

Centre 2

HC-T(FR)(1)(2)

Billund

0901799

A

HC-T(1)(2), NHC(2)

U, E, O

København

0911699

A

Centre 1

HC(1)(2), NHC(2)

Centre 3

U, E, O

Centre 2

HC(1)(2), NHC(2)

København

0921699

P

HC(1), NHC

Rønne

0941699

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kolding

0901899

P

NHC(11)

Skagen

0901999

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Země: NěmeckoLand: TysklandLand: DeutschlandRiik: SaksamaaΧώρα: ΓερμανίαCountry: GermanyPaís: AlemaniaPays: AllemagnePaese: GermaniaValsts: VācijaŠalis: VokietijaOrszág: NémetországPajjiż: ĠermanjaLand: DuitslandKraj: NiemcyPaís: AlemanhaKrajina: NemeckoDržava: NemčijaMaa: SaksaLand: Tyskland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Berlin-Tegel | 0150299 | A | | HC, NHC | O |
| Brake | 0151599 | P | | NHC-NT(4) | |
| Bremen | 0150699 | P | | HC, NHC | |
| Bremerhaven | 0150799 | P | | HC, NHC | |
| Cuxhaven | 0151699 | P | IC 1 | HC-T (FR)(3) | |
| IC 2 | HC-T(FR)(3) | |
| Düsseldorf | 0151999 | A | | HC(2), NHT-CH(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Frankfurt/Main | 0151099 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Hahn Airport | 0155999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Hamburg Flughafen | 0150999 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Hamburg Hafen (*) | 0150899 | P | | HC, NHC | (*) E(7) |
| Hannover-Langenhagen | 0151799 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Kiel | 0152699 | P | | HC, NHC | E |
| Köln | 0152099 | A | | HC, NHC | O |
| Konstanz Straße | 0153199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Lübeck | 0152799 | P | | HC, NHC | U, E |
| München | 0149699 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Rostock | 0151399 | P | | HC, NHC | U, E, O |
| Rügen | 0151199 | P | | HC,NHC | |
| Schönefeld | 0150599 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E, O |
| Stuttgart | 0149099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Weil/Rhein | 0149199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Weil/Rhein Mannheim | 0153299 | F | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Berlin-Tegel

0150299

A

HC, NHC

O

Brake

0151599

P

NHC-NT(4)

Bremen

0150699

P

HC, NHC

Bremerhaven

0150799

P

HC, NHC

Cuxhaven

0151699

P

IC 1

HC-T (FR)(3)

IC 2

HC-T(FR)(3)

Düsseldorf

0151999

A

HC(2), NHT-CH(2)

NHC-NT(2)

O

Frankfurt/Main

0151099

A

HC, NHC

U, E, O

Hahn Airport

0155999

A

HC(2), NHC(2)

O

Hamburg Flughafen

0150999

A

HC, NHC

U, E, O

Hamburg Hafen (*)

0150899

P

HC, NHC

(*) E(7)

Hannover-Langenhagen

0151799

A

HC(2), NHC(2)

O

Kiel

0152699

P

HC, NHC

E

Köln

0152099

A

HC, NHC

O

Konstanz Straße

0153199

R

HC, NHC

U, E, O

Lübeck

0152799

P

HC, NHC

U, E

München

0149699

A

HC(2), NHC(2)

O

Rostock

0151399

P

HC, NHC

U, E, O

Rügen

0151199

P

HC,NHC

Schönefeld

0150599

A

HC(2), NHC(2)

U, E, O

Stuttgart

0149099

A

HC(2), NHC(2)

O

Weil/Rhein

0149199

R

HC, NHC

U, E, O

Weil/Rhein Mannheim

0153299

F

HC, NHC

Země: EstonskoLand: EstlandLand: EstlandRiik: EestiΧώρα: ΕσθονίαCountry: EstoniaPaís: EstoniaPays: EstoniePaese: EstoniaValsts: IgaunijaŠalis: EstijaOrszág: ÉsztországPajjiż: EstonjaLand: EstlandKraj: EstoniaPaís: EstóniaKrajina: EstónskoDržava: EstonijaMaa: ViroLand: Estland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luhamaa | 2300199 | R | | HC, NHC | U, E |
| Muuga | 2300399 | P | I/C 1 | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Narva | 2300299 | R | | HC, NHC-NT | O |
| Paldiski | 2300599 | P | | HC(2), NHC-NT(2) | |
| Paljassaare | 2300499 | P | | HC-T(FR)(2) | O |

1

2

3

4

5

6

Luhamaa

2300199

R

HC, NHC

U, E

Muuga

2300399

P

I/C 1

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Narva

2300299

R

HC, NHC-NT

O

Paldiski

2300599

P

HC(2), NHC-NT(2)

Paljassaare

2300499

P

HC-T(FR)(2)

O

Země: ŘeckoLand: GrækenlandLand: GriechenlandRiik: KreekaΧώρα: ΕλλάδαCountry: GreecePaís: GreciaPays: GrècePaese: GreciaValsts: GrieķijaŠalis: GraikijaOrszág: GörögországPajjiż: GreċjaLand: GriekenlandKraj: GrecjaPaís: GréciaKrajina: GréckoDržava: GrčijaMaa: KreikkaLand: Grekland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Evzoni | 1006099 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Athens International Airport | 1005599 | A | I/C 1 | HC(2), NHC-NT(2) | U, E, O |
| Idomeni | 1006299 | F | | | U, E |
| Kakavia | 1007099 | R | | HC(2), NHC-NT | |
| Neos Kafkassos | 1006399 | F | | HC(2), NHC-NT | U, E, O |
| Neos Kafkassos | 1006399 | R | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Ormenion (*) | 1006699 | R | | HC(2), NHC-NT | (*) U, (*) O, (*) E |
| Peplos (*) | 1007299 | R | | HC(2), NHC-NT | (*) U, (*) O |
| Pireas | 1005499 | P | | HC(2), NHC-NT, | |
| Promachonas | 1006199 | F | | | U, E, O |
| Promachonas | 1006199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Thessaloniki | 1005799 | A | | HC(2), NHC-NT, | O |
| Thessaloniki | 1005699 | P | | HC(2), NHC-NT | U, E |

1

2

3

4

5

6

Evzoni

1006099

R

HC, NHC

U, E, O

Athens International Airport

1005599

A

I/C 1

HC(2), NHC-NT(2)

U, E, O

Idomeni

1006299

F

U, E

Kakavia

1007099

R

HC(2), NHC-NT

Neos Kafkassos

1006399

F

HC(2), NHC-NT

U, E, O

Neos Kafkassos

1006399

R

HC, NHC-NT

U, E, O

Ormenion (*)

1006699

R

HC(2), NHC-NT

(*) U, (*) O, (*) E

Peplos (*)

1007299

R

HC(2), NHC-NT

(*) U, (*) O

Pireas

1005499

P

HC(2), NHC-NT,

Promachonas

1006199

F

U, E, O

Promachonas

1006199

R

HC, NHC

U, E, O

Thessaloniki

1005799

A

HC(2), NHC-NT,

O

Thessaloniki

1005699

P

HC(2), NHC-NT

U, E

Země: ŠpanělskoLand: SpanienLand: SpanienRiik: HispaaniaΧώρα: ΙσπανίαCountry: SpainPaís: EspañaPays: EspagnePaese: SpagnaValsts: SpānijaŠalis: IspanijaOrszág: SpanyolországPajjiż: SpanjaLand: SpanjeKraj: HiszpaniaPaís: EspanhaKrajina: ŠpanielskoDržava: ŠpanijaMaa: EspanjaLand: Spanien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Coruña — Laxe | 1148899 | P | A Coruña | HC, NHC | |
| Laxe | HC | |
| Algeciras | 1147599 | P | Productos | HC, NHC | |
| Animales | | U, E, O |
| Alicante | 1149999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Alicante | 1148299 | P | | HC, NHC-NT | |
| Almería | 1150099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Almería | 1148399 | P | | HC, NHC | |
| Asturias | 1150199 | A | | HC(2) | |
| Barcelona | 1150299 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | O |
| Flightcare | HC(2), NHC(2) | O |
| Barcelona | 1147199 | P | | HC, NHC | |
| Bilbao | 1150399 | A | | HC(2), NHC(2), | O |
| Bilbao | 1148499 | P | | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| Cádiz | 1147499 | P | | HC, NHC | |
| Cartagena | 1148599 | P | | HC, NHC | |
| Castellón | 1149799 | P | | HC-NT, NHC-NT | |
| Gijón | 1148699 | P | | HC, NHC | |
| Gran Canaria | 1150499 | A | | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Huelva | 1148799 | P | Puerto Interior | HC | |
| Puerto Exterior | NHC-NT | |
| Las Palmas de Gran Canaria | 1148199 | P | Productos | HC, NHC | |
| Animales | | U, E, O |
| Madrid | 1147899 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | U, E, O |
| Flightcare | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | U, E, O |
| PER4 | HC-T(CH)(2) | |
| SFS | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Málaga | 1150599 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | O |
| DHL | HC(2), NHC(2) | |
| Málaga | 1147399 | P | | HC, NHC | U, E, O |
| Marín | 1149599 | P | | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | |
| Palma de Mallorca | 1147999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Pasajes (*) | 1147799 | P | | HC (*), NHC (*) | |
| Santa Cruz de Tenerife | 1148099 | P | Dársena | HC | |
| Dique | NHC | U, E, O |
| Santander | 1150799 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Santander | 1148999 | P | | HC, NHC | |
| Santiago de Compostela | 1149899 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| San Sebastián (*) | 1150699 | A | | HC(2) (*), NHC(2) (*) | |
| Sevilla | 1150899 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Sevilla | 1149099 | P | | HC, NHC | |
| Tarragona | 1149199 | P | | HC, NHC | |
| Tenerife Norte | 1150999 | A | | HC(2) | |
| Tenerife Sur | 1149699 | A | Productos | HC(2), NHC(2) | |
| Animales | | U, E, O |
| Valencia | 1151099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Valencia | 1147299 | P | | HC, NHC | |
| Vigo | 1151199 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Vigo | 1147699 | P | T. C. Guixar | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | |
| Pantalan 3 | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frioya | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frigalsa | HC-T(FR)(2,3) | |
| Pescanova | HC-T(FR)(2,3) | |
| Vieirasa | HC-T(FR)(3) | |
| Fandicosta | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frig. Morrazo | HC-T(FR)(3) | |
| Vilagarcia-Ribeira-Caramiñal | 1149499 | P | Vilagarcia | HC(2), NHC(2,11) | |
| Ribeira | HC | |
| Caramiñal | HC | |
| Vitoria | 1149299 | A | Productos | HC(2), NHC-NT(2)
  NHC-T (CH)(2) | |
| Animales | | U, E, O |
| Zaragoza | 1149399 | A | | HC(2) | |

1

2

3

4

5

6

A Coruña — Laxe

1148899

P

A Coruña

HC, NHC

Laxe

HC

Algeciras

1147599

P

Productos

HC, NHC

Animales

U, E, O

Alicante

1149999

A

HC(2), NHC(2)

O

Alicante

1148299

P

HC, NHC-NT

Almería

1150099

A

HC(2), NHC(2)

O

Almería

1148399

P

HC, NHC

Asturias

1150199

A

HC(2)

Barcelona

1150299

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

O

Flightcare

HC(2), NHC(2)

O

Barcelona

1147199

P

HC, NHC

Bilbao

1150399

A

HC(2), NHC(2),

O

Bilbao

1148499

P

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Cádiz

1147499

P

HC, NHC

Cartagena

1148599

P

HC, NHC

Castellón

1149799

P

HC-NT, NHC-NT

Gijón

1148699

P

HC, NHC

Gran Canaria

1150499

A

HC(2), NHC-NT(2)

