# Europos Sąjungos L 74/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 74 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. kovo 19d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 74

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. kovo 19d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 446/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | | 2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 447/2005, nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 1445/95 dėl eksporto licencijų galvijienos sektoriuje išdavimo datos | 3 |
| | * | 2005 m. kovo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 448/2005, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalaus laimikio statistinių duomenų teikimo (
  1
  ) | 5 |
| | * | 2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 449/2005, nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 174/1999 dėl eksporto licencijų galiojimo termino pieno ir pieno produktų sektoriuje | 28 |
| | * | 2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 450/2005, dėl įrodymų, kad buvo atlikti pieno ir pieno produktų muitinės importo formalumai trečiosiose šalyse, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 800/1999 16 straipsnyje | 30 |
| | | 2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 451/2005, dėl galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalis yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijų | 32 |
| | | 2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 452/2005, nustatantis sąlygas, kuriomis galima priimti importo licencijų prašymus, pateiktus 2004 m. kovo mėn. kai kuriems kiaulienos pagrindu pagamintiems produktams pagal režimą, numatytą susitarimuose tarp Bendrijos ir Bulgarijos ir Rumunijos | 34 |
| | | 2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 453/2005, nustatantis sąlygas, kuriomis galima priimti importo licencijų prašymus, pateiktus 2005 m. kovo mėn. kai kuriems kiaulienos pagrindu pagamintiems produktams pagal režimą, numatytą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 774/94, atidarančiu tam tikras Bendrijos tarifines kiaulienos ir kai kurių kitų žemės ūkio produktų kvotas bei numatančiu tokių kvotų administravimą | 36 |
| | | 2005. m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 454/2005, nustatantis sąlygas, kuriomis galima priimti importo licencijų prašymus, pateiktus 2005 m. kovo mėn. kai kurių kiaulienos pagrindu pagamintų produktų sektoriaus tarifinėms importo kvotoms, nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki birželio 30 d. | 38 |
| | | 2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 455/2005, dėl nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainos nustatymo | 40 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 446/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 447/2005, nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 1445/95 dėl eksporto licencijų galvijienos sektoriuje išdavimo datos

3

*

2005 m. kovo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 448/2005, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalaus laimikio statistinių duomenų teikimo (
  1
  )

1

5

*

2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 449/2005, nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 174/1999 dėl eksporto licencijų galiojimo termino pieno ir pieno produktų sektoriuje

28

*

2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 450/2005, dėl įrodymų, kad buvo atlikti pieno ir pieno produktų muitinės importo formalumai trečiosiose šalyse, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 800/1999 16 straipsnyje

30

2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 451/2005, dėl galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalis yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijų

32

2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 452/2005, nustatantis sąlygas, kuriomis galima priimti importo licencijų prašymus, pateiktus 2004 m. kovo mėn. kai kuriems kiaulienos pagrindu pagamintiems produktams pagal režimą, numatytą susitarimuose tarp Bendrijos ir Bulgarijos ir Rumunijos

34

2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 453/2005, nustatantis sąlygas, kuriomis galima priimti importo licencijų prašymus, pateiktus 2005 m. kovo mėn. kai kuriems kiaulienos pagrindu pagamintiems produktams pagal režimą, numatytą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 774/94, atidarančiu tam tikras Bendrijos tarifines kiaulienos ir kai kurių kitų žemės ūkio produktų kvotas bei numatančiu tokių kvotų administravimą

36

2005. m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 454/2005, nustatantis sąlygas, kuriomis galima priimti importo licencijų prašymus, pateiktus 2005 m. kovo mėn. kai kurių kiaulienos pagrindu pagamintų produktų sektoriaus tarifinėms importo kvotoms, nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki birželio 30 d.

38

2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 455/2005, dėl nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainos nustatymo

40

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2004 m. liepos 14 d. Komisijos sprendimas, dėl pagalbos, 1986–1999 metais suteiktos Korsikos žvejybos ir akvakultūros sektoriui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2585)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | 2004 m. liepos 14 d. Komisijos sprendimas, dėl tam tikrų pagalbos priemonių, kurias Prancūzija įgyvendino akvakultūros produktų gamintojams ir žvejams
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2588)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | 2005 m. kovo 11 d. Komisijos sprendimas, leidžiantis naudoti tam tikrus kiaulių skerdenų klasifikavimo būdus Lenkijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 552) | 62 |
| | * | 2005 m. kovo 14 d. Komisijos sprendimas, dėl augalams ir augaliniams produktams žalingų organizmų kontrolės programai Prancūzijos užjūrio departamentuose skirto Bendrijos finansinio įnašo 2004 m.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 603) | 66 |
| | * | 2005 m. kovo 16 d. Komisijos sprendimas, dėl Bendrijos finansinės paramos Vokietijos ir Suomijos programoms, parengtoms stiprinti jų patikrinimų infrastruktūrą, skirtą tikrinti iš trečiųjų šalių įvežamų augalų ir augalinių produktų sveikatą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 674) | 71 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

2004 m. liepos 14 d. Komisijos sprendimas, dėl pagalbos, 1986–1999 metais suteiktos Korsikos žvejybos ir akvakultūros sektoriui
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2585)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2585)

1

41

*

2004 m. liepos 14 d. Komisijos sprendimas, dėl tam tikrų pagalbos priemonių, kurias Prancūzija įgyvendino akvakultūros produktų gamintojams ir žvejams
  (pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2588)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2588)

1

49

*

2005 m. kovo 11 d. Komisijos sprendimas, leidžiantis naudoti tam tikrus kiaulių skerdenų klasifikavimo būdus Lenkijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 552)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 552)

62

*

2005 m. kovo 14 d. Komisijos sprendimas, dėl augalams ir augaliniams produktams žalingų organizmų kontrolės programai Prancūzijos užjūrio departamentuose skirto Bendrijos finansinio įnašo 2004 m.
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 603)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 603)

66

*

2005 m. kovo 16 d. Komisijos sprendimas, dėl Bendrijos finansinės paramos Vokietijos ir Suomijos programoms, parengtoms stiprinti jų patikrinimų infrastruktūrą, skirtą tikrinti iš trečiųjų šalių įvežamų augalų ir augalinių produktų sveikatą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 674)

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 674)

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 446/2005

2005 m. kovo 18 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. kovo 19 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 18 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. kovo 18 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 105,7 |
| 204 | 82,2 |
| 212 | 127,0 |
| 624 | 151,3 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 75,1 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 65,5 |
| 999 | 103,5 |
| 0709 10 00 | 220 | 72,7 |
| 999 | 72,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 162,9 |
| 204 | 48,7 |
| 999 | 105,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 61,3 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 60,2 |
| 220 | 51,1 |
| 400 | 56,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 56,3 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,5 |
| 220 | 21,8 |
| 400 | 74,3 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 54,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 67,2 |
| 400 | 100,9 |
| 404 | 73,4 |
| 508 | 58,3 |
| 512 | 81,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 66,2 |
| 720 | 70,2 |
| 999 | 71,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 64,9 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 57,3 |
| 528 | 55,0 |
| 720 | 38,6 |
| 999 | 77,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

105,7

204

82,2

212

127,0

624

151,3

999

116,6

0707 00 05

052

75,1

068

170,0

204

65,5

999

103,5

0709 10 00

220

72,7

999

72,7

0709 90 70

052

162,9

204

48,7

999

105,8

0805 10 20

052

61,3

204

48,3

212

60,2

220

51,1

400

56,1

421

35,9

624

56,3

999

52,7

0805 50 10

052

65,5

220

21,8

400

74,3

624

57,4

999

54,8

0808 10 80

388

67,2

400

100,9

404

73,4

508

58,3

512

81,1

524

55,3

528

66,2

720

70,2

999

71,6

0808 20 50

052

157,0

388

64,9

400

92,6

512

57,3

528

55,0

720

38,6

999

77,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 447/2005

2005 m. kovo 18 d.

nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 1445/95 dėl eksporto licencijų galvijienos sektoriuje išdavimo datos

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (1), ypač į jo 29 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 1995 m. birželio 26 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1445/95 dėl importo ir eksporto licencijų taikymo galvijienos sektoriuje taisyklių, panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 2377/80 (2) 10 straipsnio 1 dalimi numatoma, kad eksporto licencijos turi būti išduodamos penktą darbo dieną nuo dienos, kurią buvo paduotos paraiškos dėl licencijų, jei iki tol Komisija nesiima jokių specialių veiksmų. |
| --- | --- |

(1)

1995 m. birželio 26 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1445/95 dėl importo ir eksporto licencijų taikymo galvijienos sektoriuje taisyklių, panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 2377/80 (2) 10 straipsnio 1 dalimi numatoma, kad eksporto licencijos turi būti išduodamos penktą darbo dieną nuo dienos, kurią buvo paduotos paraiškos dėl licencijų, jei iki tol Komisija nesiima jokių specialių veiksmų.

| (2) | Atsižvelgiant į 2005 m. švenčių dienas ir dėl šių švenčių nereguliarią Europos Sąjungos oficialiojo leidinio leidybą minėtas penkių darbo dienų laikotarpis bus per trumpas tinkamam rinkos administravimui garantuoti ir todėl turėtų būti pratęstas. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į 2005 m. švenčių dienas ir dėl šių švenčių nereguliarią Europos Sąjungos oficialiojo leidinio leidybą minėtas penkių darbo dienų laikotarpis bus per trumpas tinkamam rinkos administravimui garantuoti ir todėl turėtų būti pratęstas.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Galvijienos vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Galvijienos vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1445/95 10 straipsnio 1 dalies, 2005 m. licencijos, kurioms paraiškos yra pateiktos šio reglamento priede nurodytu laikotarpiu, yra išduodamos atitinkamomis tame priede nurodytomis dienomis.

Ši leidžianti nukrypti nuostata taikoma, jei iki šių datų nesiimama Reglamento (EB) Nr. 1445/95 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų specialių veiksmų.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 18 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 21. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1782/2003 (OL L 270, 2003 10 21, p. 1).

1

(2)  OL L 143, 1995 6 27, p. 35. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1118/2004 (OL L 217, 2004 6 17, p. 10).

2

---

PRIEDAS

| Paraiškų dėl licencijų pateikimo laikotarpis | Išdavimo datos |
| --- | --- |
| 2005 m. kovo 21–23 d. | 2005 m. kovo 31 d. |
| 2005 m. gegužės 2–4 d. | 2005 m. gegužės 12 d. |
| 2005 m. spalio 27–28 d. | 2005 m. lapkričio 7 d. |
| 2005 m. gruodžio 19 d. | 2005 m. gruodžio 27 d. |
| 2005 m. gruodžio 26 d. | 2006 m. sausio 3 d. |

Paraiškų dėl licencijų pateikimo laikotarpis

Išdavimo datos

2005 m. kovo 21–23 d.

2005 m. kovo 31 d.

2005 m. gegužės 2–4 d.

2005 m. gegužės 12 d.

2005 m. spalio 27–28 d.

2005 m. lapkričio 7 d.

2005 m. gruodžio 19 d.

2005 m. gruodžio 27 d.

2005 m. gruodžio 26 d.

2006 m. sausio 3 d.

---

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 448/2005

2005 m. kovo 15 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalaus laimikio statistinių duomenų teikimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1991 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių Šiaurės Rytų Atlante, nominalaus laimikio statistinių duomenų pateikimo (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Šiaurės Rytų Atlanto žvejybos komisija (NEAFC – North-East Atlantic Fisheries Commission) per 2002 m. lapkričio mėn. metinį susitikimą rekomendavo, kad norint pagerinti žuvų telkinių jai priklausančiuose tarptautiniuose vandenyse valdymą, iš institucijų, atsakingų už laimikio statistinių duomenų rinkimą ir rengimą, turėtų būti reikalaujama nustatyti tam tikrus statistinių sričių rajonus. |
| --- | --- |

(1)

Šiaurės Rytų Atlanto žvejybos komisija (NEAFC – North-East Atlantic Fisheries Commission) per 2002 m. lapkričio mėn. metinį susitikimą rekomendavo, kad norint pagerinti žuvų telkinių jai priklausančiuose tarptautiniuose vandenyse valdymą, iš institucijų, atsakingų už laimikio statistinių duomenų rinkimą ir rengimą, turėtų būti reikalaujama nustatyti tam tikrus statistinių sričių rajonus.

| (2) | Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) Giluminės žvejybos darbo grupė rekomendavo apibrėžti Šiaurės Rytų Atlanto statistinių sričių rajonus, kad būtų tiksliau nustatyti giluminės žvejybos plotai. |
| --- | --- |

(2)

Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) Giluminės žvejybos darbo grupė rekomendavo apibrėžti Šiaurės Rytų Atlanto statistinių sričių rajonus, kad būtų tiksliau nustatyti giluminės žvejybos plotai.

| (3) | Kad būtų galima įgyvendinti Tarptautinės žvejybos Baltijos jūroje komisijos sprendimą Baltijos jūros 28 srities žuvų telkinius valdyti kaip du atskirus vienetus, reikalingi šių vienetų statistiniai duomenys. |
| --- | --- |

(3)

Kad būtų galima įgyvendinti Tarptautinės žvejybos Baltijos jūroje komisijos sprendimą Baltijos jūros 28 srities žuvų telkinius valdyti kaip du atskirus vienetus, reikalingi šių vienetų statistiniai duomenys.

| (4) | ICES (Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba), remdamasi Žuvininkystės valdymo patariamojo komiteto patarimu, pareikalavo Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos pakeisti savo „Statlant 27A“ klausimyną, prašant nacionalinės valdžios institucijų pateikti detalesnius laimikio, sugaunamo tam tikruose Šiaurės Rytų Atlanto vandenyse, statistinius duomenis. |
| --- | --- |

(4)

ICES (Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba), remdamasi Žuvininkystės valdymo patariamojo komiteto patarimu, pareikalavo Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos pakeisti savo „Statlant 27A“ klausimyną, prašant nacionalinės valdžios institucijų pateikti detalesnius laimikio, sugaunamo tam tikruose Šiaurės Rytų Atlanto vandenyse, statistinius duomenis.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tarybos sprendimu 72/279/EEB (2) įsteigto Žemės ūkio statistikos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tarybos sprendimu 72/279/EEB (2) įsteigto Žemės ūkio statistikos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EEB) Nr. 3880/91 II ir III priedai keičiami atitinkamai šio reglamento I ir II priedais.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 15 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 365, 1991 12 31, p. 1 Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

1

(2)  OL L 179, 1972 8 7, p. 1.

2

---

I PRIEDAS

STATISTINIAI ŠIAURĖS RYTŲ ATLANTO ŽVEJYBOS REGIONAI, KURIŲ DUOMENYS TURI BŪTI PATEIKTI

| | ICES I a sritis |
| --- | --- |

ICES I a sritis

| | ICES I b sritis |
| --- | --- |

ICES I b sritis

| | ICES II a 1 rajonas |
| --- | --- |

ICES II a 1 rajonas

| | ICES II a 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES II a 2 rajonas

| | ICES II b 1 rajonas |
| --- | --- |

ICES II b 1 rajonas

| | ICES II b 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES II b 2 rajonas

| | ICES III a sritis |
| --- | --- |

ICES III a sritis

| | ICES III b, c sritys |
| --- | --- |

ICES III b, c sritys

| | ICES IV a sritis |
| --- | --- |

ICES IV a sritis

| | ICES IV b sritis |
| --- | --- |

ICES IV b sritis

| | ICES IV c sritis |
| --- | --- |

ICES IV c sritis

| | ICES V a 1 rajonas |
| --- | --- |

ICES V a 1 rajonas

| | ICES V a 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES V a 2 rajonas

| | ICES V b 1 a rajonas |
| --- | --- |

ICES V b 1 a rajonas

| | ICES V b 1 b rajonas |
| --- | --- |

ICES V b 1 b rajonas

| | ICES V b 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES V b 2 rajonas

| | ICES VI a sritis |
| --- | --- |

ICES VI a sritis

| | ICES VI b 1 rajonas |
| --- | --- |

ICES VI b 1 rajonas

| | ICES VI b 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES VI b 2 rajonas

| | ICES VII a sritis |
| --- | --- |

ICES VII a sritis

| | ICES VII b sritis |
| --- | --- |

ICES VII b sritis

| | ICES VII c 1 rajonas |
| --- | --- |

ICES VII c 1 rajonas

| | ICES VII c 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES VII c 2 rajonas

| | ICES VII d sritis |
| --- | --- |

ICES VII d sritis

| | ICES VII e sritis |
| --- | --- |

ICES VII e sritis

| | ICES VII f sritis |
| --- | --- |

ICES VII f sritis

| | ICES VII g sritis |
| --- | --- |

ICES VII g sritis

| | ICES VII h sritis |
| --- | --- |

ICES VII h sritis

| | ICES VII j 1 rajonas |
| --- | --- |

ICES VII j 1 rajonas

| | ICES VII j 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES VII j 2 rajonas

| | ICES VII k 1 rajonas |
| --- | --- |

ICES VII k 1 rajonas

| | ICES VII k 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES VII k 2 rajonas

| | ICES VIII a sritis |
| --- | --- |

ICES VIII a sritis

| | ICES VIII b sritis |
| --- | --- |

ICES VIII b sritis

| | ICES VIII c sritis |
| --- | --- |

ICES VIII c sritis

| | ICES VIII d 1 rajonas |
| --- | --- |

ICES VIII d 1 rajonas

| | ICES VIII d 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES VIII d 2 rajonas

| | ICES VIII e 1 rajonas |
| --- | --- |

ICES VIII e 1 rajonas

| | ICES VIII e 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES VIII e 2 rajonas

| | ICES IX a sritis |
| --- | --- |

ICES IX a sritis

| | ICES IX b 1 rajonas |
| --- | --- |

ICES IX b 1 rajonas

| | ICES IX b 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES IX b 2 rajonas

| | ICES X a 1 rajonas |
| --- | --- |

ICES X a 1 rajonas

| | ICES X a 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES X a 2 rajonas

| | ICES X b sritis |
| --- | --- |

ICES X b sritis

| | ICES XII a 1 rajonas |
| --- | --- |

ICES XII a 1 rajonas

| | ICES XII a 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES XII a 2 rajonas

| | ICES XII a 3 rajonas |
| --- | --- |

ICES XII a 3 rajonas

| | ICES XII a 4 rajonas |
| --- | --- |

ICES XII a 4 rajonas

| | ICES XII b sritis |
| --- | --- |

ICES XII b sritis

| | ICES XII c sritis |
| --- | --- |

ICES XII c sritis

| | ICES XIV a sritis |
| --- | --- |

ICES XIV a sritis

| | ICES XIV b 1 rajonas |
| --- | --- |

ICES XIV b 1 rajonas

| | ICES XIV b 2 rajonas |
| --- | --- |

ICES XIV b 2 rajonas

| | BAL 22 |
| --- | --- |

BAL 22

| | BAL 23 |
| --- | --- |

BAL 23

| | BAL 24 |
| --- | --- |

BAL 24

| | BAL 25 |
| --- | --- |

BAL 25

| | BAL 26 |
| --- | --- |

BAL 26

| | BAL 27 |
| --- | --- |

BAL 27

| | BAL 28-1 |
| --- | --- |

BAL 28-1

| | BAL 28-2 |
| --- | --- |

BAL 28-2

| | BAL 29 |
| --- | --- |

BAL 29

| | BAL 30 |
| --- | --- |

BAL 30

| | BAL 31 |
| --- | --- |

BAL 31

| | BAL 32 |
| --- | --- |

BAL 32

Pastabos

| 1. | Statistinius žvejybos regionus, prieš kuriuos rašomos raidės „ICES“, yra nustačiusi ir apibrėžusi Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES). |
| --- | --- |

1.