O

Huelva

1148799

P

Puerto Interior

HC

Puerto Exterior

NHC-NT

Las Palmas de Gran Canaria

1148199

P

Productos

HC, NHC

Animales

U, E, O

Madrid

1147899

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

U, E, O

Flightcare

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

U, E, O

PER4

HC-T(CH)(2)

SFS

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

O

Málaga

1150599

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

O

DHL

HC(2), NHC(2)

Málaga

1147399

P

HC, NHC

U, E, O

Marín

1149599

P

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

Palma de Mallorca

1147999

A

HC(2), NHC(2)

O

Pasajes (*)

1147799

P

HC (*), NHC (*)

Santa Cruz de Tenerife

1148099

P

Dársena

HC

Dique

NHC

U, E, O

Santander

1150799

A

HC(2), NHC(2)

Santander

1148999

P

HC, NHC

Santiago de Compostela

1149899

A

HC(2), NHC(2)

San Sebastián (*)

1150699

A

HC(2) (*), NHC(2) (*)

Sevilla

1150899

A

HC(2), NHC(2)

O

Sevilla

1149099

P

HC, NHC

Tarragona

1149199

P

HC, NHC

Tenerife Norte

1150999

A

HC(2)

Tenerife Sur

1149699

A

Productos

HC(2), NHC(2)

Animales

U, E, O

Valencia

1151099

A

HC(2), NHC(2)

O

Valencia

1147299

P

HC, NHC

Vigo

1151199

A

HC(2), NHC(2)

Vigo

1147699

P

T. C. Guixar

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

Pantalan 3

HC-T(FR)(2,3)

Frioya

HC-T(FR)(2,3)

Frigalsa

HC-T(FR)(2,3)

Pescanova

HC-T(FR)(2,3)

Vieirasa

HC-T(FR)(3)

Fandicosta

HC-T(FR)(2,3)

Frig. Morrazo

HC-T(FR)(3)

Vilagarcia-Ribeira-Caramiñal

1149499

P

Vilagarcia

HC(2), NHC(2,11)

Ribeira

HC

Caramiñal

HC

Vitoria

1149299

A

Productos

HC(2), NHC-NT(2)

NHC-T (CH)(2)

Animales

U, E, O

Zaragoza

1149399

A

HC(2)

Země: FrancieLand: FrankrigLand: FrankreichRiik: PrantsusmaaΧώρα: ΓαλλίαCountry: FrancePaís: FranciaPays: FrancePaese: FranciaValsts: FrancijaŠalis: PrancūzijaOrszág: FranciaországPajjiż: FranzaLand: FrankrijkKraj: FrancjaPaís: FrançaKrajina: FrancúzskoDržava: FrancijaMaa: RanskaLand: Frankrike

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beauvais | 0216099 | A | | | E |
| Bordeaux | 0213399 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Bordeaux | 0213399 | P | | HC-NT | |
| Boulogne | 0216299 | P | | HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3) | |
| Brest | 0212999 | A | | HC-T(CH)(1)(2) | |
| Brest | 0212999 | P | | HC-T(FR), NHC-T(FR) | |
| Châteauroux-Déols | 0213699 | A | | HC-T(2) | |
| Concarneau-Douarnenez | 0222999 | P | Concarneau | HC-T(1)(3) | |
| Douarnenez | HC-T(FR)(1)(3) | |
| Deauville | 0211499 | A | | | E |
| Dunkerque | 0215999 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC-NT | |
| Ferney-Voltaire (Genève) | 0220199 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Le Havre | 0217699 | P | Hangar 56 | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Dugrand | HC-T(1) | |
| EFBS | HC-T(1) | |
| Fécamp | NHC-NT(6) | |
| Lorient | 0215699 | P | STEF TFE | HC-T(1), HC-NT | |
| CCIM | NHC | |
| Lyon-Saint-Exupéry | 0216999 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Marseille-Port | 0211399 | P | Hangar 14 | | U, E, O |
| Hangar 26-Mourepiane | NHC-NT | |
| Hôtel des services publics de la Madrague | HC-T(1), HC-NT | |
| Marseille-Fos-sur-Mer | 0231399 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Marseille-aéroport | 0221399 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC-NT | O |
| Nantes-Saint-Nazaire | 0214499 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Nantes-Saint-Nazaire | 0214499 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Nice | 0210699 | A | | HC-T(CH)(2) | O |
| Orly | 0229499 | A | SFS | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Air France | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| France Handling | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Réunion-Port Réunion | 0229999 | P | | HC, NHC | O |
| Réunion-Roland-Garros | 0219999 | A | | HC, NHC | O |
| Roissy-Charles-de-Gaulle | 0219399 | A | Air France | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| France Handling | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Centre SFS | HC-T(1), HC-NT | |
| Station animalière | | U, E, O |
| Rouen | 0227699 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Saint-Louis-Bâle | 0216899 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Saint-Louis-Bâle | 0216899 | R | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Saint-Malo | 0213599 | P | | NHC-NT | |
| Saint-Julien Bardonnex | 0217499 | R | | HC-T(1), HC-NT, NHC | U, O |
| Sète | 0213499 | P | Sète | NHC-NT | |
| Frontignan | HC-T(1), HC-NT | |
| Toulouse-Blagnac | 0213199 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC | O |
| Vatry | 0215199 | A | | HC-T(CH)(2) | |

1

2

3

4

5

6

Beauvais

0216099

A

E

Bordeaux

0213399

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

Bordeaux

0213399

P

HC-NT

Boulogne

0216299

P

HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)

Brest

0212999

A

HC-T(CH)(1)(2)

Brest

0212999

P

HC-T(FR), NHC-T(FR)

Châteauroux-Déols

0213699

A

HC-T(2)

Concarneau-Douarnenez

0222999

P

Concarneau

HC-T(1)(3)

Douarnenez

HC-T(FR)(1)(3)

Deauville

0211499

A

E

Dunkerque

0215999

P

HC-T(1), HC-NT, NHC-NT

Ferney-Voltaire (Genève)

0220199

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Le Havre

0217699

P

Hangar 56

HC-T(1), HC-NT, NHC

Dugrand

HC-T(1)

EFBS

HC-T(1)

Fécamp

NHC-NT(6)

Lorient

0215699

P

STEF TFE

HC-T(1), HC-NT

CCIM

NHC

Lyon-Saint-Exupéry

0216999

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Marseille-Port

0211399

P

Hangar 14

U, E, O

Hangar 26-Mourepiane

NHC-NT

Hôtel des services publics de la Madrague

HC-T(1), HC-NT

Marseille-Fos-sur-Mer

0231399

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Marseille-aéroport

0221399

A

HC-T(1), HC-NT, NHC-NT

O

Nantes-Saint-Nazaire

0214499

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

Nantes-Saint-Nazaire

0214499

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Nice

0210699

A

HC-T(CH)(2)

O

Orly

0229499

A

SFS

HC-T(1), HC-NT, NHC

Air France

HC-T(1), HC-NT, NHC

France Handling

HC-T(1), HC-NT, NHC

Réunion-Port Réunion

0229999

P

HC, NHC

O

Réunion-Roland-Garros

0219999

A

HC, NHC

O

Roissy-Charles-de-Gaulle

0219399

A

Air France

HC-T(1), HC-NT, NHC

France Handling

HC-T(1), HC-NT, NHC

Centre SFS

HC-T(1), HC-NT

Station animalière

U, E, O

Rouen

0227699

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Saint-Louis-Bâle

0216899

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Saint-Louis-Bâle

0216899

R

HC-T(1), HC-NT, NHC

Saint-Malo

0213599

P

NHC-NT

Saint-Julien Bardonnex

0217499

R

HC-T(1), HC-NT, NHC

U, O

Sète

0213499

P

Sète

NHC-NT

Frontignan

HC-T(1), HC-NT

Toulouse-Blagnac

0213199

A

HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC

O

Vatry

0215199

A

HC-T(CH)(2)

Země: IrskoLand: IrlandLand: IrlandRiik: IirimaaΧώρα: ΙρλανδίαCountry: IrelandPaís: IrlandaPays: IrlandePaese: IrlandaValsts: ĪrijaŠalis: AirijaOrszág: ÍrországPajjiż: IrlandaLand: IerlandKraj: IrlandiaPaís: IrlandaKrajina: ÍrskoDržava: IrskaMaa: IrlantiLand: Irland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dublin Airport | 0802999 | A | | | E, O |
| Dublin Port | 0802899 | P | | HC, NHC | |
| Shannon | 0803199 | A | | HC(2)
  NHC(2) | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Dublin Airport

0802999

A

E, O

Dublin Port

0802899

P

HC, NHC

Shannon

0803199

A

HC(2)

NHC(2)

U, E, O

Země: ItálieLand: ItalienLand: ItalienRiik: ItaaliaΧώρα: ΙταλίαCountry: ItalyPaís: ItaliaPays: ItaliePaese: ItaliaValsts: ItālijaŠalis: ItalijaOrszág: OlaszországPajjiż: ItaljaLand: ItaliëKraj: WłochyPaís: ItáliaKrajina: TalianskoDržava: ItalijaMaa: ItaliaLand: Italien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ancona | 0310199 | A | | HC, NHC | |
| Ancona | 0300199 | P | | HC | |
| Bari | 0300299 | P | | HC, NHC | |
| Bergamo | 0303999 | A | | HC, NHC | |
| Bologna-Borgo Panigale | 0300499 | A | | HC, NHC | O |
| Campocologno | 0303199 | F | | | U |
| Chiasso | 0310599 | F | | HC, NHC | U, O |
| Chiasso | 0300599 | R | | HC, NHC | U, O |
| Gaeta | 0303299 | P | | HC-T(3) | |
| Genova | 0301099 | P | Calata Sanità (terminal Sech) | HC, NHC-NT | |
| Calata Bettolo (terminal Grimaldi) | HC-T(FR) |
| Nino Ronco (terminal Messina) | NHC-NT |
| Porto di Voltri (Voltri) | HC, NHC-NT |
| Porto di Vado (Vado Ligure — Savona) | HC-T(FR), NHC-NT |
| Ponte Paleocapa | NHC-NT(6) |
| Genova | 0311099 | A | | HC, NHC | O |
| Gioia Tauro | 0304099 | P | | HC, NHC | |
| Gran San Bernardo-Pollein | 0302099 | R | | HC, NHC | |
| La Spezia | 0303399 | P | | HC, NHC | U, E |
| Livorno — Pisa | 0301399 | P | Porto Commerciale | HC, NHC | |
| Sintermar | HC, NHC |
| Lorenzini | HC, NHC-NT |
| Terminal Darsena Toscana | HC, NHC |
| Livorno — Pisa | 0304299 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Milano — Linate | 0301299 | A | | HC, NHC | O |
| Milano — Malpensa | 0301599 | A | Magazzini aeroportuali | HC, NHC | U, E, O |
| Cargo City | HC, NHC | O |
| Napoli | 0301899 | P | Molo Bausan | HC, NHC | |
| Napoli | 0311899 | A | | HC, NHC-NT | |
| Olbia | 0302299 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Palermo | 0301999 | A | | HC, NHC | |
| Palermo | 0311999 | P | | HC, NHC | |
| Ravenna | 0303499 | P | Frigoterminal | HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT | |
| Sapir 1 | NHC-NT |
| Sapir 2 | HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT |
| Setramar | NHC-NT |
| Docks Cereali | NHC-NT |
| Reggio Calabria | 0301799 | P | | HC, NHC | O |
| Reggio Calabria | 0311799 | A | | HC, NHC | |
| Roma — Fiumicino | 0300899 | A | Alitalia | HC, NHC | O |
| Cargo City ADR | HC, NHC | E, O |
| Rimini | 0304199 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Salerno | 0303599 | P | | HC, NHC | |
| Taranto | 0303699 | P | | HC, NHC | |
| Torino — Caselle | 0302599 | A | | HC-T(2), NHC-NT(2) | O |
| Trapani | 0303799 | P | | HC | |
| Trieste | 0302699 | P | Hangar 69 | HC, NHC | |
| Molo “O” | | U, E |
| Mag. FRIGOMAR | HC-T (*) | |
| Venezia | 0312799 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | |
| Venezia | 0302799 | P | | HC, NHC | |
| Verona | 0302999 | A | | HC(2) NHC(2) | |

1

2

3

4

5

6

Ancona

0310199

A

HC, NHC

Ancona

0300199

P

HC

Bari

0300299

P

HC, NHC

Bergamo

0303999

A

HC, NHC

Bologna-Borgo Panigale

0300499

A

HC, NHC

O

Campocologno

0303199

F

U

Chiasso

0310599

F

HC, NHC

U, O

Chiasso

0300599

R

HC, NHC

U, O

Gaeta

0303299

P

HC-T(3)

Genova

0301099

P

Calata Sanità (terminal Sech)

HC, NHC-NT

Calata Bettolo (terminal Grimaldi)

HC-T(FR)

Nino Ronco (terminal Messina)

NHC-NT

Porto di Voltri (Voltri)

HC, NHC-NT

Porto di Vado (Vado Ligure — Savona)

HC-T(FR), NHC-NT

Ponte Paleocapa

NHC-NT(6)

Genova

0311099

A

HC, NHC

O

Gioia Tauro

0304099

P

HC, NHC

Gran San Bernardo-Pollein

0302099

R

HC, NHC

La Spezia

0303399

P

HC, NHC

U, E

Livorno — Pisa

0301399

P

Porto Commerciale

HC, NHC

Sintermar

HC, NHC

Lorenzini

HC, NHC-NT

Terminal Darsena Toscana

HC, NHC

Livorno — Pisa

0304299

A

HC(2), NHC(2)

Milano — Linate

0301299

A

HC, NHC

O

Milano — Malpensa

0301599

A

Magazzini aeroportuali

HC, NHC

U, E, O

Cargo City

HC, NHC

O

Napoli

0301899

P

Molo Bausan

HC, NHC

Napoli

0311899

A

HC, NHC-NT

Olbia

0302299

P

HC-T(FR)(3)

Palermo

0301999

A

HC, NHC

Palermo

0311999

P

HC, NHC

Ravenna

0303499

P

Frigoterminal

HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT

Sapir 1

NHC-NT

Sapir 2

HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT

Setramar

NHC-NT

Docks Cereali

NHC-NT

Reggio Calabria

0301799

P

HC, NHC

O

Reggio Calabria

0311799

A

HC, NHC

Roma — Fiumicino

0300899

A

Alitalia

HC, NHC

O

Cargo City ADR

HC, NHC

E, O

Rimini

0304199

A

HC(2), NHC(2)

Salerno

0303599

P

HC, NHC

Taranto

0303699

P

HC, NHC

Torino — Caselle

0302599

A

HC-T(2), NHC-NT(2)

O

Trapani

0303799

P

HC

Trieste

0302699

P

Hangar 69

HC, NHC

Molo “O”

U, E

Mag. FRIGOMAR

HC-T (*)

Venezia

0312799

A

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

Venezia

0302799

P

HC, NHC

Verona

0302999

A

HC(2) NHC(2)

Země: KyprLand: CypernLand: ZypernRiik: KüprosΧώρα: ΚύπροςCountry: CyprusPaís: ChiprePays: ChyprePaese: CiproValsts: KipraŠalis: KiprasOrszág: CiprusPajjiż: ĊipruLand: CyprusKraj: CyprPaís: ChipreKrajina: CyprusDržava: CiperMaa: KyprosLand: Cypern

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Larnaka | 2140099 | A | | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Lemesos | 2150099 | P | | HC(2), NHC-NT | |

1

2

3

4

5

6

Larnaka

2140099

A

HC(2), NHC-NT(2)

O

Lemesos

2150099

P

HC(2), NHC-NT

Země: LotyšskoLand: LetlandLand: LettlandRiik: LätiΧώρα: ΛεττονίαCountry: LatviaPaís: LetoniaPays: LettoniePaese: LettoniaValsts: LatvijaŠalis: LatvijaOrszág: LettországPajjiż: LatvjaLand: LetlandKraj: ŁotwaPaís: LetóniaKrajina: LotyšskoDržava: LatvijaMaa: LatviaLand: Lettland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Daugavpils | 2981699 | F | | HC(2), NHC(NT)(2) | O |
| Grebņeva(14) | 2972199 | R | | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| Pātarnieki | 2973199 | R | IC1 | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| IC2 | | U, E, O |
| Rēzekne(14) | 2974299 | F | | HC(2), NHC(NT)(2) | |
| Rīga (Riga port) | 2921099 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Rīga (Baltmarine Terminal) | 2905099 | P | | HC-T(FR)(2) | |
| Terehova(14) | 2972299 | R | | HC, NHC-NT | E, O |
| Ventspils | 2931199 | P | | HC(2), NHC(2) | |

1

2

3

4

5

6

Daugavpils

2981699

F

HC(2), NHC(NT)(2)

O

Grebņeva(14)

2972199

R

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

Pātarnieki

2973199

R

IC1

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

IC2

U, E, O

Rēzekne(14)

2974299

F

HC(2), NHC(NT)(2)

Rīga (Riga port)

2921099

P

HC(2), NHC(2)

Rīga (Baltmarine Terminal)

2905099

P

HC-T(FR)(2)

Terehova(14)

2972299

R

HC, NHC-NT

E, O

Ventspils

2931199

P

HC(2), NHC(2)

Země: LitvaLand: LitauenLand: LitauenRiik: LeeduΧώρα: ΛιθουανίαCountry: LithuaniaPaís: LituaniaPays: LituaniePaese: LituaniaValsts: LietuvaŠalis: LietuvaOrszág: LitvániaPajjiż: LitwanjaLand: LitouwenKraj: LitwaPaís: LituâniaKrajina: LitvaDržava: LitvaMaa: LiettuaLand: Litauen

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kena(14) | 3001399 | F | | HC-T(FR), HC-NT, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Kybartai(14) | 3001899 | R | | HC, NHC | |
| Kybartai(14) | 3002199 | F | | HC, NHC | |
| Lavoriškės(14) | 3001199 | R | | HC, NHC | |
| Medininkai(14) | 3001299 | R | | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | U, E, O |
| Molo | 3001699 | P | | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)
  NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2) | |
| Malkų įlankos | 3001599 | P | | HC, NHC | |
| Pilies | 3002299 | P | | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)
  NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2) | |
| Panemunė(14) | 3001799 | R | | HC, NHC | |
| Pagėgiai(14) | 3002099 | F | | HC, NHC | |
| Šalčininkai(14) | 3001499 | R | | HC, NHC | |
| Vilnius | 3001999 | A | | HC, NHC | O |

1

2

3

4

5

6

Kena(14)

3001399

F

HC-T(FR), HC-NT, NHC-T(FR), NHC-NT

Kybartai(14)

3001899

R

HC, NHC

Kybartai(14)

3002199

F

HC, NHC

Lavoriškės(14)

3001199

R

HC, NHC

Medininkai(14)

3001299

R

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

U, E, O

Molo

3001699

P

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)

Malkų įlankos

3001599

P

HC, NHC

Pilies

3002299

P

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)

Panemunė(14)

3001799

R

HC, NHC

Pagėgiai(14)

3002099

F

HC, NHC

Šalčininkai(14)

3001499

R

HC, NHC

Vilnius

3001999

A

HC, NHC

O

Země: LucemburskoLand: LuxembourgLand: LuxemburgRiik: LuksemburgΧώρα: ΛουξεμβούργοCountry: LuxembourgPaís: LuxemburgoPays: LuxembourgPaese: LussemburgoValsts: LuksemburgaŠalis: LiuksemburgasOrszág: LuxemburgPajjiż: LussemburguLand: LuxemburgKraj: LuksemburgPaís: LuxemburgoKrajina: LuxemburskoDržava: LuksemburgMaa: LuxemburgLand: Luxemburg

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luxembourg | 0600199 | A | Centre 1 | HC | |
| Centre 2 | NHC-NT | |
| Centre 3 | | U, E, O |
| Centre 4 | NHC-T(CH)(2) | |

1

2

3

4

5

6

Luxembourg

0600199

A

Centre 1

HC

Centre 2

NHC-NT

Centre 3

U, E, O

Centre 4

NHC-T(CH)(2)

Země: MaďarskoLand: UngarnLand: UngarnRiik: UngariΧώρα: ΟυγγαρίαCountry: HungaryPaís: HungríaPays: HongriePaese: UngheriaValsts: UngārijaŠalis: VengrijaOrszág: MagyarországPajjiż: UngerijaLand: HongarijeKraj: WęgryPaís: HungriaKrajina: MaďarskoDržava: MadžarskaMaa: UnkariLand: Ungern

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Budapest-Ferihegy | 2400399 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Eperjeske | 2402899 | F | | HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2), | |
| Gyékényes | 2400499 | F | | HC(2), NHC(2) | |
| Kelebia | 2402499 | F | | HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2), | |
| Letenye | 2401199 | R | | HC(2), NHC-NT(2) | E |
| Nagylak (13) | 2401699 | R | | HC, NHC, | U, E, O |
| Röszke | 2402299 | R | | HC(2), NHC-NT(2) | E |
| Záhony | 2402799 | R | | HC, NHC-NT(2) | U, E |

1

2

3

4

5

6

Budapest-Ferihegy

2400399

A

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

O

Eperjeske

2402899

F

HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2),

Gyékényes

2400499

F

HC(2), NHC(2)

Kelebia

2402499

F

HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2),

Letenye

2401199

R

HC(2), NHC-NT(2)

E

Nagylak (13)

2401699

R

HC, NHC,

U, E, O

Röszke

2402299

R

HC(2), NHC-NT(2)

E

Záhony

2402799

R

HC, NHC-NT(2)

U, E

Země: MaltaLand: MaltaLand: MaltaRiik: MaltaΧώρα: ΜάλταCountry: MaltaPaís: MaltaPays: MaltePaese: MaltaValsts: MaltaŠalis: MaltaOrszág: MáltaPajjiż: MaltaLand: MaltaKraj: MaltaPaís: MaltaKrajina: MaltaDržava: MaltaMaa: MaltaLand: Malta

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luqa | 3101099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Marsaxxlok | 3103099 | P | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Luqa

3101099

A

HC(2), NHC(2)

O

Marsaxxlok

3103099

P

HC, NHC

Země: NizozemskoLand: NederlandeneLand: NiederlandeRiik: MadalmaadΧώρα: Κάτω ΧώρεςCountry: NetherlandsPaís: Países BajosPays: Pays-BasPaese: Paesi BassiValsts: NīderlandeŠalis: NyderlandaiOrszág: HollandiaPajjiż: OlandaLand: NederlandKraj: NiderlandyPaís: Países BaixosKrajina: HolandskoDržava: NizozemskaMaa: AlankomaatLand: Nederländerna