Statistinius žvejybos regionus, prieš kuriuos rašomos raidės „ICES“, yra nustačiusi ir apibrėžusi Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES).

| 2. | Statistinius žvejybos regionus, prieš kuriuos rašomos raidės „BAL“, yra nustačiusi ir apibrėžusi Tarptautinė žvejybos Baltijos jūroje komisija. |
| --- | --- |

2.

Statistinius žvejybos regionus, prieš kuriuos rašomos raidės „BAL“, yra nustačiusi ir apibrėžusi Tarptautinė žvejybos Baltijos jūroje komisija.

| 3. | Duomenys turėtų būti pateikti kiek įmanoma išsamiau. Terminas „nežinomas“ ir žvejybos regionų apibendrinimas gali būti vartojami tik tada, kai nėra išsamios informacijos. Pateikiant išsamią informaciją, bendrųjų kategorijų vartoti nereikėtų. |
| --- | --- |

3.

Duomenys turėtų būti pateikti kiek įmanoma išsamiau. Terminas „nežinomas“ ir žvejybos regionų apibendrinimas gali būti vartojami tik tada, kai nėra išsamios informacijos. Pateikiant išsamią informaciją, bendrųjų kategorijų vartoti nereikėtų.

Statistiniai Šiaurės Rytų Atlanto žvejybos regionai

Image

Image

Image

---

II PRIEDAS

ŠIAURĖS RYTŲ ATLANTO ICES RAJONŲ IR SRIČIŲ, KURIŲ DUOMENYS NAUDOJAMI PATEIKIANT ŽVEJYBOS STATISTIKĄ IR TAISYKLĖSE, APRAŠAS

ICES STATISTINĖS SRITYS (ŠIAURĖS RYTŲ ATLANTE)

Visi Atlanto ir Arkties vandenynų ir su jais besisiejančių jūrų vandenys, apriboti linija, nubrėžta iš geografinio Šiaurės ašigalio išilgai 40° 00′ vakarų ilgumos dienovidinio iki Grenlandijos šiaurinės pakrantės; iš čia į rytus ir į pietus išilgai Grenlandijos pakrantės iki taško 44° 00′ vakarų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki 59° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į rytus iki 42° 00′ vakarų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki 36° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į rytus iki Ispanijos pakrantės taško (Maroki kyšulio), esančio 5° 36′ vakarų ilgumos; iš čia į šiaurės vakarus ir šiaurę išilgai Ispanijos pietvakarių pakrantės ir išilgai Portugalijos pakrantės, išilgai Ispanijos šiaurės vakarų ir šiaurinės pakrantės, išilgai Prancūzijos, Belgijos, Nyderlandų ir Vokietijos pakrančių iki Vokietijos vakarinės sienos su Danija; iš čia išilgai vakarinės Jutlandijos pakrantės iki Tiuboriono (Thyboroen); iš čia į pietus ir rytus išilgai pietinės Limfiordo (Limfjord) pakrantės iki Rgenseklosterio (Rgensekloster) kyšulio; iš čia į pietus išilgai Jutlandijos rytinės pakrantės iki Danijos rytinės sienos su Vokietija galutinio taško; iš čia išilgai Vokietijos, Lenkijos, Rusijos, Lietuvos, Latvijos, Rstijos, Rusijos, Suomijos, Švedijos ir Norvegijos pakrančių, ir Rusijos šiaurine pakrante iki Kabarovo; iš čia per vakarines Jugorskij Šaro sąsiaurio žiotis; iš čia išilgai Vaigačo (Vaigach) salos pakrantės į vakarus ir šiaurę; iš čia per vakarines Karskije Vorota sąsiaurio žiotis; iš čia į vakarus ir į šiaurę išilgai Naujosios Žemės salyno Pietų salos pakrantės; iš čia išilgai Matočkin Šaro sąsiaurio vakarinės pusės; iš čia išilgai Naujosios Žemės salyno Šiaurės salos vakarinės pakrantės iki taško 68° 30′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki geografinio Šiaurės ašigalio.

Ši sritis, laikantis JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) Tarptautinio žvejybos rajonų statistinės klasifikacijos standarto, yra 27 statistinė sritis (Šiaurės Rytų Atlanto statistinė sritis).

ICES I statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, nubrėžta iš geografinio Šiaurės ašigalio išilgai dienovidinio 30° 00′ rytų ilgumos iki 72° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki 26° 00′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki Norvegijos pakrantės; iš čia į rytus išilgai Norvegijos ir Rusijos pakrantės iki Kabarovo; iš čia per vakarines Jugorskij Šaro sąsiaurio žiotis; iš čia į vakarus ir šiaurę išilgai Vaigačo salos pakrantės; iš čia per vakarines sąsiaurio Karskije Vorota žiotis; iš čia į vakarus ir šiaurę išilgai Naujosios Žemės salyno Pietų salos pakrantės; iš čia per vakarines Matočkin Šaro sąsiaurio žiotis; iš čia išilgai Naujosios Žemės salyno Šiaurės salos vakarinės pakrantės iki taško 68° 30′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki geografinio Šiaurės ašigalio.

| — | ICES I a statistinė sritis

  I rajono dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- |
| 73.98 Š | 33.70 R |
| 74.18 Š | 34.55 R |
| 74.36 Š | 35.28 R |
| 74.71 Š | 36.38 R |
| 75.14 Š | 37.57 R |
| 75.45 Š | 38.31 R |
| 75.84 Š | 39.05 R |
| 76.26 Š | 39.61 R |
| 76.61 Š | 41.24 R |
| 76.96 Š | 42.81 R |
| 76.90 Š | 43.06 R |
| 76.75 Š | 44.48 R |
| 75.99 Š | 43.51 R |
| 75.39 Š | 43.18 R |
| 74.82 Š | 41.73 R |
| 73.98 Š | 41.56 R |
| 73.17 Š | 40.66 R |
| 72.20 Š | 40.51 R |
| 72.26 Š | 39.76 R |
| 72.62 Š | 38.96 R |
| 73.04 Š | 37.74 R |
| 73.37 Š | 36.61 R |
| 73.56 Š | 35.70 R |
| 73.98 Š | 33.70 R |

—

ICES I a statistinė sritis

I rajono dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

73.98 Š

33.70 R

74.18 Š

34.55 R

74.36 Š

35.28 R

74.71 Š

36.38 R

75.14 Š

37.57 R

75.45 Š

38.31 R

75.84 Š

39.05 R

76.26 Š

39.61 R

76.61 Š

41.24 R

76.96 Š

42.81 R

76.90 Š

43.06 R

76.75 Š

44.48 R

75.99 Š

43.51 R

75.39 Š

43.18 R

74.82 Š

41.73 R

73.98 Š

41.56 R

73.17 Š

40.66 R

72.20 Š

40.51 R

72.26 Š

39.76 R

72.62 Š

38.96 R

73.04 Š

37.74 R

73.37 Š

36.61 R

73.56 Š

35.70 R

73.98 Š

33.70 R

| — | ICES I b statistinė sritis

  I rajono dalis, nepriklausanti I a sričiai. |
| --- | --- |

—

ICES I b statistinė sritis

I rajono dalis, nepriklausanti I a sričiai.

ICES II statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, nubrėžta iš geografinio Šiaurės ašigalio išilgai dienovidinio 30° 00′ rytų ilgumos iki 72° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki 26° 00′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki Norvegijos pakrantės; iš čia į vakarus ir pietvakarius išilgai Norvegijos pakrantės iki 62° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki 4° 00′ vakarų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki 63° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki geografinio Šiaurės ašigalio.

| — | ICES II a statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, kuri pradedama brėžti iš Norvegijos pakrantės taško, esančio 62° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki 4° 00′ vakarų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki 63° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki 72° 30′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į rytus iki 30° 00′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki 72° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki 26° 00′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki Norvegijos pakrantės; iš čia į vakarus ir pietvakarius išilgai Norvegijos pakrantės į tašką, iš kurio ši linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES II a 1 statistinis rajonas

  II a srities dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 Š | 00.20 V |
| 73.50 Š | 07.21 R |
| 73.45 Š | 07.28 R |
| 73.14 Š | 07.83 R |
| 72.76 Š | 08.65 R |
| 72.49 Š | 09.33 R |
| 72.31 Š | 09.83 R |
| 72.18 Š | 10.29 R |
| 71.98 Š | 09.94 R |
| 71.91 Š | 09.70 R |
| 71.64 Š | 08.75 R |
| 71.36 Š | 07.93 R |
| 71.13 Š | 07.42 R |
| 70.79 Š | 06.73 R |
| 70.17 Š | 05.64 R |
| 69.79 Š | 05.01 R |
| 69.56 Š | 04.74 R |
| 69.32 Š | 04.32 R |
| 69.10 Š | 04.00 R |
| 68.86 Š | 03.73 R |
| 68.69 Š | 03.57 R |
| 68.46 Š | 03.40 R |
| 68.23 Š | 03.27 R |
| 67.98 Š | 03.19 R |
| 67.77 Š | 03.16 R |
| 67.57 Š | 03.15 R |
| 67.37 Š | 03.18 R |
| 67.18 Š | 03.24 R |
| 67.01 Š | 03.31 R |
| 66.84 Š | 03.42 R |
| 66.43 Š | 03.27 R |
| 66.39 Š | 03.18 R |
| 66.23 Š | 02.79 R |
| 65.95 Š | 02.24 R |
| 65.64 Š | 01.79 R |
| 65.38 Š | 01.44 R |
| 65.32 Š | 01.26 R |
| 65.08 Š | 00.72 R |
| 64.72 Š | 00.04 R |
| 64.43 Š | 00.49 R |
| 64.84 Š | 01.31 R |
| 64.92 Š | 01.56 R |
| 65.13 Š | 02.17 R |
| 65.22 Š | 02.54 R |
| 65.39 Š | 03.19 R |
| 65.47 Š | 03.73 R |
| 65.55 Š | 04.19 R |
| 65.59 Š | 04.56 R |
| 65.69 Š | 05.58 R |
| 65.96 Š | 05.60 R |
| 66.22 Š | 05.67 R |
| 66.47 Š | 05.78 R |
| 67.09 Š | 06.25 R |
| 67.61 Š | 06.62 R |
| 67.77 Š | 05.33 R |
| 67.96 Š | 04.19 R |
| 68.10 Š | 03.42 R |
| 68.33 Š | 02.39 R |
| 68.55 Š | 01.56 R |
| 68.86 Š | 00.61 R |
| 69.14 Š | 00.08 R |
| 69.44 Š | 00.68 R |
| 69.76 Š | 01.18 R |
| 69.97 Š | 01.46 R |
| 70.21 Š | 01.72 R |
| 70.43 Š | 01.94 R |
| 70.63 Š | 02.09 R |
| 70.89 Š | 02.25 R |
| 71.14 Š | 02.35 R |
| 71.35 Š | 02.39 R |
| 71.61 Š | 02.38 R |
| 71.83 Š | 02.31 R |
| 72.01 Š | 02.22 R |
| 72.24 Š | 02.06 R |
| 72.43 Š | 01.89 R |
| 72.60 Š | 01.68 R |
| 72.75 Š | 01.48 R |
| 72.99 Š | 01.08 R |
| 73.31 Š | 00.34 R |
| 73.50 Š | 00.20 R |

—

ICES II a statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, kuri pradedama brėžti iš Norvegijos pakrantės taško, esančio 62° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki 4° 00′ vakarų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki 63° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki 72° 30′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į rytus iki 30° 00′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki 72° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki 26° 00′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki Norvegijos pakrantės; iš čia į vakarus ir pietvakarius išilgai Norvegijos pakrantės į tašką, iš kurio ši linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES II a 1 statistinis rajonas

II a srities dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

73.50 Š

00.20 V

73.50 Š

07.21 R

73.45 Š

07.28 R

73.14 Š

07.83 R

72.76 Š

08.65 R

72.49 Š

09.33 R

72.31 Š

09.83 R

72.18 Š

10.29 R

71.98 Š

09.94 R

71.91 Š

09.70 R

71.64 Š

08.75 R

71.36 Š

07.93 R

71.13 Š

07.42 R

70.79 Š

06.73 R

70.17 Š

05.64 R

69.79 Š

05.01 R

69.56 Š

04.74 R

69.32 Š

04.32 R

69.10 Š

04.00 R

68.86 Š

03.73 R

68.69 Š

03.57 R

68.46 Š

03.40 R

68.23 Š

03.27 R

67.98 Š

03.19 R

67.77 Š

03.16 R

67.57 Š

03.15 R

67.37 Š

03.18 R

67.18 Š

03.24 R

67.01 Š

03.31 R

66.84 Š

03.42 R

66.43 Š

03.27 R

66.39 Š

03.18 R

66.23 Š

02.79 R

65.95 Š

02.24 R

65.64 Š

01.79 R

65.38 Š

01.44 R

65.32 Š

01.26 R

65.08 Š

00.72 R

64.72 Š

00.04 R

64.43 Š

00.49 R

64.84 Š

01.31 R

64.92 Š

01.56 R

65.13 Š

02.17 R

65.22 Š

02.54 R

65.39 Š

03.19 R

65.47 Š

03.73 R

65.55 Š

04.19 R

65.59 Š

04.56 R

65.69 Š

05.58 R

65.96 Š

05.60 R

66.22 Š

05.67 R

66.47 Š

05.78 R

67.09 Š

06.25 R

67.61 Š

06.62 R

67.77 Š

05.33 R

67.96 Š

04.19 R

68.10 Š

03.42 R

68.33 Š

02.39 R

68.55 Š

01.56 R

68.86 Š

00.61 R

69.14 Š

00.08 R

69.44 Š

00.68 R

69.76 Š

01.18 R

69.97 Š

01.46 R

70.21 Š

01.72 R

70.43 Š

01.94 R

70.63 Š

02.09 R

70.89 Š

02.25 R

71.14 Š

02.35 R

71.35 Š

02.39 R

71.61 Š

02.38 R

71.83 Š

02.31 R

72.01 Š

02.22 R

72.24 Š

02.06 R

72.43 Š

01.89 R

72.60 Š

01.68 R

72.75 Š

01.48 R

72.99 Š

01.08 R

73.31 Š

00.34 R

73.50 Š

00.20 R

| — | ICES II a 2 statistinis rajonas

  II a srities dalis, nepatenkanti į II a 1 rajoną. |
| --- | --- |

—

ICES II a 2 statistinis rajonas

II a srities dalis, nepatenkanti į II a 1 rajoną.

| — | ICES II b statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš geografinio Šiaurės ašigalio išilgai dienovidinio 30° 00′ rytų ilgumos iki 73° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki geografinio Šiaurės ašigalio.






  — | ICES II b 1 statistinis rajonas

  II b srities dalis, apribota šiomis koordinatėmis:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 Š | 07.21 R |
| 73.50 Š | 00.20 V |
| 73.60 Š | 00.48 V |
| 73.94 Š | 01.88 V |
| 74.09 Š | 02.70 V |
| 74.21 Š | 05.00 V |
| 74.50 Š | 04.38 V |
| 75.00 Š | 04.29 V |
| 75.30 Š | 04.19 V |
| 76.05 Š | 04.30 V |
| 76.18 Š | 04.09 V |
| 76.57 Š | 02.52 V |
| 76.67 Š | 02.10 V |
| 76.56 Š | 01.60 V |
| 76.00 Š | 00.80 R |
| 75.87 Š | 01.12 R |
| 75.64 Š | 01.71 R |
| 75.21 Š | 03.06 R |
| 74.96 Š | 04.07 R |
| 74.86 Š | 04.55 R |
| 74.69 Š | 05.19 R |
| 74.34 Š | 06.39 R |
| 74.13 Š | 06.51 R |
| 73.89 Š | 06.74 R |
| 73.60 Š | 07.06 R |
| 73.50 Š | 07.21 R |

—

ICES II b statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš geografinio Šiaurės ašigalio išilgai dienovidinio 30° 00′ rytų ilgumos iki 73° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į vakarus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš čia tiesiai į šiaurę iki geografinio Šiaurės ašigalio.

—

ICES II b 1 statistinis rajonas

II b srities dalis, apribota šiomis koordinatėmis:

Platuma

Ilguma

73.50 Š

07.21 R

73.50 Š

00.20 V

73.60 Š

00.48 V

73.94 Š

01.88 V

74.09 Š

02.70 V

74.21 Š

05.00 V

74.50 Š

04.38 V

75.00 Š

04.29 V

75.30 Š

04.19 V

76.05 Š

04.30 V

76.18 Š

04.09 V

76.57 Š

02.52 V

76.67 Š

02.10 V

76.56 Š

01.60 V

76.00 Š

00.80 R

75.87 Š

01.12 R

75.64 Š

01.71 R

75.21 Š

03.06 R

74.96 Š

04.07 R

74.86 Š

04.55 R

74.69 Š

05.19 R

74.34 Š

06.39 R

74.13 Š

06.51 R

73.89 Š

06.74 R

73.60 Š

07.06 R

73.50 Š

07.21 R

| — | ICES II b 2 statistinis rajonas

  II b srities dalis, nepatenkanti į II b 1 rajoną. |
| --- | --- |

—

ICES II b 2 statistinis rajonas

II b srities dalis, nepatenkanti į II b 1 rajoną.

ICES III statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Norvegijos pakrantės taško 7° 00′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki 57° 30′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į rytus iki 8° 00′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki 57° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į rytus iki Danijos pakrantės; iš čia išilgai Jutlandijos šiaurės vakarų ir rytinės pakrantės iki Halso; iš ten per rytines Limfiordo žiotis iki Egenseklosterio kyšulio; iš ten išilgai Jutlandijos pakrantės į pietus iki Danijos rytinės sienos su Vokietija galutinio taško; iš ten išilgai Vokietijos, Lenkijos, Rusijos, Lietuvos, Latvijos, Estijos, Rusijos, Suomijos, Švedijos ir Norvegijos pakrančių į tašką, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES III a statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Norvegijos pakrantės taško 7° 00′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki 57° 30′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į rytus iki 8° 00′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki 57° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į rytus iki Danijos pakrantės; iš čia išilgai Jutlandijos šiaurės vakarų ir rytinės pakrantės iki Halso; iš ten per rytines Limfiordo žiotis iki Egenseklosterio kyšulio; iš ten išilgai Jutlandijos pakrantės į pietus iki Hasenorė Heado (Hasenore Head); iš ten per Didžiojo Belto sąsiaurį iki Gnibeno kyšulio; iš ten išilgai Zelandijos šiaurinės pakrantės iki Gilberg Heado (Gilbjerg Head); iš ten per šiaurines Eresuno (Oresund) prieigas iki Švedijos pakrantėje esančio Kuleno (Kullen); iš ten į rytus ir į šiaurę išilgai Švedijos vakarinės ir Norvegijos pietinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES III a statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Norvegijos pakrantės taško 7° 00′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki 57° 30′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į rytus iki 8° 00′ rytų ilgumos; iš čia tiesiai į pietus iki 57° 00′ šiaurės platumos; iš čia tiesiai į rytus iki Danijos pakrantės; iš čia išilgai Jutlandijos šiaurės vakarų ir rytinės pakrantės iki Halso; iš ten per rytines Limfiordo žiotis iki Egenseklosterio kyšulio; iš ten išilgai Jutlandijos pakrantės į pietus iki Hasenorė Heado (Hasenore Head); iš ten per Didžiojo Belto sąsiaurį iki Gnibeno kyšulio; iš ten išilgai Zelandijos šiaurinės pakrantės iki Gilberg Heado (Gilbjerg Head); iš ten per šiaurines Eresuno (Oresund) prieigas iki Švedijos pakrantėje esančio Kuleno (Kullen); iš ten į rytus ir į šiaurę išilgai Švedijos vakarinės ir Norvegijos pietinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES III b ir c statistinės sritys

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Hasenorė Heado rytinėje Jutlandijos pakrantėje iki Gnibeno kyšulio vakarinėje Zelandijos pakrantėje iki Gilberg Heado; iš ten šiaurinėmis Eresuno prieigomis iki Kuleno Švedijos pakrantėje; iš ten į pietus išilgai Švedijos pakrantės iki Falsterbo švyturio; iš ten per pietines Eresuno žiotis iki Stenso (Stevns) švyturio; iš ten išilgai Zelandijos pietrytinės pakrantės; iš ten per rytines Siostriomo (Storstroem) sąsiaurio žiotis; iš ten išilgai Falsterio salos rytinės pakrantės iki Gedserio; iš ten iki Darsser Orto Vokietijos pakrantėje; iš ten į pietvakarius išilgai Vokietijos pakrantės ir išilgai Jutlandijos rytinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES 22 statistinis rajonas (BAL 22)

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Hasenorė Heado (56° 09′ šiaurės platumos, 10° 44′ rytų ilgumos), esančio rytinėje Jutlandijos pakrantėje, iki Gnibeno kyšulio (56° 01′ šiaurės platumos, 11° 18′ rytų ilgumos) Zelandijos vakarinėje pakrantėje; iš ten išilgai Zelandijos vakarinės ir pietinės pakrantės iki taško, esančio 12° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Falsterio salos; iš ten išilgai Falsterio salos rytinės pakrantės iki Gedser Odės (Gedser Odd) (54° 34′ šiaurės platumos, 11° 58′ rytų ilgumos); iš ten tiesiai į rytus iki 12° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Vokietijos pakrantės; iš ten į pietvakarius išilgai Vokietijos pakrantės ir Jutlandijos rytų iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- | --- |

—

ICES III b ir c statistinės sritys

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Hasenorė Heado rytinėje Jutlandijos pakrantėje iki Gnibeno kyšulio vakarinėje Zelandijos pakrantėje iki Gilberg Heado; iš ten šiaurinėmis Eresuno prieigomis iki Kuleno Švedijos pakrantėje; iš ten į pietus išilgai Švedijos pakrantės iki Falsterbo švyturio; iš ten per pietines Eresuno žiotis iki Stenso (Stevns) švyturio; iš ten išilgai Zelandijos pietrytinės pakrantės; iš ten per rytines Siostriomo (Storstroem) sąsiaurio žiotis; iš ten išilgai Falsterio salos rytinės pakrantės iki Gedserio; iš ten iki Darsser Orto Vokietijos pakrantėje; iš ten į pietvakarius išilgai Vokietijos pakrantės ir išilgai Jutlandijos rytinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES 22 statistinis rajonas (BAL 22)

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Hasenorė Heado (56° 09′ šiaurės platumos, 10° 44′ rytų ilgumos), esančio rytinėje Jutlandijos pakrantėje, iki Gnibeno kyšulio (56° 01′ šiaurės platumos, 11° 18′ rytų ilgumos) Zelandijos vakarinėje pakrantėje; iš ten išilgai Zelandijos vakarinės ir pietinės pakrantės iki taško, esančio 12° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Falsterio salos; iš ten išilgai Falsterio salos rytinės pakrantės iki Gedser Odės (Gedser Odd) (54° 34′ šiaurės platumos, 11° 58′ rytų ilgumos); iš ten tiesiai į rytus iki 12° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Vokietijos pakrantės; iš ten į pietvakarius išilgai Vokietijos pakrantės ir Jutlandijos rytų iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES 23 statistinis rajonas (BAL 23)

  Vandenys, apriboti linija, pradėta brėžti iš Gilberg Heado (56° 08′ šiaurės platumos, 12° 18′ rytų ilgumos), esančio Zelandijos šiaurinėje pakrantėje, iki Kuleno (56° 18′ šiaurės platumos, 12° 28′ rytų ilgumos) Švedijos pakrantėje; iš ten į pietus išilgai Švedijos pakrantės iki Falsterbo švyturio (55° 23′ šiaurės platumos, 12° 50′ rytų ilgumos), iš ten per pietines Zundo (Sound) sąsiaurio žiotis iki Stenso švyturio (55° 19′ šiaurės platumos, 12° 29′ rytų ilgumos) Zelandijos pakrantėje; iš ten į šiaurę išilgai Zelandijos rytinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES 23 statistinis rajonas (BAL 23)

Vandenys, apriboti linija, pradėta brėžti iš Gilberg Heado (56° 08′ šiaurės platumos, 12° 18′ rytų ilgumos), esančio Zelandijos šiaurinėje pakrantėje, iki Kuleno (56° 18′ šiaurės platumos, 12° 28′ rytų ilgumos) Švedijos pakrantėje; iš ten į pietus išilgai Švedijos pakrantės iki Falsterbo švyturio (55° 23′ šiaurės platumos, 12° 50′ rytų ilgumos), iš ten per pietines Zundo (Sound) sąsiaurio žiotis iki Stenso švyturio (55° 19′ šiaurės platumos, 12° 29′ rytų ilgumos) Zelandijos pakrantėje; iš ten į šiaurę išilgai Zelandijos rytinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES 24 statistinis rajonas (BAL 24)

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti nuo Stenso švyturio (55° 19′ šiaurės platumos, 12° 29′ rytų ilgumos), esančio Zelandijos rytinėje pakrantėje, per pietines Zundo sąsiaurio žiotis iki Falsterbo švyturio (55° 23′ šiaurės platumos, 12° 50′ rytų ilgumos) Švedijos pakrantėje; iš ten išilgai Švedijos pietinės pakrantės iki Sandhamareno (Sandhammaren) švyturio (55° 24′ šiaurės platumos, 14° 12′ rytų ilgumos); iš ten iki Hamarodės (Hammerodde) švyturio (55° 18′ šiaurės platumos, 14° 47′ rytų ilgumos) Bornholmo šiaurinėje pakrantėje; iš ten išilgai Bornholmo vakarinės ir pietinės pakrantės iki taško, esančio 15° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Lenkijos pakrantės; iš ten į vakarus išilgai Lenkijos ir Vokietijos pakrantės iki taško, esančio 12° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, esančio 54° 34′ šiaurės platumos, 12° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Gedser Odės (54° 34′ šiaurės platumos, 11° 58′ rytų ilgumos); iš ten išilgai Falsterio salos rytinės ir šiaurinės pakrantės iki taško, esančio 12° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Zelandijos pietinės pakrantės; iš ten į vakarus ir šiaurę išilgai Zelandijos vakarinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES 24 statistinis rajonas (BAL 24)

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti nuo Stenso švyturio (55° 19′ šiaurės platumos, 12° 29′ rytų ilgumos), esančio Zelandijos rytinėje pakrantėje, per pietines Zundo sąsiaurio žiotis iki Falsterbo švyturio (55° 23′ šiaurės platumos, 12° 50′ rytų ilgumos) Švedijos pakrantėje; iš ten išilgai Švedijos pietinės pakrantės iki Sandhamareno (Sandhammaren) švyturio (55° 24′ šiaurės platumos, 14° 12′ rytų ilgumos); iš ten iki Hamarodės (Hammerodde) švyturio (55° 18′ šiaurės platumos, 14° 47′ rytų ilgumos) Bornholmo šiaurinėje pakrantėje; iš ten išilgai Bornholmo vakarinės ir pietinės pakrantės iki taško, esančio 15° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Lenkijos pakrantės; iš ten į vakarus išilgai Lenkijos ir Vokietijos pakrantės iki taško, esančio 12° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, esančio 54° 34′ šiaurės platumos, 12° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Gedser Odės (54° 34′ šiaurės platumos, 11° 58′ rytų ilgumos); iš ten išilgai Falsterio salos rytinės ir šiaurinės pakrantės iki taško, esančio 12° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Zelandijos pietinės pakrantės; iš ten į vakarus ir šiaurę išilgai Zelandijos vakarinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES 25 statistinis rajonas (BAL 25)

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Švedijos rytinės pakrantės taško, esančio 56° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Elando salos vakarinės pakrantės; iš ten, nubrėžus liniją į pietus nuo Elando salos, iki taško, esančio rytinėje pakrantėje 56° 30′ šiaurės platumos, tiesiai į rytus iki 18° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Lenkijos pakrantės; iš ten į vakarus išilgai Lenkijos pakrantės iki taško, esančio 15° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Bornholmo salos; iš ten išilgai Bornholmo pietinės ir vakarinės pakrantės iki Hamerodės švyturio (55° 18′ šiaurės platumos, 14° 47′ rytų ilgumos); iš ten iki Sandhamareno švyturio (55° 24′ šiaurės platumos, 14° 12′ rytų ilgumos) pietinėje Švedijos pakrantėje; iš ten į šiaurę išilgai Švedijos rytinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES 25 statistinis rajonas (BAL 25)

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Švedijos rytinės pakrantės taško, esančio 56° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Elando salos vakarinės pakrantės; iš ten, nubrėžus liniją į pietus nuo Elando salos, iki taško, esančio rytinėje pakrantėje 56° 30′ šiaurės platumos, tiesiai į rytus iki 18° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Lenkijos pakrantės; iš ten į vakarus išilgai Lenkijos pakrantės iki taško, esančio 15° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Bornholmo salos; iš ten išilgai Bornholmo pietinės ir vakarinės pakrantės iki Hamerodės švyturio (55° 18′ šiaurės platumos, 14° 47′ rytų ilgumos); iš ten iki Sandhamareno švyturio (55° 24′ šiaurės platumos, 14° 12′ rytų ilgumos) pietinėje Švedijos pakrantėje; iš ten į šiaurę išilgai Švedijos rytinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES 26 statistinis rajonas (BAL 26)

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 56° 30′ šiaurės platumos, 18° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į rytus iki Latvijos vakarinės pakrantės; iš ten į pietus išilgai Latvijos, Lietuvos, Rusijos ir Lenkijos pakrančių iki Lenkijos pakrantės taško, esančio 18° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES 26 statistinis rajonas (BAL 26)

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 56° 30′ šiaurės platumos, 18° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į rytus iki Latvijos vakarinės pakrantės; iš ten į pietus išilgai Latvijos, Lietuvos, Rusijos ir Lenkijos pakrančių iki Lenkijos pakrantės taško, esančio 18° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES 27 statistinis rajonas (BAL 27)

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Švedijos rytinės pakrantės taško, esančio 59° 41′ šiaurės platumos, 19° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Gotlando salos šiaurinės pakrantės; iš ten į pietus išilgai Gotlando vakarinės pakrantės iki taško, esančio 57° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 56° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Elando salos rytinės pakrantės; iš ten, liniją nubrėžus į pietus nuo Elando salos, iki taško, esančio šios salos vakarinėje pakrantėje 56° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Švedijos pakrantės; iš ten į šiaurę išilgai Švedijos rytinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES 27 statistinis rajonas (BAL 27)

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Švedijos rytinės pakrantės taško, esančio 59° 41′ šiaurės platumos, 19° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Gotlando salos šiaurinės pakrantės; iš ten į pietus išilgai Gotlando vakarinės pakrantės iki taško, esančio 57° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 56° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Elando salos rytinės pakrantės; iš ten, liniją nubrėžus į pietus nuo Elando salos, iki taško, esančio šios salos vakarinėje pakrantėje 56° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Švedijos pakrantės; iš ten į šiaurę išilgai Švedijos rytinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES 28 statistinis rajonas (BAL 28)

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 58° 30′ šiaurės platumos, 19° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į rytus iki Saremos salos vakarinės pakrantės; iš ten, liniją nubrėžus į šiaurę nuo Saremos salos, iki taško, esančio šios salos rytinėje pakrantėje 58° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Estijos pakrantės; iš ten į pietus išilgai Estijos ir Latvijos vakarinių pakrančių iki taško, esančio 56° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 57° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Gotlando salos vakarinės pakrantės; iš ten į šiaurę Gotlando šiaurinės pakrantės taško, esančio 19° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES 28-1 statistinis rajonas (BAL 28.1)
  Vandenys, vakaruose apriboti linija, pradedama brėžti iš Ovisi švyturio (57° 34.1234′ šiaurės platumos, 21° 42.9574′ rytų ilgumos) Latvijos vakarinėje pakrantėje iki Cape Lodės (Cape Loode) pietinės uolos (57° 57.4760′ šiaurės platumos, 21° 58.2789′ rytų ilgumos) Saremos saloje, iš ten į pietus iki piečiausio Sorvės (Sorve) pusiasalio taško ir iš ten į šiaurės rytus išilgai Saremos salos rytinės pakrantės, ir į šiaurę išilgai linijos, nubrėžtos nuo 58° 30.0′ šiaurės platumos, 23° 13.2′ rytų ilgumos iki 58° 30′ šiaurės platumos, 23° 41.1′ rytų ilgumos. |
| --- | --- | --- |

—

ICES 28 statistinis rajonas (BAL 28)

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 58° 30′ šiaurės platumos, 19° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į rytus iki Saremos salos vakarinės pakrantės; iš ten, liniją nubrėžus į šiaurę nuo Saremos salos, iki taško, esančio šios salos rytinėje pakrantėje 58° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Estijos pakrantės; iš ten į pietus išilgai Estijos ir Latvijos vakarinių pakrančių iki taško, esančio 56° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 57° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Gotlando salos vakarinės pakrantės; iš ten į šiaurę Gotlando šiaurinės pakrantės taško, esančio 19° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES 28-1 statistinis rajonas (BAL 28.1)

Vandenys, vakaruose apriboti linija, pradedama brėžti iš Ovisi švyturio (57° 34.1234′ šiaurės platumos, 21° 42.9574′ rytų ilgumos) Latvijos vakarinėje pakrantėje iki Cape Lodės (Cape Loode) pietinės uolos (57° 57.4760′ šiaurės platumos, 21° 58.2789′ rytų ilgumos) Saremos saloje, iš ten į pietus iki piečiausio Sorvės (Sorve) pusiasalio taško ir iš ten į šiaurės rytus išilgai Saremos salos rytinės pakrantės, ir į šiaurę išilgai linijos, nubrėžtos nuo 58° 30.0′ šiaurės platumos, 23° 13.2′ rytų ilgumos iki 58° 30′ šiaurės platumos, 23° 41.1′ rytų ilgumos.

| — | ICES 28-2 statistinis rajonas (BAL 28.2)
  28 rajono dalis, nepriklausanti 28-1 rajonui. |
| --- | --- |

—

ICES 28-2 statistinis rajonas (BAL 28.2)

28 rajono dalis, nepriklausanti 28-1 rajonui.

| — | ICES 29 statistinis rajonas (BAL 29)

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Švedijos rytinės pakrantės taško, esančio 60° 30′ šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki Suomijos pakrantės; iš ten į pietus išilgai Suomijos vakarinės ir pietinės pakrantės iki pietinės pakrantės taško, esančio 23° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 59° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Estijos pakrantės; iš ten į pietus išilgai Estijos vakarinės pakrantės iki taško, esančio 58° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Saremos salos rytinės pakrantės; iš ten, liniją nubrėžus į šiaurę nuo Saremos salos, iki jos vakarinės pakrantės taško, esančio 58° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 19° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Švedijos rytinės pakrantės taško, esančio 59° 41′ šiaurės platumos; iš ten į šiaurę išilgai Švedijos rytinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES 29 statistinis rajonas (BAL 29)