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amsterdam | 0401399 | A | KLM-1 | HC(2), NHC | |
| Aero Ground Services | HC(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2) | O(9)(10) |
| KLM-2 | | U, E, O(12) |
| Freshport | HC(2) NHC(2) | O(9)(10) |
| Amsterdam | 0401799 | P | Cornelius Vrolijk | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Daalimpex Velzen | HC-T | |
| PCA | HC(2), NHC(2) | |
| Kloosterboer IJmuiden | HC-T(FR) | |
| Eemshaven | 0401899 | P | | HC-T(2), NHC-T(FR)(2) | |
| Harlingen | 0402099 | P | Daalimpex | HC-T | |
| Maastricht | 0401599 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Moerdijk | 0402699 | P | | HC-NT | |
| Rotterdam | 0401699 | P | EBS | NHC-NT(11) | |
| Eurofrigo Karimatastraat | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Eurofrigo, Abel Tasmanstraat | HC | |
| Kloosterboer | HC-T(FR) | |
| Wibaco | HC-T(FR)(2), HC-NT(2) | |
| Van Heezik | HC-T(FR)(2) | |
| Vlissingen | 0402199 | P | Van Bon | HC(2), NHC | |
| Kloosterboer | HC-T(2), HC-NT | |

1

2

3

4

5

6

Amsterdam

0401399

A

KLM-1

HC(2), NHC

Aero Ground Services

HC(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)

O(9)(10)

KLM-2

U, E, O(12)

Freshport

HC(2) NHC(2)

O(9)(10)

Amsterdam

0401799

P

Cornelius Vrolijk

HC-T(FR)(2)(3)

Daalimpex Velzen

HC-T

PCA

HC(2), NHC(2)

Kloosterboer IJmuiden

HC-T(FR)

Eemshaven

0401899

P

HC-T(2), NHC-T(FR)(2)

Harlingen

0402099

P

Daalimpex

HC-T

Maastricht

0401599

A

HC, NHC

U, E, O

Moerdijk

0402699

P

HC-NT

Rotterdam

0401699

P

EBS

NHC-NT(11)

Eurofrigo Karimatastraat

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Eurofrigo, Abel Tasmanstraat

HC

Kloosterboer

HC-T(FR)

Wibaco

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

Van Heezik

HC-T(FR)(2)

Vlissingen

0402199

P

Van Bon

HC(2), NHC

Kloosterboer

HC-T(2), HC-NT

Země: RakouskoLand: ØstrigLand: ÖsterreichRiik: AustriaΧώρα: ΑυστρίαCountry: AustriaPaís: AustriaPays: AutrichePaese: AustriaValsts: AustrijaŠalis: AustrijaOrszág: AusztriaPajjiż: AwstrijaLand: OostenrijkKraj: AustriaPaís: ÁustriaKrajina: RakúskoDržava: AvstrijaMaa: ItävaltaLand: Österrike

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Feldkirch-Buchs | 1301399 | F | | HC-NT(2), NHC-NT | |
| Feldkirch-Tisis | 1301399 | R | | HC(2), NHC-NT | E |
| Höchst | 1300699 | R | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Linz | 1300999 | A | | HC(2), NHC(2) | O, E, U(8) |
| Wien-Schwechat | 1301599 | A | | HC(2), NHC(2) | O |

1

2

3

4

5

6

Feldkirch-Buchs

1301399

F

HC-NT(2), NHC-NT

Feldkirch-Tisis

1301399

R

HC(2), NHC-NT

E

Höchst

1300699

R

HC, NHC-NT

U, E, O

Linz

1300999

A

HC(2), NHC(2)

O, E, U(8)

Wien-Schwechat

1301599

A

HC(2), NHC(2)

O

Země: PolskoLand: PolenLand: PolenRiik: PoolaΧώρα: ΠολωνίαCountry: PolandPaís: PoloniaPays: PolognePaese: PoloniaValsts: PolijaŠalis: LenkijaOrszág: LengyelországPajjiż: PolonjaLand: PolenKraj: PolskaPaís: PolóniaKrajina: PoľskoDržava: PoljskaMaa: PuolaLand: Polen

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezledy(14) | 2528199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Gdynia | 2522199 | P | IC 1 | HC, NHC | U, E, O |
| IC 2 | HC-T (FR) | |
| Korczowa | 2518199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Kukuryki-Koroszczyn | 2506199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Kuźnica Białostocka(14) | 2520199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Świnoujście | 2532299 | P | | HC, NHC | |
| Szczecin | 2532199 | P | | HC, NHC | |
| Warszawa Okęcie | 2514199 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E,O |

1

2

3

4

5

6

Bezledy(14)

2528199

R

HC, NHC

U, E, O

Gdynia

2522199

P

IC 1

HC, NHC

U, E, O

IC 2

HC-T (FR)

Korczowa

2518199

R

HC, NHC

U, E, O

Kukuryki-Koroszczyn

2506199

R

HC, NHC

U, E, O

Kuźnica Białostocka(14)

2520199

R

HC, NHC

U, E, O

Świnoujście

2532299

P

HC, NHC

Szczecin

2532199

P

HC, NHC

Warszawa Okęcie

2514199

A

HC(2), NHC(2)

U, E,O

Země: PortugalskoLand: PortugalLand: PortugalRiik: PortugalΧώρα: ΠορτογαλίαCountry: PortugalPaís: PortugalPays: PortugalPaese: PortogalloValsts: PortugāleŠalis: PortugalijaOrszág: PortugáliaPajjiż: PortugallLand: PortugalKraj: PortugaliaPaís: PortugalKrajina: PortugalskoDržava: PortugalskaMaa: PortugaliLand: Portugal

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aveiro | 1204499 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Faro | 1203599 | A | | HC-T(2) | O |
| Funchal (Madeira) | 1205699 | A | | HC, NHC | O |
| Funchal (Madeira) | 1203699 | P | | HC-T | |
| Horta (Açores) | 1204299 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Lisboa | 1203399 | A | Centre 1 | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Centre 2 | | U, E |
| Lisboa | 1203999 | P | Liscont | HC(2), NHC-NT | |
| Xabregas | HC-T(FR),HC-NT, NHC-NT | |
| Docapesca | HC(2) | |
| Peniche | 1204699 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Ponta Delgada (Açores) | 1203799 | A | | NHC-NT | |
| Ponta Delgada (Açores) | 1205799 | P | | HC-T(FR)(3)
  NHC-T(FR)(3) | |
| Porto | 1203499 | A | | HC-T, NHC-NT | O |
| Porto | 1204099 | P | | HC-T, NHC-NT | |
| Praia da Vitória (Açores) | 1203899 | P | | | U, E |
| Setúbal | 1204899 | P | | HC(2), NHC | |
| Viana do Castelo | 1204399 | P | | HC-T(FR)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Aveiro

1204499

P

HC-T(FR)(3)

Faro

1203599

A

HC-T(2)

O

Funchal (Madeira)

1205699

A

HC, NHC

O

Funchal (Madeira)

1203699

P

HC-T

Horta (Açores)

1204299

P

HC-T(FR)(3)

Lisboa

1203399

A

Centre 1

HC(2), NHC-NT(2)

O

Centre 2

U, E

Lisboa

1203999

P

Liscont

HC(2), NHC-NT

Xabregas

HC-T(FR),HC-NT, NHC-NT

Docapesca

HC(2)

Peniche

1204699

P

HC-T(FR)(3)

Ponta Delgada (Açores)

1203799

A

NHC-NT

Ponta Delgada (Açores)

1205799

P

HC-T(FR)(3)

NHC-T(FR)(3)

Porto

1203499

A

HC-T, NHC-NT

O

Porto

1204099

P

HC-T, NHC-NT

Praia da Vitória (Açores)

1203899

P

U, E

Setúbal

1204899

P

HC(2), NHC

Viana do Castelo

1204399

P

HC-T(FR)(3)

Země: SlovinskoLand: SlovenienLand: SlowenienRiik: SloveeniaΧώρα: ΣλοβενίαCountry: SloveniaPaís: EsloveniaPays: SlovéniePaese: SloveniaValsts: SlovēnijaŠalis: SlovėnijaOrszág: SzlovéniaPajjiż: SlovenjaLand: SloveniëKraj: SłoweniaPaís: EslovéniaKrajina: SlovinskoDržava: SlovenijaMaa: SloveniaLand: Slovenien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobova | 2600699 | F | | HC(2), NHC(2) | U, E |
| Jelsane | 2600299 | R | | HC, NHC-NT, NHC-T(CH) | O |
| Koper | 2600399 | P | | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| Ljubljana Brnik | 2600499 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Obrežje | 2600599 | R | | HC, NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Dobova

2600699

F

HC(2), NHC(2)

U, E

Jelsane

2600299

R

HC, NHC-NT, NHC-T(CH)

O

Koper

2600399

P

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

Ljubljana Brnik

2600499

A

HC(2), NHC(2)

O

Obrežje

2600599

R

HC, NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

U, E, O

Země: SlovenskoLand: SlovakietLand: SlowakeiRiik: SlovakkiaΧώρα: ΣλοβακίαCountry: SlovakiaPaís: EslovaquiaPays: SlovaquiePaese: SlovacchiaValsts: SlovākijaŠalis: SlovakijaOrszág: SzlovákiaPajjiż: SlovakjaLand: SlowakijeKraj: SłowacjaPaís: EslováquiaKrajina: SlovenskoDržava: SlovaškaMaa: SlovakiaLand: Slovakien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyšné Nemecké | 3300199 | R | I/C 1 | HC, NHC | |
| I/C 2 | | U, E |
| Čierna nad Tisou | 3300299 | F | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Vyšné Nemecké

3300199

R

I/C 1

HC, NHC

I/C 2

U, E

Čierna nad Tisou

3300299

F

HC, NHC

Země: FinskoLand: FinlandLand: FinnlandRiik: SoomeΧώρα: ΦινλανδίαCountry: FinlandPaís: FinlandiaPays: FinlandePaese: FinlandiaValsts: SomijaŠalis: SuomijaOrszág: FinnországPajjiż: FinlandjaLand: FinlandKraj: FinlandiaPaís: FinlândiaKrajina: FínskoDržava: FinskaMaa: SuomiLand: Finland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hamina | 1420599 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Helsinki | 1410199 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Helsinki | 1400199 | P | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Ivalo | 1411299 | R | | HC, NHC | |
| Vaalimaa | 1410599 | R | | HC, NHC | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Hamina

1420599

P

HC(2), NHC(2)

Helsinki

1410199

A

HC(2), NHC(2)

O

Helsinki

1400199

P

HC, NHC-NT

U, E, O

Ivalo

1411299

R

HC, NHC

Vaalimaa

1410599

R

HC, NHC

U, E, O

Země: ŠvédskoLand: SverigeLand: SchwedenRiik: RootsiΧώρα: ΣουηδίαCountry: SwedenPaís: SueciaPays: SuèdePaese: SveziaValsts: ZviedrijaŠalis: ŠvedijaOrszág: SvédországPajjiż: SvezjaLand: ZwedenKraj: SzwecjaPaís: SuéciaKrajina: ŠvédskoDržava: ŠvedskaMaa: RuotsiLand: Sverige

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Göteborg | 1614299 | P | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Göteborg–Landvetter | 1614199 | A | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Helsingborg | 1612399 | P | | HC(1), NHC | |
| Norrköping | 1605199 | A | | | U, E |
| Norrköping | 1605299 | P | | HC(2) | |
| Stockholm | 1601199 | P | | HC(1) | |
| Stockholm–Arlanda | 1601299 | A | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Varberg | 1613199 | P | | NHC | E(7) |