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Švedijos rytinės pakrantės taško, esančio 60° 30′ šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki Suomijos pakrantės; iš ten į pietus išilgai Suomijos vakarinės ir pietinės pakrantės iki pietinės pakrantės taško, esančio 23° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 59° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Estijos pakrantės; iš ten į pietus išilgai Estijos vakarinės pakrantės iki taško, esančio 58° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Saremos salos rytinės pakrantės; iš ten, liniją nubrėžus į šiaurę nuo Saremos salos, iki jos vakarinės pakrantės taško, esančio 58° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 19° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Švedijos rytinės pakrantės taško, esančio 59° 41′ šiaurės platumos; iš ten į šiaurę išilgai Švedijos rytinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES 30 statistinis rajonas (BAL 30)

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Švedijos rytinės pakrantės taško, esančio 63° 30′ šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki Suomijos pakrantės; iš ten į pietus išilgai Suomijos pakrantės iki taško, esančio 60° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Švedijos pakrantės; iš ten į šiaurę išilgai Švedijos rytinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES 30 statistinis rajonas (BAL 30)

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Švedijos rytinės pakrantės taško, esančio 63° 30′ šiaurės platumos, iš ten tiesiai į rytus iki Suomijos pakrantės; iš ten į pietus išilgai Suomijos pakrantės iki taško, esančio 60° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Švedijos pakrantės; iš ten į šiaurę išilgai Švedijos rytinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES 31 statistinis rajonas (BAL 31)

  Vandenys, apriboti linija, pradėta brėžti iš Švedijos rytinės pakrantės taško, esančio 63° 30′ šiaurės platumos; iš ten, liniją nubrėžus per šiaurinę Botnijos (Bothnia) įlankos dalį, iki Suomijos vakarinės pakrantės taško, esančio 63° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES 31 statistinis rajonas (BAL 31)

Vandenys, apriboti linija, pradėta brėžti iš Švedijos rytinės pakrantės taško, esančio 63° 30′ šiaurės platumos; iš ten, liniją nubrėžus per šiaurinę Botnijos (Bothnia) įlankos dalį, iki Suomijos vakarinės pakrantės taško, esančio 63° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES 32 statistinis rajonas (BAL 32)

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Suomijos pietinės pakrantės taško, esančio 23° 00′ rytų ilgumos; iš ten, nubrėžus liniją į rytus nuo Suomijos įlankos, iki Estijos vakarinės pakrantės taško, esančio 59° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 23° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES 32 statistinis rajonas (BAL 32)

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Suomijos pietinės pakrantės taško, esančio 23° 00′ rytų ilgumos; iš ten, nubrėžus liniją į rytus nuo Suomijos įlankos, iki Estijos vakarinės pakrantės taško, esančio 59° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 23° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

ICES IV statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Norvegijos pakrantės taško, esančio 62° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Škotijos pakrantės; iš ten į rytus ir pietus išilgai Škotijos ir Anglijos pakrančių iki taško, esančio 51° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Prancūzijos pakrantės; iš ten į šiaurės rytus išilgai Prancūzijos, Belgijos, Nyderlandų ir Vokietijos pakrančių iki Vokietijos vakarinės sienos su Danija galutinio taško; iš ten išilgai Jutlandijos vakarinės pakrantės iki Tiuboriono; iš ten į pietus ir į rytus išilgai Limfiordo pietinės pakrantės iki Egenseklosterio kyšulio; iš ten per Limfiordo rytines žiotis iki Halso; iš ten į vakarus išilgai Limfiordo šiaurinės pakrantės iki Ager Tangės (Agger Tange) piečiausio taško; iš ten į šiaurę išilgai Jutlandijos vakarinės pakrantės iki taško, esančio 57° 00′ šiaurės platumos, iš ten tiesiai į vakarus iki 8° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 57° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 7° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Norvegijos pakrantės; iš ten į šiaurės vakarus išilgai Norvegijos pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES IV a statistinė stritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Norvegijos pakrantės taško, esančio 62° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 3° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Škotijos pakrantės; iš ten į rytus ir pietus išilgai Škotijos pakrantės iki taško, esančio 57° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 7° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Norvegijos pakrantės; iš ten į šiaurės vakarus išilgai Norvegijos pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES IV a statistinė stritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Norvegijos pakrantės taško, esančio 62° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 3° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Škotijos pakrantės; iš ten į rytus ir pietus išilgai Škotijos pakrantės iki taško, esančio 57° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 7° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Norvegijos pakrantės; iš ten į šiaurės vakarus išilgai Norvegijos pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES IV b statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Danijos vakarinės pakrantės taško, esančio 57° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 8° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 57°30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Škotijos pakrantės; iš ten į pietus išilgai Škotijos ir Anglijos pakrančių iki taško, esančio 53° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Vokietijos pakrantės; iš ten į šiaurės rytus išilgai Jutlandijos pakrantės iki Tiuboriono; iš ten į pietus ir į rytus išilgai Limfiordo pietinės pakrantės iki Egenseklosterio kyšulio; iš ten per Limfiordo rytines žiotis iki Halso; iš ten į vakarus išilgai Limfiordo šiaurinės pakrantės iki Ager Tangės piečiausio taško; iš ten į šiaurę išilgai Jutlandijos vakarinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES IV b statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Danijos vakarinės pakrantės taško, esančio 57° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 8° 00′ rytų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 57°30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Škotijos pakrantės; iš ten į pietus išilgai Škotijos ir Anglijos pakrančių iki taško, esančio 53° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Vokietijos pakrantės; iš ten į šiaurės rytus išilgai Jutlandijos pakrantės iki Tiuboriono; iš ten į pietus ir į rytus išilgai Limfiordo pietinės pakrantės iki Egenseklosterio kyšulio; iš ten per Limfiordo rytines žiotis iki Halso; iš ten į vakarus išilgai Limfiordo šiaurinės pakrantės iki Ager Tangės piečiausio taško; iš ten į šiaurę išilgai Jutlandijos vakarinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES IV c statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Vokietijos vakarinės pakrantės taško, esančio 53° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Anglijos kranto; iš ten į pietus iki taško, esančio 51° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Prancūzijos pakrantės; iš ten į šiaurės rytus išilgai Prancūzijos, Belgijos, Nyderlandų ir Vokietijos pakrančių iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES IV c statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Vokietijos vakarinės pakrantės taško, esančio 53° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Anglijos kranto; iš ten į pietus iki taško, esančio 51° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Prancūzijos pakrantės; iš ten į šiaurės rytus išilgai Prancūzijos, Belgijos, Nyderlandų ir Vokietijos pakrančių iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

ICES V statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 68° 00′ šiaurės platumos, 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 27° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 62° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 15° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 63° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES V a statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 68° 00′ šiaurės platumos, 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 27° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 62° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 15° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 63° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES V a 1 statistinis rajonas,

  esantis stačiakampyje, apibrėžtame šiomis koordinatėmis:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- | --- |
| 63.00 Š | 24.00 V |
| 62.00 Š | 24.00 V |
| 62.00 Š | 27.00 V |
| 63.00 Š | 27.00 V |
| 63.00 Š | 24.00 V |

—

ICES V a statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 68° 00′ šiaurės platumos, 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 27° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 62° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 15° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 63° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES V a 1 statistinis rajonas,

esantis stačiakampyje, apibrėžtame šiomis koordinatėmis:

Platuma

Ilguma

63.00 Š

24.00 V

62.00 Š

24.00 V

62.00 Š

27.00 V

63.00 Š

27.00 V

63.00 Š

24.00 V

| — | ICES V a 2 statistinis rajonas

  V a srities dalis, nepriklausanti V a 1 rajonui. |
| --- | --- |

—

ICES V a 2 statistinis rajonas

V a srities dalis, nepriklausanti V a 1 rajonui.

| — | ICES V b statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 63° 00′ šiaurės platumos, 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 15° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES V b 1 statistinis rajonas

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 63° 00′ šiaurės platumos, 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 15° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 10° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 61° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten išilgai loksodromos iki taško, esančio 61° 15‘ šiaurės platumos, 7° 30′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 5°‘ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES V b 1 a statistinis rajonas
  V b 1 rajono dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60.49 Š | 15.00 V |
| 60.71 Š | 13.99 V |
| 60.15 Š | 13.29 V |
| 60.00 Š | 13.50 V |
| 60.00 Š | 15.00 V |
| 60.49 Š | 15.00 V |

—

ICES V b statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 63° 00′ šiaurės platumos, 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 15° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES V b 1 statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 63° 00′ šiaurės platumos, 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 15° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 10° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 61° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten išilgai loksodromos iki taško, esančio 61° 15‘ šiaurės platumos, 7° 30′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 5°‘ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES V b 1 a statistinis rajonas

V b 1 rajono dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

60.49 Š

15.00 V

60.71 Š

13.99 V

60.15 Š

13.29 V

60.00 Š

13.50 V

60.00 Š

15.00 V

60.49 Š

15.00 V

| — | ICES V b 1 b statistinis rajonas
  V b 1 rajono dalis, nepatenkanti į V b 1 a rajoną. |
| --- | --- |

—

ICES V b 1 b statistinis rajonas

V b 1 rajono dalis, nepatenkanti į V b 1 a rajoną.

| — | ICES V b 2 statistinis rajonas

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 60° 00′ šiaurės platumos, 10°00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 61° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten išilgai loksodromos iki taško, esančio 61° 15‘ šiaurės platumos, 7° 30′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES V b 2 statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 60° 00′ šiaurės platumos, 10°00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 61° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten išilgai loksodromos iki taško, esančio 61° 15‘ šiaurės platumos, 7° 30′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

ICES VI statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Škotijos šiaurinės pakrantės taško, esančio 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60° 00′ šiaurės platumos, iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 54° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Airijos pakrantės; iš ten į šiaurę ir rytus išilgai Airijos ir Šiaurės Airijos pakrančių iki Šiaurės Airijos rytinės pakrantės taško, esančio 55° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Škotijos kranto; iš ten į šiaurę išilgai Škotijos vakarinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VI a statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Škotijos šiaurinės pakrantės taško, esančio 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60°‘ šiaurės platumos, iš ten tiesiai į vakarus iki 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 54° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Airijos pakrantės; iš ten į šiaurę ir rytus išilgai Airijos ir Šiaurės Airijos pakrantės iki Šiaurės Airijos rytinės pakrantės taško, esančio 55° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Škotijos kranto; iš ten į šiaurę išilgai Škotijos vakarinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES VI a statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Škotijos šiaurinės pakrantės taško, esančio 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 60°‘ šiaurės platumos, iš ten tiesiai į vakarus iki 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 54° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Airijos pakrantės; iš ten į šiaurę ir rytus išilgai Airijos ir Šiaurės Airijos pakrantės iki Šiaurės Airijos rytinės pakrantės taško, esančio 55° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Škotijos kranto; iš ten į šiaurę išilgai Škotijos vakarinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VI b statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 60° 00′ šiaurės platumos, 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 54° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES VI b 1 statistinis rajonas

  VI b srities dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 Š | 18.00 V |
| 60.00 Š | 18.00 V |
| 60.00 Š | 13.50 V |
| 60.15 Š | 13.29 V |
| 59.65 Š | 13.99 V |
| 59.01 Š | 14.57 V |
| 58.51 Š | 14.79 V |
| 57.87 Š | 14.88 V |
| 57.01 Š | 14.63 V |
| 56.57 Š | 14.34 V |
| 56.50 Š | 14.44 V |
| 56.44 Š | 14.54 V |
| 56.37 Š | 14.62 V |
| 56.31 Š | 14.72 V |
| 56.24 Š | 14.80 V |
| 56.17 Š | 14.89 V |
| 56.09 Š | 14.97 V |
| 56.02 Š | 15.04 V |
| 55.95 Š | 15.11 V |
| 55.88 Š | 15.19 V |
| 55.80 Š | 15.27 V |
| 55.73 Š | 15.34 V |
| 55.65 Š | 15.41 V |
| 55.57 Š | 15.47 V |
| 55.50 Š | 15.54 V |
| 55.42 Š | 15.60 V |
| 55.34 Š | 15.65 V |
| 55.26 Š | 15.70 V |
| 55.18 Š | 15.75 V |
| 55.09 Š | 15.79 V |
| 55.01 Š | 15.83 V |
| 54.93 Š | 15.87 V |
| 54.84 Š | 15.90 V |
| 54.76 Š | 15.92 V |
| 54.68 Š | 15.95 V |
| 54.59 Š | 15.97 V |
| 54.51 Š | 15.99 V |
| 54.50 Š | 15.99 V |
| 54.50 Š | 18.00 V |

—

ICES VI b statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 60° 00′ šiaurės platumos, 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 54° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES VI b 1 statistinis rajonas

VI b srities dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

54.50 Š

18.00 V

60.00 Š

18.00 V

60.00 Š

13.50 V

60.15 Š

13.29 V

59.65 Š

13.99 V

59.01 Š

14.57 V

58.51 Š

14.79 V

57.87 Š

14.88 V

57.01 Š

14.63 V

56.57 Š

14.34 V

56.50 Š

14.44 V

56.44 Š

14.54 V

56.37 Š

14.62 V

56.31 Š

14.72 V

56.24 Š

14.80 V

56.17 Š

14.89 V

56.09 Š

14.97 V

56.02 Š

15.04 V

55.95 Š

15.11 V

55.88 Š

15.19 V

55.80 Š

15.27 V

55.73 Š

15.34 V

55.65 Š

15.41 V

55.57 Š

15.47 V

55.50 Š

15.54 V

55.42 Š

15.60 V

55.34 Š

15.65 V

55.26 Š

15.70 V

55.18 Š

15.75 V

55.09 Š

15.79 V

55.01 Š

15.83 V

54.93 Š

15.87 V

54.84 Š

15.90 V

54.76 Š

15.92 V

54.68 Š

15.95 V

54.59 Š

15.97 V

54.51 Š

15.99 V

54.50 Š

15.99 V

54.50 Š

18.00 V

| — | ICES VI b 2 statistinis rajonas

  VI b srities dalis, nepriklausanti VI b 1 rajonui. |
| --- | --- |

—

ICES VI b 2 statistinis rajonas

VI b srities dalis, nepriklausanti VI b 1 rajonui.

ICES VII statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Airijos vakarinės pakrantės taško, esančio 54° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 48° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Prancūzijos pakrantės; iš ten į šiaurę ir šiaurės rytus išilgai Prancūzijos pakrantės iki taško, esančio 51° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Anglijos pietryčių pakrantės; iš ten į vakarus ir šiaurę išilgai Anglijos, Velso ir Škotijos pakrančių iki Škotijos vakarinės pakrantės taško, esančio 55° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Šiaurės Airijos pakrantės; iš ten į šiaurę ir vakarus išilgai Šiaurės Airijos ir Airijos pakrančių iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VII a statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Škotijos vakarinės pakrantės taško, esančio 55° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Šiaurės Airijos pakrantės; iš ten į pietus išilgai Šiaurės Airijos ir Airijos pakrančių iki Airijos pietryčių pakrantės taško, esančio 52° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Velso pakrantės; iš ten į šiaurės rytus ir šiaurę išilgai Velso, Anglijos ir Škotijos pakrančių iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES VII a statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Škotijos vakarinės pakrantės taško, esančio 55° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Šiaurės Airijos pakrantės; iš ten į pietus išilgai Šiaurės Airijos ir Airijos pakrančių iki Airijos pietryčių pakrantės taško, esančio 52° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Velso pakrantės; iš ten į šiaurės rytus ir šiaurę išilgai Velso, Anglijos ir Škotijos pakrančių iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VII b statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Airijos vakarinės pakrantės taško, esančio 54° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 52° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Airijos pakrantės; iš ten į šiaurę išilgai Airijos vakarinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES VII b statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Airijos vakarinės pakrantės taško, esančio 54° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 52° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Airijos pakrantės; iš ten į šiaurę išilgai Airijos vakarinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VII c statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 54° 30′ šiaurės platumos, 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 52° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES VII c 1 statistinis rajonas

  VII c srities dalis, apibrėžta šiomis koordinatėmis:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 Š | 15.99 V |
| 54.42 Š | 15.99 V |
| 54.34 Š | 16.00 V |
| 54.25 Š | 16.01 V |
| 54.17 Š | 16.01 V |
| 54.08 Š | 16.01 V |
| 53.99 Š | 16.00 V |
| 53.91 Š | 15.99 V |
| 53.82 Š | 15.97 V |
| 53.74 Š | 15.96 V |
| 53.66 Š | 15.94 V |
| 53.57 Š | 15.91 V |
| 53.49 Š | 15.90 V |
| 53.42 Š | 15.89 V |
| 53.34 Š | 15.88 V |
| 53.26 Š | 15.86 V |
| 53.18 Š | 15.84 V |
| 53.10 Š | 15.88 V |
| 53.02 Š | 15.92 V |
| 52.94 Š | 15.95 V |
| 52.86 Š | 15.98 V |
| 52.77 Š | 16.00 V |
| 52.69 Š | 16.02 V |
| 52.61 Š | 16.04 V |
| 52.52 Š | 16.06 V |
| 52.50 Š | 16.06 V |
| 52.50 Š | 18.00 V |
| 54.50 Š | 18.00 V |
| 54.50 Š | 15.99 V |

—

ICES VII c statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 54° 30′ šiaurės platumos, 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 52° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES VII c 1 statistinis rajonas

VII c srities dalis, apibrėžta šiomis koordinatėmis:

Platuma

Ilguma

54.50 Š

15.99 V

54.42 Š

15.99 V

54.34 Š

16.00 V

54.25 Š

16.01 V

54.17 Š

16.01 V

54.08 Š

16.01 V

53.99 Š

16.00 V

53.91 Š

15.99 V

53.82 Š

15.97 V

53.74 Š

15.96 V

53.66 Š

15.94 V

53.57 Š

15.91 V

53.49 Š

15.90 V

53.42 Š

15.89 V

53.34 Š

15.88 V

53.26 Š

15.86 V

53.18 Š

15.84 V

53.10 Š

15.88 V

53.02 Š

15.92 V

52.94 Š

15.95 V

52.86 Š

15.98 V

52.77 Š

16.00 V

52.69 Š

16.02 V

52.61 Š

16.04 V

52.52 Š

16.06 V

52.50 Š

16.06 V

52.50 Š

18.00 V

54.50 Š

18.00 V

54.50 Š

15.99 V

| — | ICES VII c 2 statistinis rajonas

  VII c srities dalis, nepatenkanti į VII c 1 rajoną. |
| --- | --- |

—

ICES VII c 2 statistinis rajonas

VII c srities dalis, nepatenkanti į VII c 1 rajoną.