1

2

3

4

5

6

Göteborg

1614299

P

HC(1), NHC

U, E, O

Göteborg–Landvetter

1614199

A

HC(1), NHC

U, E, O

Helsingborg

1612399

P

HC(1), NHC

Norrköping

1605199

A

U, E

Norrköping

1605299

P

HC(2)

Stockholm

1601199

P

HC(1)

Stockholm–Arlanda

1601299

A

HC(1), NHC

U, E, O

Varberg

1613199

P

NHC

E(7)

Země: Spojené královstvíLand: Det Forenede KongerigeLand: Vereinigtes KönigreichRiik: ÜhendkuningriikΧώρα: Ηνωμένο ΒασίλειοCountry: United KingdomPaís: Reino UnidoPays: Royaume-UniPaese: Regno UnitoValsts: Apvienotā KaralisteŠalis: Jungtinė KaralystėOrszág: Egyesült KirályságPajjiż: Renju UnitLand: Verenigd KoninkrijkKraj: Zjednoczone KrólestwoPaís: Reino UnidoKrajina: Spojené kráľovstvoDržava: Združeno kraljestvoMaa: Yhdistynyt kuningaskuntaLand: Förenade kungariket

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aberdeen | 0730399 | P | | HC-T(FR)(1,2,3) | |
| Belfast | 0741099 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC(2) | |
| Belfast | 0740099 | P | | HC-T(FR)(1), NHC-T(FR), | |
| Bristol | 0711099 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| East Midlands | 0712199 | A | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Falmouth | 0714299 | P | | HC-T(1), HC-NT(1) | |
| Felixstowe | 0713099 | P | TCEF | HC-T(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| ATEF | HC-NT(1) | |
| Gatwick | 0713299 | A | IC1 | | O |
| IC2 | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | |
| Glasgow | 0731099 | A | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Glasson | 0710399 | P | | NHC-NT | |
| Goole | 0714099 | P | | NHC-NT(4) | |
| Grangemouth | 0730899 | P | | NHC-NT(4) | |
| Grimsby — Immingham | 0712299 | P | Centre 1 | HC-T(FR)(1) | |
| Centre 2 | NHC-NT | |
| Grove Wharf Wharton | 0711599 | P | | NHC-NT | |
| Heathrow | 0712499 | A | Centre 1 | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | |
| Centre 2 | HC-T(1)(2), HC-NT(1(2) | |
| Animal Reception Centre | | U, E, O |
| Hull | 0714199 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Invergordon | 0730299 | P | | NHC-NT(4) | |
| Ipswich | 0713199 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Liverpool | 0712099 | P | | HC-T(FR)(1)(2), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Luton | 0710099 | A | | | U, E |
| Manchester | 0713799 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | O(10) |
| Peterhead | 0730699 | P | | HC-T(FR)(1,2,3) | |
| Portsmouth | 0711299 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Prestwick | 0731199 | A | | | U, E |
| Shoreham | 0713499 | P | | NHC-NT(5) | |
| Southampton | 0711399 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC | |
| Stansted | 0714399 | A | | HC-NT(1)(2), NHC-NT(2) | U, E |
| Sutton Bridge | 0713599 | P | | NHC-NT(4) | |
| Thamesport | 0711899 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC | |
| Tilbury | 0710899 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT” | |

1

2

3

4

5

6

Aberdeen

0730399

P

HC-T(FR)(1,2,3)

Belfast

0741099

A

HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC(2)

Belfast

0740099

P

HC-T(FR)(1), NHC-T(FR),

Bristol

0711099

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-NT

East Midlands

0712199

A

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Falmouth

0714299

P

HC-T(1), HC-NT(1)

Felixstowe

0713099

P

TCEF

HC-T(1), NHC-T(FR), NHC-NT

ATEF

HC-NT(1)

Gatwick

0713299

A

IC1

O

IC2

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

Glasgow

0731099

A

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT

Glasson

0710399

P

NHC-NT

Goole

0714099

P

NHC-NT(4)

Grangemouth

0730899

P

NHC-NT(4)

Grimsby — Immingham

0712299

P

Centre 1

HC-T(FR)(1)

Centre 2

NHC-NT

Grove Wharf Wharton

0711599

P

NHC-NT

Heathrow

0712499

A

Centre 1

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

Centre 2

HC-T(1)(2), HC-NT(1(2)

Animal Reception Centre

U, E, O

Hull

0714199

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT

Invergordon

0730299

P

NHC-NT(4)

Ipswich

0713199

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Liverpool

0712099

P

HC-T(FR)(1)(2), HC-NT(1), NHC-NT

Luton

0710099

A

U, E

Manchester

0713799

A

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

O(10)

Peterhead

0730699

P

HC-T(FR)(1,2,3)

Portsmouth

0711299

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Prestwick

0731199

A

U, E

Shoreham

0713499

P

NHC-NT(5)

Southampton

0711399

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC

Stansted

0714399

A

HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)

U, E

Sutton Bridge

0713599

P

NHC-NT(4)

Thamesport

0711899

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC

Tilbury

0710899

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT”

---

II PIELIKUMS

Lēmuma 2002/459/EK pielikumu groza šādi:

| 1. | Iedaļā par robežkontroles punktiem IGAUNIJĀ
  pievieno šādus ierakstus:







  “2300399 | P | Muuga |
| --- | --- | --- | --- |
| 2300299 | R | Narva” |

1.

Iedaļā par robežkontroles punktiem IGAUNIJĀ

pievieno šādus ierakstus:

“2300399

P

Muuga

2300299

R

Narva”

| 2. | Iedaļā par robežkontroles punktiem SPĀNIJĀ
  pievieno šādu ierakstu:







  “1149799 | P | Castellón” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Iedaļā par robežkontroles punktiem SPĀNIJĀ

pievieno šādu ierakstu:

“1149799

P

Castellón”

| 3. | Iedaļā par robežkontroles punktiem FRANCIJĀ
  svītro šādus ierakstus:







  “0211799 | P | La Rochelle Rochefort |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210199 | R | Divonne” |

3.

Iedaļā par robežkontroles punktiem FRANCIJĀ

svītro šādus ierakstus:

“0211799

P

La Rochelle Rochefort

0210199

R

Divonne”

| 4. | Iedaļā par robežkontroles punktiem VĀCIJĀ
  pievieno šādu ierakstu:







  “015199 | P | Rügen” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Iedaļā par robežkontroles punktiem VĀCIJĀ

pievieno šādu ierakstu:

“015199

P

Rügen”

| 5. | Iedaļā par robežkontroles punktiem UNGĀRIJĀ
  pievieno šādus ierakstus:







  “2402899 | F | Eperjeske |
| --- | --- | --- | --- |
| 2400499 | F | Gyékényes, |
| 2402499 | F | Kelebia” |

5.

Iedaļā par robežkontroles punktiem UNGĀRIJĀ

pievieno šādus ierakstus:

“2402899

F

Eperjeske

2400499

F

Gyékényes,

2402499

F

Kelebia”

| 6. | Iedaļā par robežkontroles punktiem LATVIJĀ
  pievieno šādus ierakstus:







  “2981699 | F | Daugavpils |
| --- | --- | --- | --- |
| 2972199 | R | Grebņeva |
| 2974299 | F | Rēzekne |
| 2921099 | P | Rīgas osta |
| 2905099 | P | Riga Baltmarine Terminal |
| 2931199 | P | Ventspils” |

6.

Iedaļā par robežkontroles punktiem LATVIJĀ

pievieno šādus ierakstus:

“2981699

F

Daugavpils

2972199

R

Grebņeva

2974299

F

Rēzekne

2921099

P

Rīgas osta

2905099

P

Riga Baltmarine Terminal

2931199

P

Ventspils”

| 7. | Iedaļā par robežkontroles punktiem MALTĀ
  pievieno šādu ierakstu:







  “3103099 | P | Marsaxxlok” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Iedaļā par robežkontroles punktiem MALTĀ

pievieno šādu ierakstu:

“3103099

P

Marsaxxlok”

| 8. | Iedaļā par robežkontroles punktiem SLOVĒNIJĀ
  pievieno šādus ierakstus:







  “2600699 | F | Dobova |
| --- | --- | --- | --- |
| 2600299 | R | Jelsane |
| 2600399 | P | Koper |
| 2600499 | A | Brnik” |

8.

Iedaļā par robežkontroles punktiem SLOVĒNIJĀ

pievieno šādus ierakstus:

“2600699

F

Dobova

2600299

R

Jelsane

2600399

P

Koper

2600499

A

Brnik”

| 9. | Iedaļā par robežkontroles punktiem APVIENOTAJĀ KARALISTĒ
  pievieno šādu ierakstu:







  “0712999 | P | Tyne-Northshields” |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Iedaļā par robežkontroles punktiem APVIENOTAJĀ KARALISTĒ

pievieno šādu ierakstu:

“0712999

P

Tyne-Northshields”

---

| 5.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 33/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 33/65

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 31. janvāris),

ar ko nosaka mehānismu kvotu piešķiršanai hlorfluorogļūdeņražu ražotājiem un importētājiem 2003. līdz 2009. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 134)

(Autentiski ir tikai teksti angļu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, lietuviešu, poļu, slovēņu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā)

(2005/103/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 2037/2000 par vielām, kas noārda ozona slāni (1), un jo īpaši tās 4. panta 3. punkta ii) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Kopienas pasākumi, kas jo īpaši ietverti Padomes 1994. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 3093/94 par vielām, kas noārda ozona slāni (2), ko aizstāja ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000, vairāku gadu laikā ir noveduši pie hlorfluorogļūdeņražu (HCFC) vispārēja patēriņa samazinājuma. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas pasākumi, kas jo īpaši ietverti Padomes 1994. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 3093/94 par vielām, kas noārda ozona slāni (2), ko aizstāja ar Regulu (EK) Nr. 2037/2000, vairāku gadu laikā ir noveduši pie hlorfluorogļūdeņražu (HCFC) vispārēja patēriņa samazinājuma.

| (2) | Šā samazinājuma kontekstā kvotas individuālajiem ražotājiem un importētājiem noteica uz vēsturisko tirgus daļu pamata un aprēķināja ar norādi uz šo vielu ozona noārdīšanas potenciālu. |
| --- | --- |

(2)

Šā samazinājuma kontekstā kvotas individuālajiem ražotājiem un importētājiem noteica uz vēsturisko tirgus daļu pamata un aprēķināja ar norādi uz šo vielu ozona noārdīšanas potenciālu.

| (3) | Kopš 1997. gada šo vielu tirgus attiecībā pret dažādajiem izmantošanas veidiem ir bijis stabils. Gandrīz divas trešdaļas HCFC tika izmantotas putu ražošanai, līdz 2003. gada 1. janvārī tāds HCFC izmantojums tika aizliegts. |
| --- | --- |

(3)

Kopš 1997. gada šo vielu tirgus attiecībā pret dažādajiem izmantošanas veidiem ir bijis stabils. Gandrīz divas trešdaļas HCFC tika izmantotas putu ražošanai, līdz 2003. gada 1. janvārī tāds HCFC izmantojums tika aizliegts.

| (4) | Lai no 2003. gada 1. janvāra neradītu neizdevīgu stāvokli putas neražojošajiem HCFC izmantotājiem, kas notiktu, ja piešķiršanas sistēma būtu jāpamato uz HCFC, ko izmanto putu izstrādājumu ražošanai, vēsturiskās tirgus daļas, ir lietderīgi paredzēt jaunu piešķiršanas mehānismu pēc minētā datuma pēc HCFC izmantošanas veidiem izstrādājumu, kas nav putas, ražošanai. Attiecībā uz 2004. līdz 2009. gadu par atbilstošāko piešķiršanas sistēmu uzskatīja to, kuras pamatā bija tikai to HCFC vidējā vēsturiskā tirgus daļa, ko izmanto izstrādājumu, kas nav putas, ražošanai. |
| --- | --- |