| — | ICES VII d statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Prancūzijos vakarinės pakrantės taško, esančio 51° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Anglijos pakrantės; iš ten į vakarus išilgai Anglijos pietinės pakrantės iki 2° 00′ vakarų ilgumos; iš ten į pietus iki Prancūzijos pakrantės kyšulio Cap de la Hague; iš ten į šiaurės rytus išilgai Prancūzijos pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES VII d statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Prancūzijos vakarinės pakrantės taško, esančio 51° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Anglijos pakrantės; iš ten į vakarus išilgai Anglijos pietinės pakrantės iki 2° 00′ vakarų ilgumos; iš ten į pietus iki Prancūzijos pakrantės kyšulio Cap de la Hague; iš ten į šiaurės rytus išilgai Prancūzijos pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VII e statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Anglijos pietinės pakrantės taško, esančio 2° 00′ vakarų ilgumos; iš ten į pietus ir vakarus išilgai Anglijos pakrantės iki pietvakarių pakrantės taško, esančio 50° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 7° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 49° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 48° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Prancūzijos pakrantės; iš ten į šiaurę ir šiaurės rytus išilgai Prancūzijos pakrantės iki Cap de la Hague; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES VII e statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Anglijos pietinės pakrantės taško, esančio 2° 00′ vakarų ilgumos; iš ten į pietus ir vakarus išilgai Anglijos pakrantės iki pietvakarių pakrantės taško, esančio 50° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 7° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 49° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 48° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Prancūzijos pakrantės; iš ten į šiaurę ir šiaurės rytus išilgai Prancūzijos pakrantės iki Cap de la Hague; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VII f statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Velso pietinės pakrantės taško, esančio 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 51° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 6° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 50° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 7° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 50° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Anglijos pakrantės; iš ten išilgai Anglijos pietvakarių pakrantės ir Velso pietinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES VII f statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Velso pietinės pakrantės taško, esančio 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 51° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 6° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 50° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 7° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 50° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Anglijos pakrantės; iš ten išilgai Anglijos pietvakarių pakrantės ir Velso pietinės pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VII g statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Velso vakarinės pakrantės taško, esančio 52° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Airijos pietryčių pakrantės; iš ten į pietvakarius išilgai Airijos pakrantės iki taško, esančio 9° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 50° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 7° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 50° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 6° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 51°00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Velso pietinės pakrantės; iš ten į šiaurės vakarus išilgai Velso pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES VII g statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Velso vakarinės pakrantės taško, esančio 52° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki Airijos pietryčių pakrantės; iš ten į pietvakarius išilgai Airijos pakrantės iki taško, esančio 9° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 50° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 7° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 50° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 6° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 51°00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Velso pietinės pakrantės; iš ten į šiaurės vakarus išilgai Velso pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VII h statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 50° 00′ šiaurės platumos, 7° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 9° 00′ vakarų ilgumos, iš ten tiesiai į pietus iki 48° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 49° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 7° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES VII h statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 50° 00′ šiaurės platumos, 7° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 9° 00′ vakarų ilgumos, iš ten tiesiai į pietus iki 48° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 49° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 7° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VII j statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Airijos vakarinės pakrantės taško, esančio 52° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 48° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 9° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Airijos pietinės pakrantės; iš ten į šiaurę išilgai Airijos pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES VII j 1 statistinis rajonas

  VII j srities dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.43 Š | 12.00 V |
| 48.42 Š | 11.99 V |
| 48.39 Š | 11.87 V |
| 48.36 Š | 11.75 V |
| 48.33 Š | 11.64 V |
| 48.30 Š | 11.52 V |
| 48.27 Š | 11.39 V |
| 48.25 Š | 11.27 V |
| 48.23 Š | 11.14 V |
| 48.21 Š | 11.02 V |
| 48.19 Š | 10.89 V |
| 48.17 Š | 10.77 V |
| 48.03 Š | 10.68 V |
| 48.00 Š | 10.64 V |
| 48.00 Š | 12.00 V |
| 48.43 Š | 12.00 V |

—

ICES VII j statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Airijos vakarinės pakrantės taško, esančio 52° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 48° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 9° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Airijos pietinės pakrantės; iš ten į šiaurę išilgai Airijos pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES VII j 1 statistinis rajonas

VII j srities dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

48.43 Š

12.00 V

48.42 Š

11.99 V

48.39 Š

11.87 V

48.36 Š

11.75 V

48.33 Š

11.64 V

48.30 Š

11.52 V

48.27 Š

11.39 V

48.25 Š

11.27 V

48.23 Š

11.14 V

48.21 Š

11.02 V

48.19 Š

10.89 V

48.17 Š

10.77 V

48.03 Š

10.68 V

48.00 Š

10.64 V

48.00 Š

12.00 V

48.43 Š

12.00 V

| — | ICES VII j 2 statistinis rajonas

  VII j srities dalis, nepriklausanti VII j 1 rajonui. |
| --- | --- |

—

ICES VII j 2 statistinis rajonas

VII j srities dalis, nepriklausanti VII j 1 rajonui.

| — | ICES VII k statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 52° 30′ šiaurės platumos, 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos, iš ten tiesiai į pietus iki 48° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES VII k 1 statistinis rajonas

  VII k srities dalis, apibrėžta linijomis, jungiančiomis šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 Š | 18.00 V |
| 52.50 Š | 18.00 V |
| 52.50 Š | 16.06 V |
| 52.44 Š | 16.07 V |
| 52.36 Š | 16.08 V |
| 52.27 Š | 16.09 V |
| 52.19 Š | 16.09 V |
| 52.11 Š | 16.09 V |
| 52.02 Š | 16.08 V |
| 51.94 Š | 16.07 V |
| 51.85 Š | 16.07 V |
| 51.77 Š | 16.05 V |
| 51.68 Š | 16.04 V |
| 51.60 Š | 16.02 V |
| 51.52 Š | 15.99 V |
| 51.43 Š | 15.96 V |
| 51.34 Š | 15.93 V |
| 51.27 Š | 15.90 V |
| 51.18 Š | 15.86 V |
| 51.10 Š | 15.82 V |
| 51.02 Š | 15.77 V |
| 50.94 Š | 15.73 V |
| 50.86 Š | 15.68 V |
| 50.78 Š | 15.63 V |
| 50.70 Š | 15.57 V |
| 50.62 Š | 15.52 V |
| 50.54 Š | 15.47 V |
| 50.47 Š | 15.42 V |
| 50.39 Š | 15.36 V |
| 50.32 Š | 15.30 V |
| 50.24 Š | 15.24 V |
| 50.17 Š | 15.17 V |
| 50.10 Š | 15.11 V |
| 50.03 Š | 15.04 V |
| 49.96 Š | 14.97 V |
| 49.89 Š | 14.89 V |
| 49.82 Š | 14.82 V |
| 49.75 Š | 14.74 V |
| 49.69 Š | 14.65 V |
| 49.62 Š | 14.57 V |
| 49.56 Š | 14.48 V |
| 49.50 Š | 14.39 V |
| 49.44 Š | 14.30 V |
| 49.38 Š | 14.22 V |
| 49.32 Š | 14.13 V |
| 49.27 Š | 14.04 V |
| 49.21 Š | 13.95 V |
| 49.15 Š | 13.86 V |
| 49.10 Š | 13.77 V |
| 49.05 Š | 13.67 V |
| 49.00 Š | 13.57 V |
| 48.95 Š | 13.47 V |
| 48.90 Š | 13.37 V |
| 48.86 Š | 13.27 V |
| 48.81 Š | 13.17 V |
| 48.77 Š | 13.07 V |
| 48.73 Š | 12.96 V |
| 48.69 Š | 12.85 V |
| 48.65 Š | 12.74 V |
| 48.62 Š | 12.64 V |
| 48.58 Š | 12.54 V |
| 48.55 Š | 12.43 V |
| 48.52 Š | 12.32 V |
| 48.49 Š | 12.22 V |
| 48.46 Š | 12.11 V |
| 48.43 Š | 12.00 V |
| 48.00 Š | 18.00 V |

—

ICES VII k statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 52° 30′ šiaurės platumos, 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos, iš ten tiesiai į pietus iki 48° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 12° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES VII k 1 statistinis rajonas

VII k srities dalis, apibrėžta linijomis, jungiančiomis šias koordinates:

Platuma

Ilguma

48.00 Š

18.00 V

52.50 Š

18.00 V

52.50 Š

16.06 V

52.44 Š

16.07 V

52.36 Š

16.08 V

52.27 Š

16.09 V

52.19 Š

16.09 V

52.11 Š

16.09 V

52.02 Š

16.08 V

51.94 Š

16.07 V

51.85 Š

16.07 V

51.77 Š

16.05 V

51.68 Š

16.04 V

51.60 Š

16.02 V

51.52 Š

15.99 V

51.43 Š

15.96 V

51.34 Š

15.93 V

51.27 Š

15.90 V

51.18 Š

15.86 V

51.10 Š

15.82 V

51.02 Š

15.77 V

50.94 Š

15.73 V

50.86 Š

15.68 V

50.78 Š

15.63 V

50.70 Š

15.57 V

50.62 Š

15.52 V

50.54 Š

15.47 V

50.47 Š

15.42 V

50.39 Š

15.36 V

50.32 Š

15.30 V

50.24 Š

15.24 V

50.17 Š

15.17 V

50.10 Š

15.11 V

50.03 Š

15.04 V

49.96 Š

14.97 V

49.89 Š

14.89 V

49.82 Š

14.82 V

49.75 Š

14.74 V

49.69 Š

14.65 V

49.62 Š

14.57 V

49.56 Š

14.48 V

49.50 Š

14.39 V

49.44 Š

14.30 V

49.38 Š

14.22 V

49.32 Š

14.13 V

49.27 Š

14.04 V

49.21 Š

13.95 V

49.15 Š

13.86 V

49.10 Š

13.77 V

49.05 Š

13.67 V

49.00 Š

13.57 V

48.95 Š

13.47 V

48.90 Š

13.37 V

48.86 Š

13.27 V

48.81 Š

13.17 V

48.77 Š

13.07 V

48.73 Š

12.96 V

48.69 Š

12.85 V

48.65 Š

12.74 V

48.62 Š

12.64 V

48.58 Š

12.54 V

48.55 Š

12.43 V

48.52 Š

12.32 V

48.49 Š

12.22 V

48.46 Š

12.11 V

48.43 Š

12.00 V

48.00 Š

18.00 V

| — | ICES VII k 2 statistinis rajonas

  VII k srities dalis, nepatenkanti į VII k 1 rajoną. |
| --- | --- |

—

ICES VII k 2 statistinis rajonas

VII k srities dalis, nepatenkanti į VII k 1 rajoną.

ICES VIII statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Prancūzijos vakarinės pakrantės taško, esančio 48° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 43° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Ispanijos vakarinės pakrantės; iš ten į šiaurę išilgai Ispanijos ir Prancūzijos pakrančių iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VIII a statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Prancūzijos vakarinės pakrantės taško, esančio 48° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 47° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 6° 00′ vakarų ilgumos; iš ten į pietus iki 47° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 46° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Prancūzijos pakrantės; iš ten į šiaurės vakarus išilgai Prancūzijos pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES VIII a statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Prancūzijos vakarinės pakrantės taško, esančio 48° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 47° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 6° 00′ vakarų ilgumos; iš ten į pietus iki 47° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 46° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Prancūzijos pakrantės; iš ten į šiaurės vakarus išilgai Prancūzijos pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VIII b statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Prancūzijos vakarinės pakrantės taško, esančio 46° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 45° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 3° 00′ vakarų ilgumos; iš ten į pietus iki 44° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 2° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Ispanijos šiaurinės pakrantės; iš ten išilgai Ispanijos šiaurinės ir Prancūzijos vakarinės pakrančių iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES VIII b statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Prancūzijos vakarinės pakrantės taško, esančio 46° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 45° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 3° 00′ vakarų ilgumos; iš ten į pietus iki 44° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 2° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki Ispanijos šiaurinės pakrantės; iš ten išilgai Ispanijos šiaurinės ir Prancūzijos vakarinės pakrančių iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VIII c statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Ispanijos šiaurinės pakrantės taško, esančio 2° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 44° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 43° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Ispanijos vakarinės pakrantės; iš ten į šiaurę ir rytus išilgai Ispanijos pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES VIII c statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Ispanijos šiaurinės pakrantės taško, esančio 2° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 44° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 43° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Ispanijos vakarinės pakrantės; iš ten į šiaurę ir rytus išilgai Ispanijos pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES VIII d statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 48° 00′ šiaurės platumos, 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 44° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 3° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 45° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 46° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 47° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 6° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 47° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES VIII d 1 statistinis rajonas

  VIII d srities dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 Š | 11.00 V |
| 48.00 Š | 10.64 V |
| 47.77 Š | 10.37 V |
| 47.45 Š | 09.89 V |
| 46.88 Š | 09.62 V |
| 46.34 Š | 10.95 V |
| 46.32 Š | 11.00 V |
| 48.00 Š | 11.00 V |

—

ICES VIII d statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 48° 00′ šiaurės platumos, 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 44° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 3° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 45° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 4° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 46° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 5° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 47° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 6° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 47° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 8° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES VIII d 1 statistinis rajonas

VIII d srities dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

48.00 Š

11.00 V

48.00 Š

10.64 V

47.77 Š

10.37 V

47.45 Š

09.89 V

46.88 Š

09.62 V

46.34 Š

10.95 V

46.32 Š

11.00 V

48.00 Š

11.00 V

| — | ICES VIII d 2 statistinis rajonas

  VIII d srities dalis, nepriklausanti VIII d 1 rajonui. |
| --- | --- |

—

ICES VIII d 2 statistinis rajonas

VIII d srities dalis, nepriklausanti VIII d 1 rajonui.

| — | ICES VIII e statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 48° 00′ šiaurės platumos, 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 43° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki taško 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES VIII e 1 statistinis rajonas

  VIII e srities dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 Š | 18.00 V |
| 48.00 Š | 18.00 V |
| 48.00 Š | 11.00 V |
| 46.32 Š | 11.00 V |
| 44.72 Š | 13.31 V |
| 44.07 Š | 13.49 V |
| 43.00 Š | 13.80 V |

—

ICES VIII e statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 48° 00′ šiaurės platumos, 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 43° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki taško 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES VIII e 1 statistinis rajonas

VIII e srities dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

43.00 Š

18.00 V

48.00 Š

18.00 V

48.00 Š

11.00 V

46.32 Š

11.00 V

44.72 Š

13.31 V

44.07 Š

13.49 V

43.00 Š

13.80 V

| — | ICES VIII e 2 statistinis rajonas

  VIII e srities dalis, nepriklausanti VIII e 1 rajonui. |
| --- | --- |

—

ICES VIII e 2 statistinis rajonas

VIII e srities dalis, nepriklausanti VIII e 1 rajonui.

ICES IX statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Ispanijos šiaurės vakarų pakrantės taško, esančio 43° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 36° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Ispanijos pietinės pakrantės taško (Maroki kyšulys), esančio 5° 36‘ vakarų ilgumos; iš ten į šiaurės vakarus išilgai Ispanijos pietvakarių pakrantės, Portugalijos pakrantės ir Ispanijos šiaurės vakarų pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES IX a statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Ispanijos šiaurės vakarų pakrantės taško, esančio 43° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 36° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Ispanijos pietinės pakrantės taško (Maroki kyšulio), esančio 5° 36‘ vakarų ilgumos; iš ten į šiaurės vakarus išilgai Ispanijos pietvakarių pakrantės, Portugalijos pakrantės ir Ispanijos šiaurės vakarų pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti. |
| --- | --- |

—

ICES IX a statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Ispanijos šiaurės vakarų pakrantės taško, esančio 43° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 36° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki Ispanijos pietinės pakrantės taško (Maroki kyšulio), esančio 5° 36‘ vakarų ilgumos; iš ten į šiaurės vakarus išilgai Ispanijos pietvakarių pakrantės, Portugalijos pakrantės ir Ispanijos šiaurės vakarų pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES IX b statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 43° 00′ šiaurės platumos, 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 36° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES IX b 1 statistinis rajonas

  IX b srities dalis, apibrėžta linija, jungiančiomis šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 Š | 18.00 V |
| 43.00 Š | 13.80 V |
| 42.88 Š | 13.84 V |
| 42.04 Š | 13.64 V |
| 41.38 Š | 13.27 V |
| 41.13 Š | 13.27 V |
| 40.06 Š | 13.49 V |
| 38.75 Š | 13.78 V |
| 38.17 Š | 13.69 V |
| 36.03 Š | 12.73 V |
| 36.04 Š | 15.30 V |
| 36.02 Š | 17.90 V |
| 36.00 Š | 18.00 V |
| 43.00 Š | 18.00 V |

—

ICES IX b statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 43° 00′ šiaurės platumos, 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 36° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES IX b 1 statistinis rajonas

IX b srities dalis, apibrėžta linija, jungiančiomis šias koordinates:

Platuma

Ilguma

43.00 Š

18.00 V

43.00 Š

13.80 V

42.88 Š

13.84 V

42.04 Š

13.64 V

41.38 Š

13.27 V

41.13 Š

13.27 V

40.06 Š

13.49 V

38.75 Š

13.78 V

38.17 Š

13.69 V

36.03 Š

12.73 V

36.04 Š

15.30 V

36.02 Š

17.90 V

36.00 Š

18.00 V

43.00 Š

18.00 V

| — | ICES IX b 2 statistinis rajonas

  IX b srities dalis, nepriklausanti IX b 1 rajonui. |
| --- | --- |

—

ICES IX b 2 statistinis rajonas

IX b srities dalis, nepriklausanti IX b 1 rajonui.