(4)

Lai no 2003. gada 1. janvāra neradītu neizdevīgu stāvokli putas neražojošajiem HCFC izmantotājiem, kas notiktu, ja piešķiršanas sistēma būtu jāpamato uz HCFC, ko izmanto putu izstrādājumu ražošanai, vēsturiskās tirgus daļas, ir lietderīgi paredzēt jaunu piešķiršanas mehānismu pēc minētā datuma pēc HCFC izmantošanas veidiem izstrādājumu, kas nav putas, ražošanai. Attiecībā uz 2004. līdz 2009. gadu par atbilstošāko piešķiršanas sistēmu uzskatīja to, kuras pamatā bija tikai to HCFC vidējā vēsturiskā tirgus daļa, ko izmanto izstrādājumu, kas nav putas, ražošanai.

| (5) | Kaut gan ir lietderīgi ierobežot importētājiem pieejamās kvotas līdz to attiecīgajām tirgus daļām 1999. gadā, jāparedz arī to importa kvotu pārdalījums reģistrētajiem HCFC importētājiem, kas attiecīgajā gadā nav pieprasītas un piešķirtas. |
| --- | --- |

(5)

Kaut gan ir lietderīgi ierobežot importētājiem pieejamās kvotas līdz to attiecīgajām tirgus daļām 1999. gadā, jāparedz arī to importa kvotu pārdalījums reģistrētajiem HCFC importētājiem, kas attiecīgajā gadā nav pieprasītas un piešķirtas.

| (6) | 2002. gada 12. augusta Komisijas Lēmums 2002/654/EK (3), ar ko noteica mehānismu kvotu piešķiršanai hlorfluorogļūdeņražu ražotājiem un importētājiem 2003. līdz 2009. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000, ir jāgroza, lai ņemtu vērā hlorfluorogļūdeņražu (VIII grupa) palielinātās kvotas, kas noteiktas III pielikumā Regulai (EK) Nr. 2037/2000, kas grozīta ar 2003. gada Iestāšanās aktu, kā arī lai ņemtu vērā to dalībvalstu uzņēmumu vēsturisko tirgus daļu, kas iestājās 2004. gada 1. maijā. |
| --- | --- |

(6)

2002. gada 12. augusta Komisijas Lēmums 2002/654/EK (3), ar ko noteica mehānismu kvotu piešķiršanai hlorfluorogļūdeņražu ražotājiem un importētājiem 2003. līdz 2009. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2037/2000, ir jāgroza, lai ņemtu vērā hlorfluorogļūdeņražu (VIII grupa) palielinātās kvotas, kas noteiktas III pielikumā Regulai (EK) Nr. 2037/2000, kas grozīta ar 2003. gada Iestāšanās aktu, kā arī lai ņemtu vērā to dalībvalstu uzņēmumu vēsturisko tirgus daļu, kas iestājās 2004. gada 1. maijā.

| (7) | Tāpēc juridiskas skaidrības un caurskatāmības nolūkā Lēmums 2002/654/EK jāaizstāj. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc juridiskas skaidrības un caurskatāmības nolūkā Lēmums 2002/654/EK jāaizstāj.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2037/2000 18. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas.

| a) | “tirgus daļa saldēšanai” ir ražotāja vidējā hlorfluorogļūdeņražu, kas domāti izmantošanai saldēšanā, noieta tirgus daļa 1997., 1998. un 1999. gadā kā procentuālā daļa no visa saldēšanas izmantojumu tirgus; |
| --- | --- |

a)

“tirgus daļa saldēšanai” ir ražotāja vidējā hlorfluorogļūdeņražu, kas domāti izmantošanai saldēšanā, noieta tirgus daļa 1997., 1998. un 1999. gadā kā procentuālā daļa no visa saldēšanas izmantojumu tirgus;

| b) | “tirgus daļa putu ražošanai” ir ražotāja vidējā hlorfluorogļūdeņražu, kas domāti putu ražošanai, noieta tirgus daļa 1997., 1998. un 1999. gadā kā procentuālā daļa no visa putu ražošanas tirgus, un |
| --- | --- |

b)

“tirgus daļa putu ražošanai” ir ražotāja vidējā hlorfluorogļūdeņražu, kas domāti putu ražošanai, noieta tirgus daļa 1997., 1998. un 1999. gadā kā procentuālā daļa no visa putu ražošanas tirgus, un

| c) | “tirgus daļa izmantošanai šķīdinātājos” ir ražotāja vidējā hlorfluorogļūdeņražu, kas domāti šķīdinātājiem, noieta tirgus daļa 1997., 1998. un 1999. gadā kā procentuālā daļa no visa šķīdinātāju izmantojumu tirgus. |
| --- | --- |

c)

“tirgus daļa izmantošanai šķīdinātājos” ir ražotāja vidējā hlorfluorogļūdeņražu, kas domāti šķīdinātājiem, noieta tirgus daļa 1997., 1998. un 1999. gadā kā procentuālā daļa no visa šķīdinātāju izmantojumu tirgus.

2. pants

Kvotu aprēķina pamats

Paredzamie daudzumi hlorfluorogļūdeņražu patēriņam saldēšanai, putu ražošanai un šķīdinātājiem, no aprēķināto daudzumu ražotāja daļas, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 3. punkta i) ievilkuma d) un e) apakšpunktā, ir tādi, kā noteikts šā lēmuma I pielikumā.

Tirgus daļas katram ražotājam attiecīgajos tirgos ir tādas, kā noteikts II pielikumā (4).

3. pants

Kvotas ražotājiem

1.   Laika posmam no 2004. līdz 2007. gadam katram ražotājam hlorfluorogļūdeņražu aprēķinātā daudzuma kvota, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 3. punkta i) apakšpunkta e) ievilkumā un ko tas laiž tirgū vai izmanto savām vajadzībām, nepārsniedz šādu elementu summu:

| a) | ražotāja tirgus daļa saldēšanai no kopējā paredzamā daudzuma, kas piešķirts saldēšanai 2004. gadā; |
| --- | --- |

a)

ražotāja tirgus daļa saldēšanai no kopējā paredzamā daudzuma, kas piešķirts saldēšanai 2004. gadā;

| b) | ražotāja tirgus daļa šķīdinātājiem no kopējā paredzamā daudzuma, kas piešķirts šķīdinātājiem 2004. gadā. |
| --- | --- |

b)

ražotāja tirgus daļa šķīdinātājiem no kopējā paredzamā daudzuma, kas piešķirts šķīdinātājiem 2004. gadā.

2.   Laika posmam no 2008. līdz 2009. gadam katram ražotājam hlorfluorogļūdeņražu aprēķinātā daudzuma kvota, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 3. punkta i) apakšpunkta f) ievilkumā un ko tas laiž tirgū vai izmanto savām vajadzībām, proporcionāli nepārsniedz šādu elementu summu:

| a) | ražotāja tirgus daļa saldēšanai no kopējā paredzamā daudzuma, kas piešķirts saldēšanai 2004. gadā; |
| --- | --- |

a)

ražotāja tirgus daļa saldēšanai no kopējā paredzamā daudzuma, kas piešķirts saldēšanai 2004. gadā;

| b) | ražotāja tirgus daļa šķīdinātājiem no kopējā paredzamā daudzuma, kas piešķirts šķīdinātājiem 2004. gadā. |
| --- | --- |

b)

ražotāja tirgus daļa šķīdinātājiem no kopējā paredzamā daudzuma, kas piešķirts šķīdinātājiem 2004. gadā.

4. pants

Kvotas importētājiem

Hlorfluorogļūdeņražu aprēķinātais daudzums, ko katrs importētājs var laist tirgū vai izmantot savām vajadzībām, nepārsniedz tam 1999. gadā piešķirto procentuālo daļu no aprēķinātā daudzuma, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 2037/2000 4. panta 3. punkta i) apakšpunkta d), e) un f) ievilkumā.

Tomēr jebkurus daudzumus, ko nevar laist tirgū, jo importētāji, kam bija tiesības to darīt, nepieteicās uz importa kvotu, pārdala starp importētājiem, kam piešķirta importa kvota.

Nepiešķirto daudzumu sadala starp katru importētāju un aprēķina proporcionāli pēc to kvotu lieluma, kas jau noteiktas minētajiem importētājiem.

5. pants

Lēmumu 2002/654/EK atceļ.

Norādes uz atcelto lēmumu saprot kā norādes uz šo lēmumu.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts šādiem uzņēmumiem:

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| Cours Michelet — La Défense 10 |
| F-92091 Paris La Défense |

Arkema SA

Cours Michelet — La Défense 10

F-92091 Paris La Défense

| | Arkema Quimica SA |
| --- | --- |
| Avenida de Burgos, 12 — planta 7 |
| E-28036 Madrid |

Arkema Quimica SA

Avenida de Burgos, 12 — planta 7

E-28036 Madrid

| | DuPont de Nemours (Nederland) B.V. |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) B.V.

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. |
| --- | --- |
| Kempenweg 90 |
| P.O. Box 264 |
| 6000 AG Weert |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe B.V.

Kempenweg 90

P.O. Box 264

6000 AG Weert

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd. |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd.

PO Box 13

The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Phosphoric Fertilizers Industry SA |
| --- | --- |
| Thessaloniki Plant |
| P.O. Box 10183 |
| GR-54110 Thessaloniki |

Phosphoric Fertilizers Industry SA

Thessaloniki Plant

P.O. Box 10183

GR-54110 Thessaloniki

| | Rhodia Organique Fine Ltd. |
| --- | --- |
| PO box 46 — St Andrews Road |
| Avonmouth, Bristol BS11 9YF |
| United Kingdom |

Rhodia Organique Fine Ltd.

PO box 46 — St Andrews Road

Avonmouth, Bristol BS11 9YF

United Kingdom

| | Solvay Electrolyse France |
| --- | --- |
| 12 Cours Albert 1er |
| F-75383 Paris |

Solvay Electrolyse France

12 Cours Albert 1er

F-75383 Paris

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Iberica SL |
| --- | --- |
| Barcelona |
| Calle Mallorca 269 |
| E-08008 Barcelona |

Solvay Iberica SL

Barcelona

Calle Mallorca 269

E-08008 Barcelona

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | AB Ninolab |
| --- | --- |
| P.O. Box 137 |
| S-194 22 Upplands Väsby |

AB Ninolab

P.O. Box 137

S-194 22 Upplands Väsby

| | Advanced Chemical SA |
| --- | --- |
| C/ Balmes, 69 Pral 3o |
| E–08007 Barcelona |

Advanced Chemical SA

C/ Balmes, 69 Pral 3o

E–08007 Barcelona

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Asahi Glass Europe BV |
| --- | --- |
| World Trade Center |
| Strawinskylaan 1525 |
| 1077 XX Amsterdam |
| Nederland |

Asahi Glass Europe BV

World Trade Center

Strawinskylaan 1525

1077 XX Amsterdam

Nederland

| | Avantec |
| --- | --- |
| Bld Henri Cahn |
| B.P. 27 |
| F-94363 Bry-sur-Marne Cedex |

Avantec

Bld Henri Cahn

B.P. 27

F-94363 Bry-sur-Marne Cedex

| | BaySystems Iberia S/A |
| --- | --- |
| C/ Pau Clarís 196 |
| E-08037 Barcelona |

BaySystems Iberia S/A

C/ Pau Clarís 196

E-08037 Barcelona

| | BOC Gazy |
| --- | --- |
| ul. Pory 59 |
| PL-02-757 Warszawa |

BOC Gazy

ul. Pory 59

PL-02-757 Warszawa

| | Boucquillon NV |
| --- | --- |
| Nijverheidslaan 38 |
| B-8540 Deerlijk |

Boucquillon NV

Nijverheidslaan 38

B-8540 Deerlijk

| | Calorie |
| --- | --- |
| 503 Rue Hélène Boucher |
| Z.I. Buc |
| B.P. 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie

503 Rue Hélène Boucher

Z.I. Buc

B.P. 33

F-78534 Buc Cedex

| | Caraibes Froids SARL |
| --- | --- |
| B.P. 6033 |
| Ste Thérèse |
| 4,5 km Route du Lamentin |
| F-97219 Fort-de-France (Martinique) |

Caraibes Froids SARL

B.P. 6033

Ste Thérèse

4,5 km Route du Lamentin

F-97219 Fort-de-France (Martinique)

| | Celotex Limited |
| --- | --- |
| Lady Lane Industrial Estate |
| Hadleigh, Ipswich, Suffolk, |
| IP7 6BA |
| United Kingdom |

Celotex Limited

Lady Lane Industrial Estate

Hadleigh, Ipswich, Suffolk,

IP7 6BA

United Kingdom

| | Efisol |
| --- | --- |
| 14/24 Rue des Agglomérés |
| F-92024 Nanterre Cédex |

Efisol

14/24 Rue des Agglomérés

F-92024 Nanterre Cédex

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| 1000 Ljubljana |
| Slovenia |

Empor d.o.o.

Trzaska 333

1000 Ljubljana

Slovenia

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| 1000 Ljubljana |
| Slovenia |

Etis d.o.o.

Leskoškova 9a

1000 Ljubljana

Slovenia

| | Fibran SA |
| --- | --- |
| 6th km Thessaloniki |
| Oreokastro |
| PO Box 40 306 |
| GR-560 10 Thessaloniki |

Fibran SA

6th km Thessaloniki

Oreokastro

PO Box 40 306

GR-560 10 Thessaloniki

| | Fiocco Trade SL |
| --- | --- |
| C/ Molina No 16, Pta 5 |
| E-46006 Valencia |

Fiocco Trade SL

C/ Molina No 16, Pta 5

E-46006 Valencia

| | G.AL.Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., Strovolos |
| PO Box 28385 |
| Nicosia, Cyprus |

G.AL.Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str., Strovolos

PO Box 28385

Nicosia, Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Galex SA |
| --- | --- |
| B.P. 128 |
| F-13321 Marseille Cedex 16 |

Galex SA

B.P. 128

F-13321 Marseille Cedex 16

| | Genys UAB |
| --- | --- |
| Lazdiju 20 |
| Kaunas |
| Lithuania |

Genys UAB

Lazdiju 20

Kaunas

Lithuania

| | GU Thermo Technology Ltd. |
| --- | --- |
| Greencool Refrigerants |
| Unit 12 |
| Park Gate Business Centre |
| Chandlers Way, Park Gate |
| Southampton SO31 1FQ |
| United Kingdom |

GU Thermo Technology Ltd.

Greencool Refrigerants

Unit 12

Park Gate Business Centre

Chandlers Way, Park Gate

Southampton SO31 1FQ

United Kingdom

| | Guido Tazzetti & Co. |
| --- | --- |
| Strada Settimo 266 |
| I-10156 Torino |

Guido Tazzetti & Co.

Strada Settimo 266

I-10156 Torino

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | H&H International Ltd. |
| --- | --- |
| Richmond Bridge House |
| 419 Richmond Road |
| Richmond TW1 2EX |
| United Kingdom |

H&H International Ltd.

Richmond Bridge House

419 Richmond Road

Richmond TW1 2EX

United Kingdom

| | ICC Chemicals Ltd. |
| --- | --- |
| Northbridge Road |
| Berkhamsted |
| Hertfordshire |
| HP4 1EF |
| United Kingdom |

ICC Chemicals Ltd.

Northbridge Road

Berkhamsted

Hertfordshire

HP4 1EF

United Kingdom

| | Kal y Sol |
| --- | --- |
| P.I. Can Roca |
| C/Carrerada s/n, |
| E-08107 Martorelles (Barcelona) |

Kal y Sol

P.I. Can Roca

C/Carrerada s/n,

E-08107 Martorelles (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. J. Lea 112 |
| PL-30-133 Krakow |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

ul. J. Lea 112

PL-30-133 Krakow

| | Matero Ltd. |
| --- | --- |
| 37 St. Kyriakides Ave. |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd.

37 St. Kyriakides Ave.

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme — Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme — Ertvelde

| | Nagase Europe Ltd. |
| --- | --- |
| Berliner Allee 59 |
| D-40212 Düsseldorf |

Nagase Europe Ltd.

Berliner Allee 59

D-40212 Düsseldorf

| | OU A Sektor |
| --- | --- |
| Kasteheina 6-9 |
| EE-31024 Kohtla-Järve |

OU A Sektor

Kasteheina 6-9

EE-31024 Kohtla-Järve

| | Plasfi SA |
| --- | --- |
| Ctra Montblanc, s/n |
| E-43420 Sta Coloma de Queralt |
| (Tarragona) |

Plasfi SA

Ctra Montblanc, s/n

E-43420 Sta Coloma de Queralt

(Tarragona)

| | Prodex-system sp. Z o.o. |
| --- | --- |
| 24th Artemidy ST |
| PL-01-497 Warsaw |

Prodex-system sp. Z o.o.

24th Artemidy ST

PL-01-497 Warsaw

| | PW Gaztech |
| --- | --- |
| ul. Kopernika 5 |
| PL-11-200 Bartoszyce |

PW Gaztech

ul. Kopernika 5

PL-11-200 Bartoszyce

| | Quimidroga SA |
| --- | --- |
| Calle Tuset 26 |
| E-08006 Barcelona |

Quimidroga SA

Calle Tuset 26

E-08006 Barcelona

| | Refrigerant Products Ltd. |
| --- | --- |
| N9 Central Park Estate |
| Westinghouse Road |
| Trafford Park |
| Manchester M17 1PG |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd.

N9 Central Park Estate

Westinghouse Road

Trafford Park

Manchester M17 1PG

United Kingdom

| | Resina Chemie BV |
| --- | --- |
| Korte Groningerweg 1A |
| 9607 PS Foxhol |
| Nederland |

Resina Chemie BV

Korte Groningerweg 1A

9607 PS Foxhol

Nederland

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L’isle d’abeau Chesnes |
| F-38297 St Quentin Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L’isle d’abeau Chesnes

F-38297 St Quentin Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd. |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd.

The Old Brickyard

New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | SJB Chemical Products BV |
| --- | --- |
| Wellerondom 11 |
| 3230 AG Brelle |
| Nederland |

SJB Chemical Products BV

Wellerondom 11

3230 AG Brelle

Nederland

| | Solquimia Iberia SL |
| --- | --- |
| C/Duque de Alba No 3, 1o |
| E-28012 Madrid |

Solquimia Iberia SL

C/Duque de Alba No 3, 1o

E-28012 Madrid

| | Synthesia Espanola SA |
| --- | --- |
| Conde Borrell, 62 |
| E-08015 Barcelona |

Synthesia Espanola SA

Conde Borrell, 62

E-08015 Barcelona

| | Termo-Schiessl Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Raszynska 13 |
| PL-05-500 Piaseczno |

Termo-Schiessl Sp. z o.o.

ul. Raszynska 13

PL-05-500 Piaseczno

| | Universal Chemistry & Technology SpA |
| --- | --- |
| Viale A. Filippetti 20 |
| I-20122 Milano |

Universal Chemistry & Technology SpA

Viale A. Filippetti 20

I-20122 Milano

| | Vuoksi Yhtiö Oy |
| --- | --- |
| Lappeentie 12 |
| FIN-55100 Imatra |

Vuoksi Yhtiö Oy

Lappeentie 12

FIN-55100 Imatra

| | Wigmors |
| --- | --- |
| Irysowa str. # 5 |
| PL-51-117 Wroclaw |

Wigmors

Irysowa str. # 5

PL-51-117 Wroclaw

Briselē, 2005. gada 31. janvārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 244, 29.9.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu 2077/2004 (OV L 359, 4.12.2004., 28. lpp.).

1

(2)  OV L 333, 22.12.1994., 1. lpp.

2

(3)  OV L 220, 15.8.2002., 59. lpp.

3

(4)  II pielikums nav publicēts, jo tas satur konfidenciālu komerciālu informāciju.

4

---

I PIELIKUMS

Paredzamie daudzumi, kas piešķirti 2004. un 2005. gadā, tonnās attiecībā pret ozona noārdīšanās potenciālu

| Tirgus | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- |
| Saldēšana | 1 990,61 | 2 054,47 |
| Putu ražošana | 0,00 | 0,00 |
| Šķīdinātāji | 64,11 | 66,17 |
| Kopā | 2 054,72 | 2 120,64 |

Tirgus

2004

2005

Saldēšana

1 990,61

2 054,47

Putu ražošana

0,00

0,00

Šķīdinātāji

64,11

66,17

Kopā

2 054,72

2 120,64

---

| 5.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 33/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 33/71

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 3. februāris),

ar ko groza Lēmumu 2002/300/EK, ar kuru izveido apstiprināto zonu sarakstu attiecībā uz Bonamia ostreae un/vai Marteilia refringens

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 217)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/104/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 28. janvāra Direktīvu 91/67/EEK, kura attiecas uz dzīvnieku veselības nosacījumiem, ar ko reglamentē akvakultūras dzīvnieku un produktu laišanu tirgū (1), un jo īpaši tās 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2002. gada 18. aprīļa Lēmumā 2002/300/EK, ar kuru izveido apstiprināto zonu sarakstu attiecībā uz Bonamia ostreae un/vai Marteilia refringens
   (2), nosaka Kopienas zonas, kuras uzskata par brīvām no gliemju slimībām Bonamia ostreae un/vai Marteilia refringens. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2002. gada 18. aprīļa Lēmumā 2002/300/EK, ar kuru izveido apstiprināto zonu sarakstu attiecībā uz Bonamia ostreae un/vai Marteilia refringens
   (2), nosaka Kopienas zonas, kuras uzskata par brīvām no gliemju slimībām Bonamia ostreae un/vai Marteilia refringens.

| (2) | Dānija ir iesniegusi pamatojumus apstiprinātās zonas statusa iegūšanai Limfjordas zonai attiecībā uz Bonamia ostreae un Marteilia refringens. Iesniegtie dokumenti liecina, ka šī zona atbilst Direktīvas 91/67/EEK prasībām. Līdz ar to tā atbilst apstiprinātas zonas statusam un jāiekļauj Lēmumā 2002/300/EK izklāstītajā apstiprināto zonu sarakstā. |
| --- | --- |

(2)

Dānija ir iesniegusi pamatojumus apstiprinātās zonas statusa iegūšanai Limfjordas zonai attiecībā uz Bonamia ostreae un Marteilia refringens. Iesniegtie dokumenti liecina, ka šī zona atbilst Direktīvas 91/67/EEK prasībām. Līdz ar to tā atbilst apstiprinātas zonas statusam un jāiekļauj Lēmumā 2002/300/EK izklāstītajā apstiprināto zonu sarakstā.