ICES X statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 48° 00′ šiaurės platumos, 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 42° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 36° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES X a statistinė sritis

  X rajono dalis, esanti į pietus nuo 43o šiaurės platumos.






  — | ICES X a 1 statistinis rajonas

  X a srities dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- | --- |
| 36.00 Š | 18.00 V |
| 36.00 Š | 22.25 V |
| 37.58 Š | 20.62 V |
| 39.16 Š | 21.32 V |
| 40.97 Š | 23.91 V |
| 41.35 Š | 24.65 V |
| 41.91 Š | 25.79 V |
| 42.34 Š | 28.45 V |
| 42.05 Š | 29.95 V |
| 41.02 Š | 35.11 V |
| 40.04 Š | 35.26 V |
| 38.74 Š | 35.48 V |
| 36.03 Š | 31.76 V |
| 36.00 Š | 32.03 V |
| 36.00 Š | 42.00 V |
| 43.00 Š | 42.00 V |
| 43.00 Š | 18.00 V |
| 36.00 Š | 18.00 V |

—

ICES X a statistinė sritis

X rajono dalis, esanti į pietus nuo 43o šiaurės platumos.

—

ICES X a 1 statistinis rajonas

X a srities dalis, apibrėžta linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

36.00 Š

18.00 V

36.00 Š

22.25 V

37.58 Š

20.62 V

39.16 Š

21.32 V

40.97 Š

23.91 V

41.35 Š

24.65 V

41.91 Š

25.79 V

42.34 Š

28.45 V

42.05 Š

29.95 V

41.02 Š

35.11 V

40.04 Š

35.26 V

38.74 Š

35.48 V

36.03 Š

31.76 V

36.00 Š

32.03 V

36.00 Š

42.00 V

43.00 Š

42.00 V

43.00 Š

18.00 V

36.00 Š

18.00 V

| — | ICES X a 2 statistinis rajonas

  X a srities dalis, nepriklausanti X a 1 rajonui. |
| --- | --- |

—

ICES X a 2 statistinis rajonas

X a srities dalis, nepriklausanti X a 1 rajonui.

| — | ICES X b statistinė sritis

  X rajono dalis, esanti į šiaurę nuo 43° šiaurės platumos. |
| --- | --- |

—

ICES X b statistinė sritis

X rajono dalis, esanti į šiaurę nuo 43° šiaurės platumos.

ICES XII statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš taško, esančio 62° 00′ šiaurės platumos, 15° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 27° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 59° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į vakarus iki 42° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 48° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 18° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 60° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 15° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

| — | ICES XII a statistinė sritis

  XII rajono dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- |
| 62.00 Š | 15.00 V |
| 62.00 Š | 27.00 V |
| 59.00 Š | 27.00 V |
| 59.00 Š | 42.00 V |
| 52.50 Š | 42.00 V |
| 52.50 Š | 18.00 V |
| 54.50 Š | 18.00 V |
| 54.50 Š | 24.00 V |
| 60.00 Š | 24.00 V |
| 60.00 Š | 18.00 V |
| 60.00 Š | 15.00 V |
| 62.00 Š | 15.00 V |

—

ICES XII a statistinė sritis

XII rajono dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

62.00 Š

15.00 V

62.00 Š

27.00 V

59.00 Š

27.00 V

59.00 Š

42.00 V

52.50 Š

42.00 V

52.50 Š

18.00 V

54.50 Š

18.00 V

54.50 Š

24.00 V

60.00 Š

24.00 V

60.00 Š

18.00 V

60.00 Š

15.00 V

62.00 Š

15.00 V

| — | ICES XII a 1 statistinis rajonas

  XII a srities dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- |
| 52.50 Š | 42.00 V |
| 56.55 Š | 42.00 V |
| 56.64 Š | 41.50 V |
| 56.75 Š | 41.00 V |
| 56.88 Š | 40.50 V |
| 57.03 Š | 40.00 V |
| 57.20 Š | 39.50 V |
| 57.37 Š | 39.00 V |
| 57.62 Š | 38.50 V |
| 57.78 Š | 38.25 V |
| 57.97 Š | 38.00 V |
| 58.26 Š | 37.50 V |
| 58.50 Š | 37.20 V |
| 58.63 Š | 37.00 V |
| 59.00 Š | 36.77 V |
| 59.00 Š | 27.00 V |
| 60.85 Š | 27.00 V |
| 60.69 Š | 26.46 V |
| 60.45 Š | 25.09 V |
| 60.37 Š | 23.96 V |
| 60.22 Š | 23.27 V |
| 60.02 Š | 21.76 V |
| 60.00 Š | 20.55 V |
| 60.05 Š | 18.65 V |
| 60.08 Š | 18.00 V |
| 60.00 Š | 18.00 V |
| 60.00 Š | 24.00 V |
| 54.50 Š | 24.00 V |
| 54.50 Š | 18.00 V |
| 52.50 Š | 18.00 V |
| 52.50 Š | 42.00 V |

—

ICES XII a 1 statistinis rajonas

XII a srities dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

52.50 Š

42.00 V

56.55 Š

42.00 V

56.64 Š

41.50 V

56.75 Š

41.00 V

56.88 Š

40.50 V

57.03 Š

40.00 V

57.20 Š

39.50 V

57.37 Š

39.00 V

57.62 Š

38.50 V

57.78 Š

38.25 V

57.97 Š

38.00 V

58.26 Š

37.50 V

58.50 Š

37.20 V

58.63 Š

37.00 V

59.00 Š

36.77 V

59.00 Š

27.00 V

60.85 Š

27.00 V

60.69 Š

26.46 V

60.45 Š

25.09 V

60.37 Š

23.96 V

60.22 Š

23.27 V

60.02 Š

21.76 V

60.00 Š

20.55 V

60.05 Š

18.65 V

60.08 Š

18.00 V

60.00 Š

18.00 V

60.00 Š

24.00 V

54.50 Š

24.00 V

54.50 Š

18.00 V

52.50 Š

18.00 V

52.50 Š

42.00 V

| — | ICES XII a 2 statistinis rajonas

  XII a srities dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- |
| 60.00 Š | 20.55 V |
| 60.00 Š | 15.00 V |
| 60.49 Š | 15.00 V |
| 60.44 Š | 15.22 V |
| 60.11 Š | 17.32 V |
| 60.05 Š | 18.65 V |
| 60.00 Š | 20.55 V |

—

ICES XII a 2 statistinis rajonas

XII a srities dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

60.00 Š

20.55 V

60.00 Š

15.00 V

60.49 Š

15.00 V

60.44 Š

15.22 V

60.11 Š

17.32 V

60.05 Š

18.65 V

60.00 Š

20.55 V

| — | ICES XII a 3 statistinis rajonas

  XII a srities dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- |
| 59.00 Š | 42.00 V |
| 56.55 Š | 42.00 V |
| 56.64 Š | 41.50 V |
| 56.75 Š | 41.00 V |
| 56.88 Š | 40.50 V |
| 57.03 Š | 40.00 V |
| 57.20 Š | 39.50 V |
| 57.37 Š | 39.00 V |
| 57.62 Š | 38.50 V |
| 57.78 Š | 38.25 V |
| 57.97 Š | 38.00 V |
| 58.26 Š | 37.50 V |
| 58.63 Š | 37.00 V |
| 59.00 Š | 36.77 V |
| 59.00 Š | 42.00 V |

—

ICES XII a 3 statistinis rajonas

XII a srities dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

59.00 Š

42.00 V

56.55 Š

42.00 V

56.64 Š

41.50 V

56.75 Š

41.00 V

56.88 Š

40.50 V

57.03 Š

40.00 V

57.20 Š

39.50 V

57.37 Š

39.00 V

57.62 Š

38.50 V

57.78 Š

38.25 V

57.97 Š

38.00 V

58.26 Š

37.50 V

58.63 Š

37.00 V

59.00 Š

36.77 V

59.00 Š

42.00 V

| — | ICES XII a 4 statistinis rajonas

  XII a srities dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- |
| 62.00 Š | 27.00 V |
| 60.85 Š | 27.00 V |
| 60.69 Š | 26.46 V |
| 60.45 Š | 25.09 V |
| 60.37 Š | 23.96 V |
| 60.22 Š | 23.27 V |
| 60.02 Š | 21.76 V |
| 60.00 Š | 20.55 V |
| 60.05 Š | 18.65 V |
| 60.11 Š | 17.32 V |
| 60.44 Š | 15.22 V |
| 60.49 Š | 15.00 V |
| 62.00 Š | 15.00 V |
| 62.00 Š | 27.00 V |

—

ICES XII a 4 statistinis rajonas

XII a srities dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

62.00 Š

27.00 V

60.85 Š

27.00 V

60.69 Š

26.46 V

60.45 Š

25.09 V

60.37 Š

23.96 V

60.22 Š

23.27 V

60.02 Š

21.76 V

60.00 Š

20.55 V

60.05 Š

18.65 V

60.11 Š

17.32 V

60.44 Š

15.22 V

60.49 Š

15.00 V

62.00 Š

15.00 V

62.00 Š

27.00 V

| — | ICES XII b statistinė sritis

  XII rajono dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- |
| 60.00 Š | 18.00 V |
| 54.50 Š | 18.00 V |
| 54.50 Š | 24.00 V |
| 60.00 Š | 24.00 V |
| 60.00 Š | 18.00 V |

—

ICES XII b statistinė sritis

XII rajono dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

60.00 Š

18.00 V

54.50 Š

18.00 V

54.50 Š

24.00 V

60.00 Š

24.00 V

60.00 Š

18.00 V

| — | ICES XII c statistinė sritis

  XII rajono dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- |
| 52.50 Š | 42.00 V |
| 48.00 Š | 42.00 V |
| 48.00 Š | 18.00 V |
| 52.50 Š | 18.00 V |
| 52.50 Š | 42.00 V |

—

ICES XII c statistinė sritis

XII rajono dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

52.50 Š

42.00 V

48.00 Š

42.00 V

48.00 Š

18.00 V

52.50 Š

18.00 V

52.50 Š

42.00 V

ICES XIV statistinis rajonas

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš geografinio Šiaurės ašigalio išilgai 40° 00′ vakarų ilgumos dienovidinio iki Grenlandijos šiaurinės pakrantės; iš ten į rytus ir į pietus išilgai Grenlandijos pakrantės iki taško, esančio 44° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 59° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 27° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki 68° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki geografinio Šiaurės ašigalio.

| — | ICES XIV a statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš geografinio Šiaurės ašigalio išilgai 40° 00′ vakarų ilgumos dienovidinio iki Grenlandijos šiaurinės pakrantės; iš ten į rytus ir į pietus išilgai Grenlandijos pakrantės iki Savary kyšulio taško, esančio 68° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į pietus išilgai 27° 00′ vakarų ilgumos dienovidinio iki 68° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki geografinio Šiaurės ašigalio. |
| --- | --- |

—

ICES XIV a statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš geografinio Šiaurės ašigalio išilgai 40° 00′ vakarų ilgumos dienovidinio iki Grenlandijos šiaurinės pakrantės; iš ten į rytus ir į pietus išilgai Grenlandijos pakrantės iki Savary kyšulio taško, esančio 68° 30′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į pietus išilgai 27° 00′ vakarų ilgumos dienovidinio iki 68° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 11° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki geografinio Šiaurės ašigalio.

| — | ICES XIV b statistinė sritis

  Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Grenlandijos pietinės pakrantės taško, esančio 44° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 59° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 27° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Savary kyšulio taško, esančio 68° 30′ šiaurės platumos; iš ten į pietvakarius išilgai Grenlandijos pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.






  — | ICES XIV b 1 statistinis rajonas

  XIV b srities dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:






  Platuma | Ilguma |
| --- | --- | --- | --- |
| 59.00 Š | 27.00 V |
| 59.00 Š | 36.77 V |
| 59.35 Š | 36.50 V |
| 59.50 Š | 36.35 V |
| 59.75 Š | 36.16 V |
| 60.00 Š | 35.96 V |
| 60.25 Š | 35.76 V |
| 60.55 Š | 35.50 V |
| 60.75 Š | 35.37 V |
| 61.00 Š | 35.15 V |
| 61.25 Š | 34.97 V |
| 61.50 Š | 34.65 V |
| 61.60 Š | 34.50 V |
| 61.75 Š | 34.31 V |
| 61.98 Š | 34.00 V |
| 62.25 Š | 33.70 V |
| 62.45 Š | 33.53 V |
| 62.50 Š | 33.27 V |
| 62.56 Š | 33.00 V |
| 62.69 Š | 32.50 V |
| 62.75 Š | 32.30 V |
| 62.87 Š | 32.00 V |
| 63.03 Š | 31.50 V |
| 63.25 Š | 31.00 V |
| 63.31 Š | 30.86 V |
| 63.00 Š | 30.61 V |
| 62.23 Š | 29.87 V |
| 61.79 Š | 29.25 V |
| 61.44 Š | 28.61 V |
| 61.06 Š | 27.69 V |
| 60.85 Š | 27.00 V |
| 59.00 Š | 27.00 V |

—

ICES XIV b statistinė sritis

Vandenys, apriboti linija, pradedama brėžti iš Grenlandijos pietinės pakrantės taško, esančio 44° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į pietus iki 59° 00′ šiaurės platumos; iš ten tiesiai į rytus iki 27° 00′ vakarų ilgumos; iš ten tiesiai į šiaurę iki Savary kyšulio taško, esančio 68° 30′ šiaurės platumos; iš ten į pietvakarius išilgai Grenlandijos pakrantės iki taško, iš kurio linija buvo pradėta brėžti.

—

ICES XIV b 1 statistinis rajonas

XIV b srities dalis, apribota linija, jungiančia šias koordinates:

Platuma

Ilguma

59.00 Š

27.00 V

59.00 Š

36.77 V

59.35 Š

36.50 V

59.50 Š

36.35 V

59.75 Š

36.16 V

60.00 Š

35.96 V

60.25 Š

35.76 V

60.55 Š

35.50 V

60.75 Š

35.37 V

61.00 Š

35.15 V

61.25 Š

34.97 V

61.50 Š

34.65 V

61.60 Š

34.50 V

61.75 Š

34.31 V

61.98 Š

34.00 V

62.25 Š

33.70 V

62.45 Š

33.53 V

62.50 Š

33.27 V

62.56 Š

33.00 V

62.69 Š

32.50 V

62.75 Š

32.30 V

62.87 Š

32.00 V

63.03 Š

31.50 V

63.25 Š

31.00 V

63.31 Š

30.86 V

63.00 Š

30.61 V

62.23 Š

29.87 V

61.79 Š

29.25 V

61.44 Š

28.61 V

61.06 Š

27.69 V

60.85 Š

27.00 V

59.00 Š

27.00 V

| — | ICES XIV b 2 statistinis rajonas

  XIV b srities dalis, neįtraukta į XIV b 1 rajoną. |
| --- | --- |

—

ICES XIV b 2 statistinis rajonas

XIV b srities dalis, neįtraukta į XIV b 1 rajoną.

---

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/28

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 449/2005

2005 m. kovo 18 d.

nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 174/1999 dėl eksporto licencijų galiojimo termino pieno ir pieno produktų sektoriuje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 31 straipsnio 14 dalį,

kadangi:

| (1) | 1999 m. sausio 26 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 174/1999, nustatančio išsamias specialiąsias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 804/68 taikymo taisykles dėl pieno ir pieno produktų eksporto licencijų ir eksporto grąžinamųjų išmokų (2), 6 straipsniu nustatomas eksporto licencijų galiojimo terminas. |
| --- | --- |

(1)

1999 m. sausio 26 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 174/1999, nustatančio išsamias specialiąsias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 804/68 taikymo taisykles dėl pieno ir pieno produktų eksporto licencijų ir eksporto grąžinamųjų išmokų (2), 6 straipsniu nustatomas eksporto licencijų galiojimo terminas.

| (2) | Rusijos Federacija įvedė naujus reikalavimus į Rusiją eksportuojančių Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos (toliau – naujosios valstybės narės) pieno perdirbimo įmonių patvirtinimui. |
| --- | --- |

(2)

Rusijos Federacija įvedė naujus reikalavimus į Rusiją eksportuojančių Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos (toliau – naujosios valstybės narės) pieno perdirbimo įmonių patvirtinimui.

| (3) | Nepaisant pastaraisiais mėnesiais Rusijos veterinarijos tarnybų atliktų pieno įmonių patikrinimų Rusijos institucijos dar nepateikė naujų valstybių narių kompetentingoms institucijoms patvirtintų įmonių sąrašo. |
| --- | --- |

(3)

Nepaisant pastaraisiais mėnesiais Rusijos veterinarijos tarnybų atliktų pieno įmonių patikrinimų Rusijos institucijos dar nepateikė naujų valstybių narių kompetentingoms institucijoms patvirtintų įmonių sąrašo.

| (4) | Daug operatorių, tikėdamiesi pieno įmonių, atitinkančių 1992 m. birželio 16 d. Tarybos direktyvos 92/46/EEB, nustatančios sveikatos taisykles žalio pieno, termiškai apdoroto pieno ir pieno pagrindo produktų gamybai ir tiekimui į rinką, reikalavimus (3), patvirtinimo, nesiliauja nuolat teikę paraiškas eksporto licencijoms gauti, kad galėtų išlaikyti įprastus prekybinius santykius su Rusija. Tačiau iki galiojimo termino jie šių licencijų panaudoti negalės. |
| --- | --- |

(4)

Daug operatorių, tikėdamiesi pieno įmonių, atitinkančių 1992 m. birželio 16 d. Tarybos direktyvos 92/46/EEB, nustatančios sveikatos taisykles žalio pieno, termiškai apdoroto pieno ir pieno pagrindo produktų gamybai ir tiekimui į rinką, reikalavimus (3), patvirtinimo, nesiliauja nuolat teikę paraiškas eksporto licencijoms gauti, kad galėtų išlaikyti įprastus prekybinius santykius su Rusija. Tačiau iki galiojimo termino jie šių licencijų panaudoti negalės.

| (5) | Pagal naujas Rusijos sertifikatų išdavimo sąlygas Bendrijos eksportuotojai privalo turėti ne vėliau nei 2005 m. sausio 1 d. iki eksporto skiriamus sertifikatus, įrodančius, kad galutinio produkto sudėtyje esantys gyvūnai ir gyvūninės kilmės produktai, kilę iš kitos nei eksportuojančioji valstybės narės, atitinka veterinarijos ir sanitarijos reikalavimus. |
| --- | --- |

(5)

Pagal naujas Rusijos sertifikatų išdavimo sąlygas Bendrijos eksportuotojai privalo turėti ne vėliau nei 2005 m. sausio 1 d. iki eksporto skiriamus sertifikatus, įrodančius, kad galutinio produkto sudėtyje esantys gyvūnai ir gyvūninės kilmės produktai, kilę iš kitos nei eksportuojančioji valstybės narės, atitinka veterinarijos ir sanitarijos reikalavimus.

| (6) | Kadangi naujos administracinės sistemos sukūrimui ir atitinkamų prieš eksportą skiriamų sertifikatų išdavimo ir apsikeitimo procedūrų tarp valstybių narių nustatymui reikia laiko, ir kadangi sistema dar neveikia visose valstybėse narėse, kai kurie eksportuotojai negalės pasinaudoti 2005 m. sausio 31 d. baigiančiomis galioti eksporto licencijomis, nes neturi šių iki eksporto skiriamų sertifikatų. |
| --- | --- |

(6)

Kadangi naujos administracinės sistemos sukūrimui ir atitinkamų prieš eksportą skiriamų sertifikatų išdavimo ir apsikeitimo procedūrų tarp valstybių narių nustatymui reikia laiko, ir kadangi sistema dar neveikia visose valstybėse narėse, kai kurie eksportuotojai negalės pasinaudoti 2005 m. sausio 31 d. baigiančiomis galioti eksporto licencijomis, nes neturi šių iki eksporto skiriamų sertifikatų.

| (7) | Šiomis aplinkybėmis tikslinga pratęsti 2004 m. liepos, rugpjūčio, rugsėjo, spalio ir lapkričio mėnesiais išduotų licencijų galiojimo terminą. |
| --- | --- |

(7)

Šiomis aplinkybėmis tikslinga pratęsti 2004 m. liepos, rugpjūčio, rugsėjo, spalio ir lapkričio mėnesiais išduotų licencijų galiojimo terminą.

| (8) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 174/1999 6 straipsnio nuostatų to straipsnio a–d punktuose nurodytų produktų eksportui i Rusiją skirtos licencijos su iš anksto nustatyta grąžinamąja išmoka, išduotos 2004 m. liepos, rugpjūčio, rugsėjo, spalio ir lapkričio mėnesiais, galioja iki 2005 m. balandžio 30 d.

2 straipsnis

Licencijos savininko prašymu licencijų galiojimo terminą pagal 1 straipsnį pakeičia valstybės narės kompetentingos institucijos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnis taikomas nuo 2004 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 18 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 186/2004 (OL L 29, 2004 2 3, p. 6).

1

(2)  OL L 20, 1999 1 27, p. 8. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2250/2004 (OL L 381, 2004 12 28, p. 25).

2

(3)  OL L 268, 1992 9 14, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

3

---

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/30

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 450/2005

2005 m. kovo 18 d.

dėl įrodymų, kad buvo atlikti pieno ir pieno produktų muitinės importo formalumai trečiosiose šalyse, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 800/1999 16 straipsnyje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1255/1999 dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 31 straipsnio 10 dalies trečią įtrauką,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnio 10 dalies trečioje įtraukoje nurodoma, kad tais atvejais, kai taikoma diferencijuota grąžinamoji išmoka, ji išmokama, kai pateikiami įrodymai, kad produktai pasiekė licencijoje nurodytą paskirties vietą arba kitą paskirties vietą, už kurią buvo nustatyta išmoka. Tačiau minėto reglamento 42 straipsnyje nustatyta tvarka šiai taisyklei gali būti daromos išimtys, jeigu yra nustatomos lygiavertes garantijas suteikiančios sąlygos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnio 10 dalies trečioje įtraukoje nurodoma, kad tais atvejais, kai taikoma diferencijuota grąžinamoji išmoka, ji išmokama, kai pateikiami įrodymai, kad produktai pasiekė licencijoje nurodytą paskirties vietą arba kitą paskirties vietą, už kurią buvo nustatyta išmoka. Tačiau minėto reglamento 42 straipsnyje nustatyta tvarka šiai taisyklei gali būti daromos išimtys, jeigu yra nustatomos lygiavertes garantijas suteikiančios sąlygos.

| (2) | 2004 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 351/2004, nustatančiu eksporto grąžinamąsias išmokas pieno ir pieno produktų rinkoje (2), nuo 2004 m. vasario 27 d. už visus pieno produktus buvo įvestos pagal paskirties vietą diferencijuotos grąžinamosios išmokos. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. vasario 26 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 351/2004, nustatančiu eksporto grąžinamąsias išmokas pieno ir pieno produktų rinkoje (2), nuo 2004 m. vasario 27 d. už visus pieno produktus buvo įvestos pagal paskirties vietą diferencijuotos grąžinamosios išmokos.

| (3) | 1999 m. balandžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) 800/1999, nustatančio bendrąsias išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisykles (3), 16 straipsnyje nurodomi dokumentai, kurie gali būti pateikiami kaip įrodymai, kad buvo atlikti muitinės formalumai trečiojoje šalyje, kai grąžinamosios išmokos dydis yra diferencijuojamas pagal paskirties vietą. Pagal tą straipsnį tam tikrais konkrečiais atvejais Komisija gali nuspręsti, kad tame straipsnyje minimi importo įrodymai turi būti pateikiami remiantis konkrečiu dokumentu arba kitu būdu. |
| --- | --- |

(3)

1999 m. balandžio 15 d. Komisijos reglamento (EB) 800/1999, nustatančio bendrąsias išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisykles (3), 16 straipsnyje nurodomi dokumentai, kurie gali būti pateikiami kaip įrodymai, kad buvo atlikti muitinės formalumai trečiojoje šalyje, kai grąžinamosios išmokos dydis yra diferencijuojamas pagal paskirties vietą. Pagal tą straipsnį tam tikrais konkrečiais atvejais Komisija gali nuspręsti, kad tame straipsnyje minimi importo įrodymai turi būti pateikiami remiantis konkrečiu dokumentu arba kitu būdu.

| (4) | Dėl grąžinamosioms išmokoms taikomų Reglamento (EB) Nr. 800/1999 16 straipsnyje nustatytų reikalavimų nacionalinėms institucijoms ir eksportuotojams reikia atlikti svarbių pakeitimų administravimo procedūrose, ir tai turi administracinių pasekmių bei reikalauja didelių finansinių kaštų. To reglamento 16 straipsnyje nurodytų įrodymų gavimas kai kuriose šalyse gali sukelti rimtų sunkumų. |
| --- | --- |

(4)

Dėl grąžinamosioms išmokoms taikomų Reglamento (EB) Nr. 800/1999 16 straipsnyje nustatytų reikalavimų nacionalinėms institucijoms ir eksportuotojams reikia atlikti svarbių pakeitimų administravimo procedūrose, ir tai turi administracinių pasekmių bei reikalauja didelių finansinių kaštų. To reglamento 16 straipsnyje nurodytų įrodymų gavimas kai kuriose šalyse gali sukelti rimtų sunkumų.

| (5) | Siekiant palengvinti eksportuotojams įvestus administracinius ir finansinius suvaržymus ir leisti valdžios institucijoms ir eksportuotojams nustatyti naują su aptariamais produktais susijusią tvarką bei įvesti procedūras, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad visi atliktini formalumai vyktų sklandžiai, 2004 m. kovo 19 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 519/2004, nukrypstančiame nuo Reglamento (EB) Nr. 800/1999 dėl pieno ir pieno produktų eksporto (4), yra numatytas pereinamasis laikotarpis per kurį įrodymų, kad buvo atlikti muitinės importo formalumai, pateikimo tvarka yra palengvinta. Tos nuostatos nustoja galioti 2004 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant palengvinti eksportuotojams įvestus administracinius ir finansinius suvaržymus ir leisti valdžios institucijoms ir eksportuotojams nustatyti naują su aptariamais produktais susijusią tvarką bei įvesti procedūras, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad visi atliktini formalumai vyktų sklandžiai, 2004 m. kovo 19 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 519/2004, nukrypstančiame nuo Reglamento (EB) Nr. 800/1999 dėl pieno ir pieno produktų eksporto (4), yra numatytas pereinamasis laikotarpis per kurį įrodymų, kad buvo atlikti muitinės importo formalumai, pateikimo tvarka yra palengvinta. Tos nuostatos nustoja galioti 2004 m. gruodžio 31 d.

| (6) | Tačiau daugelyje paskirties šalių atitinkamos procedūros ir lygiavertės priemonės reikalingų dokumentų pateikimui vis dar neparengtos. Siekiant užkirsti kelią tam faktui, kad prekiautojams grąžinamosios išmokos nebūtų išmokėtos dėl administravimo procedūrų trūkumų trečiosiose šalyse, reikia ir toliau taikyti pereinamojo laikotarpio tvarką 2005 metais. Patirties, įgytos taikant Reglamentą (EB) Nr. 519/2004, pagrindu tame reglamente numatytą pereinamojo laikotarpio tvarką reikėtų pritaikyti tam, kad būtų galima pateikti papildomus dokumentus. |
| --- | --- |

(6)

Tačiau daugelyje paskirties šalių atitinkamos procedūros ir lygiavertės priemonės reikalingų dokumentų pateikimui vis dar neparengtos. Siekiant užkirsti kelią tam faktui, kad prekiautojams grąžinamosios išmokos nebūtų išmokėtos dėl administravimo procedūrų trūkumų trečiosiose šalyse, reikia ir toliau taikyti pereinamojo laikotarpio tvarką 2005 metais. Patirties, įgytos taikant Reglamentą (EB) Nr. 519/2004, pagrindu tame reglamente numatytą pereinamojo laikotarpio tvarką reikėtų pritaikyti tam, kad būtų galima pateikti papildomus dokumentus.

| (7) | Reikėtų priminti Reglamento (EB) Nr. 800/1999 20 straipsnio nuostatas, pagal kurias valstybių narių kompetentingos institucijos rimtų abejonių dėl tikrosios produkto paskirties vietos atveju gali paprašyti papildomų visiškai patenkinančių įrodymų, kad produktas buvo iš tikrųjų pateiktas į importuojančios trečiosios šalies rinką. |
| --- | --- |

(7)

Reikėtų priminti Reglamento (EB) Nr. 800/1999 20 straipsnio nuostatas, pagal kurias valstybių narių kompetentingos institucijos rimtų abejonių dėl tikrosios produkto paskirties vietos atveju gali paprašyti papildomų visiškai patenkinančių įrodymų, kad produktas buvo iš tikrųjų pateiktas į importuojančios trečiosios šalies rinką.

| (8) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Pieno ir pieno produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Kai KN kodais 0401–0405 klasifikuojami ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1255/1999 31 straipsnį eksportuojami produktai, už kuriuos eksportuotojas negali pateikti Reglamento (EB) Nr. 800/1999 16 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytų įrodymų, nukrypstant nuo minėto 16 straipsnio, laikoma, kad produktai buvo importuoti į trečiąją šalį, jeigu pateikiami šie trys dokumentai:

| a) | transportavimo dokumento kopija; |
| --- | --- |

a)

transportavimo dokumento kopija;

| b) | atitinkamos trečiosios šalies oficialios valdžios institucijos arba valstybės narės paskirties šalyje įsikūrusių oficialių valdžios institucijų, arba pagal Reglamento (EB) Nr. 800/1999 16a–16f straipsnius patvirtintos tarptautinės priežiūros agentūros išduota produkto iškrovimo deklaracija, liudijanti, kad produktas buvo išvežtas iš iškrovimo vietos arba bent jau kad deklaraciją išdavusios institucijos ar agentūros žiniomis produktas vėliau nebuvo perkrautas siekiant jį reeksportuoti; |
| --- | --- |

b)

atitinkamos trečiosios šalies oficialios valdžios institucijos arba valstybės narės paskirties šalyje įsikūrusių oficialių valdžios institucijų, arba pagal Reglamento (EB) Nr. 800/1999 16a–16f straipsnius patvirtintos tarptautinės priežiūros agentūros išduota produkto iškrovimo deklaracija, liudijanti, kad produktas buvo išvežtas iš iškrovimo vietos arba bent jau kad deklaraciją išdavusios institucijos ar agentūros žiniomis produktas vėliau nebuvo perkrautas siekiant jį reeksportuoti;

| c) | Bendrijoje įsikūrusių tarpininkų išduotas banko dokumentas, liudijantis, kad mokestis už atitinkamą eksportą buvo įskaitytas į tame banke atidarytą eksportuotojo sąskaitą, arba mokėjimo įrodymas. |
| --- | --- |

c)

Bendrijoje įsikūrusių tarpininkų išduotas banko dokumentas, liudijantis, kad mokestis už atitinkamą eksportą buvo įskaitytas į tame banke atidarytą eksportuotojo sąskaitą, arba mokėjimo įrodymas.

2.   Taikydamos Reglamento (EB) Nr. 800/1999 20 straipsnį valstybės narės atsižvelgia į 1 dalies nuostatas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas eksporto deklaracijoms nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 18 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 186/2004 (OL L 29, 2004 2 3, p. 6).

1

(2)  OL L 60, 2004 2 27, p. 46.

2

(3)  OL L 102, 1999 4 17, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 671/2004 (OL L 105, 2004 4 14, p. 5).

3

(4)  OL L 83, 2004 3 20, p. 4.

4

---

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/32

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 451/2005

2005 m. kovo 18 d.

dėl galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalis yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijų

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1254/1999 dėl bendro galvijienos rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 10 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2286/2002 dėl priemonių, taikomų žemės ūkio produktams, kurių kilmės šalys yra Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybės (AKR), ir juos perdirbus gaunamoms prekėms, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1706/98 (2),

atsižvelgdama į 2003 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2247/2003, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 2286/2002 dėl priemonių, taikomų žemės ūkio produktams, kurių kilmės šalis yra Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybės (AKR), ir juos perdirbus gaunamoms prekėms, taikymo galvijienos sektoriuje taisykles (3), ir ypač į jo 5 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 1 straipsnyje numatyta galimybė išduoti galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalis yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijas. Tačiau importuojami kiekiai neturi būti didesni už kiekvienai iš šių trečiųjų šalių nustatytus kiekius. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 1 straipsnyje numatyta galimybė išduoti galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalis yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, importo licencijas. Tačiau importuojami kiekiai neturi būti didesni už kiekvienai iš šių trečiųjų šalių nustatytus kiekius.

| (2) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 nuostatomis, nuo 2005 m. kovo 1 d. iki 10 d. pateiktuose prašymuose licencijai gauti, kuriuose kiekiai apskaičiuojami mėsos be kaulų mase, nurodyti prašomų importuoti produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, kiekiai nėra didesni už šioms valstybėms numatytus kiekius. Todėl galima suteikti prašomų kiekių importo licencijas. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 nuostatomis, nuo 2005 m. kovo 1 d. iki 10 d. pateiktuose prašymuose licencijai gauti, kuriuose kiekiai apskaičiuojami mėsos be kaulų mase, nurodyti prašomų importuoti produktų, kurių kilmės šalys yra Botsvana, Kenija, Madagaskaras, Svazilendas, Zimbabvė ir Namibija, kiekiai nėra didesni už šioms valstybėms numatytus kiekius. Todėl galima suteikti prašomų kiekių importo licencijas.

| (3) | Reikia nustatyti kiekius, dėl kurių nuo 2005 m. balandžio 1 d. galima pateikti paraiškas importo licencijai gauti, atsižvelgiant į tai, kad visas kiekis yra 52 100 t. |
| --- | --- |

(3)

Reikia nustatyti kiekius, dėl kurių nuo 2005 m. balandžio 1 d. galima pateikti paraiškas importo licencijai gauti, atsižvelgiant į tai, kad visas kiekis yra 52 100 t.

| (4) | Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad šis reglamentas nepažeidžia 1972 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvos 72/462/EEB dėl sveikatos ir veterinarinio patikrinimo problemų iš trečiųjų šalių importuojant galvijus, kiaules, avis, ožkas, šviežią mėsą arba produktus, kuriuose yra mėsos (4), taikymo, |
| --- | --- |

(4)

Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad šis reglamentas nepažeidžia 1972 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyvos 72/462/EEB dėl sveikatos ir veterinarinio patikrinimo problemų iš trečiųjų šalių importuojant galvijus, kiaules, avis, ožkas, šviežią mėsą arba produktus, kuriuose yra mėsos (4), taikymo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

2005 m. kovo 21 d. toliau nurodomos valstybės narės išduoda galvijienos sektoriaus produktų, kurių kilmės šalys yra kai kurios Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybės, importo licencijas toliau nurodomiems kiekiams, skaičiuojamiems mėsos be kaulų mase, pagal produktų kilmės šalis:

| | Jungtinė Karalystė:






  — | 300 t, kurių kilmės šalis yra Botsvana, |
| --- | --- | --- |

Jungtinė Karalystė:

—

300 t, kurių kilmės šalis yra Botsvana,

| — | 10 t, kurių kilmės šalis yra Svazilendo, |
| --- | --- |

—

10 t, kurių kilmės šalis yra Svazilendo,

| — | 550 t, kurių kilmės šalis yra Namibija. |
| --- | --- |

—

550 t, kurių kilmės šalis yra Namibija.

2 straipsnis

Per 2005 m. balandžio pirmąsias dešimt dienų pagal Reglamento (EB) Nr. 2247/2003 3 straipsnio 2 dalies nuostatas gali būti pateikti prašymai gauti licenciją importuoti tokius galvijienos be kaulų kiekius:

| iš Botsvanos – | 17 236 t, |
| --- | --- |
| iš Kenijos – | 142 t, |
| iš Madagaskaro – | 7 579 t, |
| iš Svazilendo – | 3 337 t, |
| iš Zimbabvės – | 9 100 t, |
| iš Namibijos – | 11 350 t. |

iš Botsvanos –

17 236 t,

iš Kenijos –

142 t,

iš Madagaskaro –

7 579 t,

iš Svazilendo –

3 337 t,

iš Zimbabvės –

9 100 t,

iš Namibijos –

11 350 t.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. kovo 21 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 18 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 160, 1999 6 26, p. 21. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1899/2004 (OL L 328, 2004 10 30, p. 67).