| (3) | Turklāt Īrija ir iesniegusi pieprasījumu veikt grozījumus Īrijas zonu sarakstā, kas apstiprinātas attiecībā uz Bonamia ostreae Lēmumā 2002/300/EK, lai precizētu ģeogrāfisko aprakstu vienam no šīs slimības skartajiem reģioniem. Attiecīgi “Laumora, Bleksoda līcis” jāaizstāj ar aprakstu “Logmora, Belmaleta”. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt Īrija ir iesniegusi pieprasījumu veikt grozījumus Īrijas zonu sarakstā, kas apstiprinātas attiecībā uz Bonamia ostreae Lēmumā 2002/300/EK, lai precizētu ģeogrāfisko aprakstu vienam no šīs slimības skartajiem reģioniem. Attiecīgi “Laumora, Bleksoda līcis” jāaizstāj ar aprakstu “Logmora, Belmaleta”.

| (4) | Attiecīgi jāgroza Lēmums 2002/300/EK. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgi jāgroza Lēmums 2002/300/EK.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2002/300/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 3. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 46, 19.2.1991, 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 103, 19.4.2002., 24. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2003/729/EK (OV L 262, 14.10.2003., 37. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

ZONAS, KURAS APSTIPRINĀTAS ATTIECĪBĀ UZ VIENU VAI VAIRĀKĀM GLIEMJU SLIMĪBĀM BONAMIA OSTREAE UN MARTEILIA REFRINGENS

1.A.   Zonas Īrijā, kuras apstiprinātas attiecībā uz B. Ostreae

| — | Visa Īrijas piekrastes līnija, izņemot šādas sešas zonas:






  — | Korharboras līcis, |
| --- | --- | --- |

—

Visa Īrijas piekrastes līnija, izņemot šādas sešas zonas:

—

Korharboras līcis,

| — | Golvejas līcis, |
| --- | --- |

—

Golvejas līcis,

| — | Balinakilas līcis, |
| --- | --- |

—

Balinakilas līcis,

| — | Klū līcis, |
| --- | --- |

—

Klū līcis,

| — | Ekila zunds, |
| --- | --- |

—

Ekila zunds,

| — | Logmora, Belmaleta. |
| --- | --- |

—

Logmora, Belmaleta.

1.B.   Zonas Īrijā, kuras apstiprinātas attiecībā uz M. Refringens

| — | Visa Īrijas piekrastes līnija. |
| --- | --- |

—

Visa Īrijas piekrastes līnija.

2.A.   Zonas Apvienotajā Karalistē, Normandijas salās un Menas salā, kuras apstiprinātas attiecībā uz B. Ostreae

| — | Visa Lielbritānijas piekrastes līnija, izņemot šādas zonas:






  — | Kornvolas pussalas dienvidu krasts no Lizarda līdz Stārta zemesragam, |
| --- | --- | --- |

—

Visa Lielbritānijas piekrastes līnija, izņemot šādas zonas:

—

Kornvolas pussalas dienvidu krasts no Lizarda līdz Stārta zemesragam,

| — | Solenta jūras šaurumam pieguļošās teritorijas no Portlendbila zemesraga līdz Selsibila zemesragam, |
| --- | --- |

—

Solenta jūras šaurumam pieguļošās teritorijas no Portlendbila zemesraga līdz Selsibila zemesragam,

| — | teritorija Eseksā gar krastu no Dūberinesa zemesraga līdz Landgārda zemesragam. |
| --- | --- |

—

teritorija Eseksā gar krastu no Dūberinesa zemesraga līdz Landgārda zemesragam.

| — | Visa Ziemeļīrijas piekrastes līnija. |
| --- | --- |

—

Visa Ziemeļīrijas piekrastes līnija.

| — | Visa Gērnsijas un Hermas piekrastes līnija. |
| --- | --- |

—

Visa Gērnsijas un Hermas piekrastes līnija.

| — | Džersi Karalistes zona: zonā ir plūdmaiņu piekrastes apvidus un tuvākais piekrastes apvidus starp vidējo paisuma līniju Džersi salā un iedomātu līniju, kas vilkta trīs jūras jūdzes no vidējās bēguma līnijas Džersi salā. Zona atrodas Normandijas un Bretaņas līcī Lamanša dienvidu daļā. |
| --- | --- |

—

Džersi Karalistes zona: zonā ir plūdmaiņu piekrastes apvidus un tuvākais piekrastes apvidus starp vidējo paisuma līniju Džersi salā un iedomātu līniju, kas vilkta trīs jūras jūdzes no vidējās bēguma līnijas Džersi salā. Zona atrodas Normandijas un Bretaņas līcī Lamanša dienvidu daļā.

| — | Visa Menas salas piekrastes līnija. |
| --- | --- |

—

Visa Menas salas piekrastes līnija.

2.B.   Zonas Apvienotajā Karalistē, Normandijas salās un Menas salā, kuras apstiprinātas attiecībā uz M. Refringens

| — | Visa Lielbritānijas piekrastes līnija. |
| --- | --- |

—

Visa Lielbritānijas piekrastes līnija.

| — | Visa Ziemeļīrijas piekrastes līnija. |
| --- | --- |

—

Visa Ziemeļīrijas piekrastes līnija.

| — | Visa Gērnsijas un Hermas piekrastes līnija. |
| --- | --- |

—

Visa Gērnsijas un Hermas piekrastes līnija.

| — | Džersi Karalistes zona: zonā ir plūdmaiņu piekrastes apvidus un tuvākais piekrastes apvidus starp vidējo paisuma līniju Džersi salā un iedomātu līniju, kas vilkta trīs jūras jūdzes no vidējās bēguma līnijas Džersi salā. Zona atrodas Normandijas un Bretaņas līcī Lamanša dienvidu daļā. |
| --- | --- |

—

Džersi Karalistes zona: zonā ir plūdmaiņu piekrastes apvidus un tuvākais piekrastes apvidus starp vidējo paisuma līniju Džersi salā un iedomātu līniju, kas vilkta trīs jūras jūdzes no vidējās bēguma līnijas Džersi salā. Zona atrodas Normandijas un Bretaņas līcī Lamanša dienvidu daļā.

| — | Visa Menas salas piekrastes līnija. |
| --- | --- |

—

Visa Menas salas piekrastes līnija.

3.   Zonas Dānijā, kuras apstiprinātas attiecībā uz B. Ostreae un M. Refringens

| — | Limfjorda no Tīborenas rietumos līdz Halsai austrumos.” |
| --- | --- |

—

Limfjorda no Tīborenas rietumos līdz Halsai austrumos.”

---

| 5.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 33/74 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 33/74

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 3. februāris),

ar ko Zviedrijai atļauj izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1760/2000 I sadaļā noteikto sistēmu attiecībā uz liellopu ganāmpulku statistisko apsekojumu aizstāšanu

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 194)

(Autentisks ir tikai teksts zviedru valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/105/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 1. jūnija Direktīvu 93/24/EEK par veicamajiem statistiskajiem apsekojumiem attiecībā uz liellopu ražošanu (1), un jo īpaši tās 1. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1760/2000 (2) I sadaļā noteikta liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1760/2000 (2) I sadaļā noteikta liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēma.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 1999/693/EK (3) Zviedrijas datu bāze attiecībā uz liellopiem atzīta par pilnībā darbotiesspējīgu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 1999/693/EK (3) Zviedrijas datu bāze attiecībā uz liellopiem atzīta par pilnībā darbotiesspējīgu.

| (3) | Saskaņā ar Direktīvu 93/24/EEK, dalībvalstīm pēc to lūguma ganāmpulku apsekojumu vietā var atļaut izmantot administratīvus informācijas avotus ar noteikumu, ka tie atbilst minētās direktīvas prasībām. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Direktīvu 93/24/EEK, dalībvalstīm pēc to lūguma ganāmpulku apsekojumu vietā var atļaut izmantot administratīvus informācijas avotus ar noteikumu, ka tie atbilst minētās direktīvas prasībām.

| (4) | Kā atbalstu savam 2003. gada 29. oktobra pieprasījumam Zviedrija ir iesniegusi tehnisko dokumentāciju attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1760/2000 I sadaļā minētās datu bāzes struktūru un ieviešanu, kā arī attiecībā uz statistiskās informācijas aprēķināšanas metodēm. |
| --- | --- |

(4)

Kā atbalstu savam 2003. gada 29. oktobra pieprasījumam Zviedrija ir iesniegusi tehnisko dokumentāciju attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1760/2000 I sadaļā minētās datu bāzes struktūru un ieviešanu, kā arī attiecībā uz statistiskās informācijas aprēķināšanas metodēm.

| (5) | Jo īpaši, Zviedrija ir piedāvājusi aprēķina metodes, lai iegūtu statistiskās ziņas Direktīvas 93/24/EEK 3. panta 1. punktā minētajām kategorijām, kas nav tieši pieejamas Regulas (EK) Nr. 1760/2000 I sadaļā minētajā datu bāzē. Zviedrijai jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai pārliecinātos, ka tās aprēķina metodes nodrošina statistisko datu precizitāti. |
| --- | --- |

(5)

Jo īpaši, Zviedrija ir piedāvājusi aprēķina metodes, lai iegūtu statistiskās ziņas Direktīvas 93/24/EEK 3. panta 1. punktā minētajām kategorijām, kas nav tieši pieejamas Regulas (EK) Nr. 1760/2000 I sadaļā minētajā datu bāzē. Zviedrijai jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai pārliecinātos, ka tās aprēķina metodes nodrošina statistisko datu precizitāti.

| (6) | Izvērtējot Zviedrijas iestāžu iesniegto tehniskās dokumentācijas pārskatu, pieprasījumu vajadzētu apstiprināt. |
| --- | --- |

(6)

Izvērtējot Zviedrijas iestāžu iesniegto tehniskās dokumentācijas pārskatu, pieprasījumu vajadzētu apstiprināt.

| (7) | Šis lēmums ir saskaņā ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas, kas dibināta ar Lēmumu 72/279/EEK (4), atzinumu. |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums ir saskaņā ar Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komitejas, kas dibināta ar Lēmumu 72/279/EEK (4), atzinumu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Zviedrija drīkst aizstāt Direktīvā 93/24/EEK paredzētos liellopu ganāmpulku apsekojumus ar Regulas (EK) Nr. 1760/2000 I sadaļā minēto liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas izmantošanu nolūkā iegūt visu vajadzīgo statistisko informāciju, lai izpildītu minētās direktīvas prasības.

2. pants

Ja 1. pantā minētā sistēma vairs nav darbotiesspējīga vai tās saturs vairs neļauj iegūt uzticamu statistisko informāciju par liellopiem kopumā vai par to atsevišķām kategorijām, Zviedrijai jāatgriežas pie statistisko apsekojumu sistēmas, lai novērtētu liellopu ganāmpulkus vai to attiecīgās kategorijas.

3. pants

Lēmums ir adresēts Zviedrijas Karalistei.

Briselē, 2005. gada 3. februārī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 149, 21.6.1993., 5. lpp., direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 204, 11.8.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

2

(3)  OV L 273, 23.10.1999., 14. lpp.

3

(4)  OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.

4

---

Labojums

| 5.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 33/75 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 33/75

---

Labojums 2004. gada 23. marta Lēmumā Nr. 197 par pārejas periodiem Eiropas veselības apdrošināšanas kartes ieviešanai saskaņā ar Lēmuma Nr. 191 5. pantu

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 343, 2004. gada 19. novembris
  )

30. lappusē, Lēmuma I pielikumā, attiecībā uz Austriju:

tekstu:

“2005. gada 31. decembrim”

lasīt:

“2005. gada 28. februārim”

30. lappusē, Lēmuma III pielikumā, attiecībā uz Lihtenšteinu:

tekstu:

“2005. gada 31. decembrim”

lasīt:

“2005. gada 28. februārim”.

---