1

(2)  OL L 348, 2002 12 21, p. 5.

2

(3)  OL L 333, 2003 12 20, p. 37. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1118/2004 (OL L 217, 2004 6 17, p. 10).

3

(4)  OL L 302, 1972 12 31, p. 28. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 36).

4

---

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/34

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 452/2005

2005 m. kovo 18 d.

nustatantis sąlygas, kuriomis galima priimti importo licencijų prašymus, pateiktus 2004 m. kovo mėn. kai kuriems kiaulienos pagrindu pagamintiems produktams pagal režimą, numatytą susitarimuose tarp Bendrijos ir Bulgarijos ir Rumunijos

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. rugsėjo 29 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1898/97, nustatantį režimo, numatyto kiaulienos sektoriuje taikymo ypatybes Europos sutartyse su Bulgarija, Čekijos Respublika, Lenkijos Respublika, Rumunija, Slovakija, Vengrija (1), ypač į jo 4 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Laikotarpiui nuo 2005 m. aprīlis 1 d. iki birželio 30 d. pateikti importo licencijų prašymai yra mažesniems už turimus kiekius arba jiems lygiems, todėl gali būti pilnai patenkinami. |
| --- | --- |

(1)

Laikotarpiui nuo 2005 m. aprīlis 1 d. iki birželio 30 d. pateikti importo licencijų prašymai yra mažesniems už turimus kiekius arba jiems lygiems, todėl gali būti pilnai patenkinami.

| (2) | Derėtų atkreipti operatorių dėmesį į tai, kad licencijos gali būti naudojami tik tiems produktams, kurie atitinka visas šiuo metu Bendrijoje galiojančias veterinarines nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Derėtų atkreipti operatorių dėmesį į tai, kad licencijos gali būti naudojami tik tiems produktams, kurie atitinka visas šiuo metu Bendrijoje galiojančias veterinarines nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Taip, kaip nustatyta priede yra tenkinami importo licencijų prašymai, pateikti laikotarpiui nuo 2005 m. aprīlis 1 d. iki birželio 30 d., remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1898/97.

2.   Licencijos gali būti naudojamos tik tiems produktams, kurie atitinka visas šiuo metu Bendrijoje galiojančias veterinarines nuostatas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 18 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 267, 1997 9 30, p. 58. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 333/2004 (OL L 60, 2004 2 27, p. 12).

1

---

PRIEDAS

| Grupė | Importo licencijų prašymų, pateiktų nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki birželio 30 d., priėmimo procentas |
| --- | --- |
| B1 | 100,0 |
| 15 | 100,0 |
| 16 | 100,0 |
| 17 | 100,0 |

Grupė

Importo licencijų prašymų, pateiktų nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki birželio 30 d., priėmimo procentas

B1

100,0

15

100,0

16

100,0

17

100,0

---

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/36

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 453/2005

2005 m. kovo 18 d.

nustatantis sąlygas, kuriomis galima priimti importo licencijų prašymus, pateiktus 2005 m. kovo mėn. kai kuriems kiaulienos pagrindu pagamintiems produktams pagal režimą, numatytą Tarybos reglamentu (EB) Nr. 774/94, atidarančiu tam tikras Bendrijos tarifines kiaulienos ir kai kurių kitų žemės ūkio produktų kvotas bei numatančiu tokių kvotų administravimą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. birželio 22 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1432/94, nustatantį režimo, numatyto kiaulienos sektoriui Tarybos reglamentu (EB) Nr. 774/94, atidarančiu tam tikras Bendrijos tarifines kiaulienos ir kai kurių kitų žemės ūkio produktų kvotas bei numatančiu tokių kvotų administravimą, taikymo ypatybes (1), ypač į jo 4 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 2005 m. autram ketvirčiui pateikti importo licencijų prašymai yra mažesniems už turimus kiekius, todėl gali būti visiškai patenkinami. |
| --- | --- |

(1)

2005 m. autram ketvirčiui pateikti importo licencijų prašymai yra mažesniems už turimus kiekius, todėl gali būti visiškai patenkinami.

| (2) | Tikslinga nustatyti kitam laikotarpiui turimą kiekį. |
| --- | --- |

(2)

Tikslinga nustatyti kitam laikotarpiui turimą kiekį.

| (3) | Derėtų atkreipti operatorių dėmesį į tai, kad licencijos gali būti naudojamos tik tiems produktams, kurie atitinka visas šiuo metu Bendrijoje galiojančias veterinarines nuostatas, |
| --- | --- |

(3)

Derėtų atkreipti operatorių dėmesį į tai, kad licencijos gali būti naudojamos tik tiems produktams, kurie atitinka visas šiuo metu Bendrijoje galiojančias veterinarines nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Taip, kaip nustatyta priede, yra tenkinami importo licencijų prašymai, pateikti laikotarpiui nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. birželio 30 d., remiantis Reglamento (EB) Nr. 1432/94 I priedu.

2.   Laikotarpiu nuo 2005 m. liepos 1 d. iki rugsėjo 30 d. gali būti pateikiami importo licencijų prašymai visiems kiekiams, minėtiems II priede, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1432/94 nuostatomis.

3.   Licencijos gali būti naudojamos tik tiems produktams, kurie atitinka visas šiuo metu Bendrijoje galiojančias veterinarines nuostatas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 18 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 156, 1994 6 23, p. 14. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 332/2004 (OL L 60, 2004 2 27, p. 10).

1

---

I PRIEDAS

| Grupė | Importo licencijų prašymų, pateiktų nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki birželio 30 d., priėmimo procentas |
| --- | --- |
| 1 | 100,00 |

Grupė

Importo licencijų prašymų, pateiktų nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki birželio 30 d., priėmimo procentas

1

100,00

---

II PRIEDAS

| (t) |
| --- |
| Grupė | Bendras kiekis, turimas laikotarpiu nuo 2005 m. liepos 1 d. iki rugsėjo 30 d. |
| 1 | 5 250,0 |

(t)

Grupė

Bendras kiekis, turimas laikotarpiu nuo 2005 m. liepos 1 d. iki rugsėjo 30 d.

1

5 250,0

---

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/38

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 454/2005

2005. m. kovo 18 d.

nustatantis sąlygas, kuriomis galima priimti importo licencijų prašymus, pateiktus 2005 m. kovo mėn. kai kurių kiaulienos pagrindu pagamintų produktų sektoriaus tarifinėms importo kvotoms, nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki birželio 30 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugpjūčio 18 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1458/2003, atidarantį tarifines kvotas tam tikriems kiaulienos sektoriaus produktams ir numatantį jų administravimą (1), ypač į jo 5 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

Laikotarpiui nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki birželio 30 d. pateikti importo licencijų prašymai yra mažesniems už turimus kiekius, todėl gali būti visiškai patenkinami,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Taip, kaip nustatyta priede, yra tenkinami importo licencijų prašymai, pateikti laikotarpiui nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki birželio 30 d., remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1458/2003.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. balandžio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 18 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 208, 2003 8 18, p. 3.

1

---

PRIEDAS

| Grupė | Importo licencijų prašymų, pateiktų nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki birželio 30 d., priėmimo procentas |
| --- | --- |
| G2 | 100 |
| G3 | 100 |
| G4 | 100 |
| G5 | 100 |
| G6 | 100 |
| G7 | 100 |

Grupė

Importo licencijų prašymų, pateiktų nuo 2005 m. balandžio 1 d. iki birželio 30 d., priėmimo procentas

G2

100

G3

100

G4

100

G5

100

G6

100

G7

100

---

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/40

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 455/2005

2005 m. kovo 18 d.

dėl nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainos nustatymo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Protokolą Nr. 4 dėl medvilnės, pridedamą prie Graikijos stojimo akto, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1050/2001 (1),

atsižvelgdama į 2001 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1051/2001 dėl pagalbos medvilnės gamybai (2), ypač į jo 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 4 straipsniu, pasaulinės rinkos kaina už nevalytą medvilnę periodiškai nustatoma nuo valytos medvilnės kainos, konstatuojamos rinkoje, atsižvelgiant į istorinius ryšius tarp kainos už valytą medvilnę ir kainos, skaičiuojamos už nevalytą medvilnę. Šie istoriniai ryšiai buvo nustatyti 2001 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1591/2001, nustatančio išsamias pagalbos schemos medvilnės sektoriui taikymo taisykles (3) 2 straipsnio 2 dalyje. Jei pasaulinės rinkos kainos šiuo būdu nustatyti negalima, ji yra nustatoma paskutinį kartą nustatytos kainos pagrindu. |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 4 straipsniu, pasaulinės rinkos kaina už nevalytą medvilnę periodiškai nustatoma nuo valytos medvilnės kainos, konstatuojamos rinkoje, atsižvelgiant į istorinius ryšius tarp kainos už valytą medvilnę ir kainos, skaičiuojamos už nevalytą medvilnę. Šie istoriniai ryšiai buvo nustatyti 2001 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1591/2001, nustatančio išsamias pagalbos schemos medvilnės sektoriui taikymo taisykles (3) 2 straipsnio 2 dalyje. Jei pasaulinės rinkos kainos šiuo būdu nustatyti negalima, ji yra nustatoma paskutinį kartą nustatytos kainos pagrindu.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 5 straipsnį pasaulinės rinkos kaina už nevalytą medvilnę nustatoma produkcijai, atitinkančiai tam tikras charakteristikas, ir atsižvelgiant į pačius palankiausius pasaulinės rinkos pasiūlymus bei kotiravimus iš tų, kurie laikomi atspindinčiais realią rinkos tendenciją. Siekiant nustatyti šią kainą yra atsižvelgiama į vidurkį pasiūlymų ir kotiravimų, konstatuojamų vienoje ar keliose realią rinkos tendenciją atspindinčiose biržose, pristatant produkciją CIF sąlygomis į kurį nors Bendrijoje esantį uostą iš įvairių šalių tiekėjų, laikomų tinkamiausiomis užsienio prekybai. Vis dėlto šių kriterijų taikymas valytos medvilnės pasaulinės rinkos kainai nustatyti priklauso nuo skirtumų, atsirandančių dėl tiekiamos produkcijos kokybės ar dėl pasiūlymų ir kotiravimų pobūdžio. Toks taikymas yra nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1591/2001 3 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 5 straipsnį pasaulinės rinkos kaina už nevalytą medvilnę nustatoma produkcijai, atitinkančiai tam tikras charakteristikas, ir atsižvelgiant į pačius palankiausius pasaulinės rinkos pasiūlymus bei kotiravimus iš tų, kurie laikomi atspindinčiais realią rinkos tendenciją. Siekiant nustatyti šią kainą yra atsižvelgiama į vidurkį pasiūlymų ir kotiravimų, konstatuojamų vienoje ar keliose realią rinkos tendenciją atspindinčiose biržose, pristatant produkciją CIF sąlygomis į kurį nors Bendrijoje esantį uostą iš įvairių šalių tiekėjų, laikomų tinkamiausiomis užsienio prekybai. Vis dėlto šių kriterijų taikymas valytos medvilnės pasaulinės rinkos kainai nustatyti priklauso nuo skirtumų, atsirandančių dėl tiekiamos produkcijos kokybės ar dėl pasiūlymų ir kotiravimų pobūdžio. Toks taikymas yra nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1591/2001 3 straipsnio 2 dalyje.

| (3) | Pirmiau minėtų kriterijų taikymas leidžia nustatyti nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainą toliau nurodytu lygiu, |
| --- | --- |

(3)

Pirmiau minėtų kriterijų taikymas leidžia nustatyti nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kainą toliau nurodytu lygiu,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nustatoma nevalytos medvilnės pasaulinės rinkos kaina, paminėta Reglamento (EB) Nr. 1051/2001 4 straipsnyje: 19,011 EUR/100 kg.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. kovo 19 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 18 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 148, 2001 6 1, p. 1.

1

(2)  OL L 148, 2001 6 1, p. 3.

2

(3)  OL L 210, 2001 8 3, p. 10. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1486/2002 (OL L 223, 2002 8 20, p. 3).

3

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/41

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. liepos 14 d.

dėl pagalbos, 1986–1999 metais suteiktos Korsikos žvejybos ir akvakultūros sektoriui

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2585)

(tik tekstas prancūzų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/238/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

paprašiusi suinteresuotas šalis pateikti pastabas pagal minėtą straipsnį,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 1996 m. gegužės 21 d. Briuselyje įvyko Prancūzijos ir Komisijos posėdis dėl kai kurių Korsikoje vykdomos veiklos rūšių, tarp jų ir žvejybos, padėties. Per posėdį Komisija sužinojo, kad žuvininkystės sektoriui buvo suteikta valstybės pagalba, apie kurią nebuvo pranešta, ir ji nebuvo išnagrinėta pagal Sutarties 93 straipsnio (dabar 88 straipsnis) nuostatas. |
| --- | --- |

(1)

1996 m. gegužės 21 d. Briuselyje įvyko Prancūzijos ir Komisijos posėdis dėl kai kurių Korsikoje vykdomos veiklos rūšių, tarp jų ir žvejybos, padėties. Per posėdį Komisija sužinojo, kad žuvininkystės sektoriui buvo suteikta valstybės pagalba, apie kurią nebuvo pranešta, ir ji nebuvo išnagrinėta pagal Sutarties 93 straipsnio (dabar 88 straipsnis) nuostatas.

| (2) | Komisija 1996 m. birželio 14 d. laišku paprašė Prancūzijos suteikti informaciją dėl šios pagalbos. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 1996 m. birželio 14 d. laišku paprašė Prancūzijos suteikti informaciją dėl šios pagalbos.

| (3) | 1996 m. liepos 7 d. laišku Prancūzija Komisijai pranešė, kad susisiekė su Korsikos administraciniu teritoriniu vienetu ir paprašė suteikti reikalingą informaciją. Negavusi šios informacijos, Komisija 1996 m. rugsėjo 12 d. pakartotinai išsiuntė laišką. |
| --- | --- |

(3)

1996 m. liepos 7 d. laišku Prancūzija Komisijai pranešė, kad susisiekė su Korsikos administraciniu teritoriniu vienetu ir paprašė suteikti reikalingą informaciją. Negavusi šios informacijos, Komisija 1996 m. rugsėjo 12 d. pakartotinai išsiuntė laišką.

| (4) | 1996 m. gruodžio 17 d. laišku Prancūzija perdavė tam tikrą informaciją dėl atitinkamos pagalbos. Ši informacija 1997 m. sausio 6 d. įregistruota nepraneštų pagalbų registre ir jai suteiktas numeris NN 11/97. |
| --- | --- |

(4)

1996 m. gruodžio 17 d. laišku Prancūzija perdavė tam tikrą informaciją dėl atitinkamos pagalbos. Ši informacija 1997 m. sausio 6 d. įregistruota nepraneštų pagalbų registre ir jai suteiktas numeris NN 11/97.

| (5) | Nustačiusi, kad neturi visų būtinų duomenų šios pagalbos schemos tyrimui atlikti, Komisija 1997 m. balandžio 24 d. laišku paprašė papildomos informacijos. 1997 m. gruodžio 3 d. ir 1998 m. rugpjūčio 11 d. laiškuose buvo pateikti tam tikri dokumentai. |
| --- | --- |

(5)

Nustačiusi, kad neturi visų būtinų duomenų šios pagalbos schemos tyrimui atlikti, Komisija 1997 m. balandžio 24 d. laišku paprašė papildomos informacijos. 1997 m. gruodžio 3 d. ir 1998 m. rugpjūčio 11 d. laiškuose buvo pateikti tam tikri dokumentai.

| (6) | Komisija 1999 m. vasario 11 d. laišku dar kartą paprašė papildomos informacijos. 2000 m. vasario 22 d. įvyko Komisijos ir Korsikos administracinio teritorinio vieneto atstovų posėdis. Po šio posėdžio Komisija vėl pateikė Prancūzijai sąrašą teiktinos informacijos, kuri reikalinga tiriant pagalbos priemonę. Po dviejų pakartotinių pranešimų 2001 m. balandžio 11 d. laiške buvo pateikta dalis svarbios informacijos. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 1999 m. vasario 11 d. laišku dar kartą paprašė papildomos informacijos. 2000 m. vasario 22 d. įvyko Komisijos ir Korsikos administracinio teritorinio vieneto atstovų posėdis. Po šio posėdžio Komisija vėl pateikė Prancūzijai sąrašą teiktinos informacijos, kuri reikalinga tiriant pagalbos priemonę. Po dviejų pakartotinių pranešimų 2001 m. balandžio 11 d. laiške buvo pateikta dalis svarbios informacijos.

| (7) | Komisija taip pat susipažino su Prancūzijos Nacionalinio Susirinkimo ataskaita Nr. 1077, kurią pateikė komisija, tirianti valstybinių fondų panaudojimą ir valstybinių tarnybų administravimą Korsikoje (1) (toliau – Nacionalinio susirinkimo ataskaita). Šioje ataskaitoje, viešai paskelbtoje 1998 metais, apibūdinama pagalba, žvejybos ir akvakultūros sektoriui suteikta 1997 metais (žr. minėtos ataskaitos I.C.1.b punktą). |
| --- | --- |

(7)

Komisija taip pat susipažino su Prancūzijos Nacionalinio Susirinkimo ataskaita Nr. 1077, kurią pateikė komisija, tirianti valstybinių fondų panaudojimą ir valstybinių tarnybų administravimą Korsikoje (1) (toliau – Nacionalinio susirinkimo ataskaita). Šioje ataskaitoje, viešai paskelbtoje 1998 metais, apibūdinama pagalba, žvejybos ir akvakultūros sektoriui suteikta 1997 metais (žr. minėtos ataskaitos I.C.1.b punktą).

| (8) | Komisija 2001 m. spalio 30 d. laišku informavo Prancūziją dėl sprendimo pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl Korsikoje įgyvendintų šių pagalbos priemonių:






  — | pagalbos, 1986–1999 metais suteiktos naujiems ir naudotiems laivams įsigyti, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisija 2001 m. spalio 30 d. laišku informavo Prancūziją dėl sprendimo pradėti Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą dėl Korsikoje įgyvendintų šių pagalbos priemonių:

—

pagalbos, 1986–1999 metais suteiktos naujiems ir naudotiems laivams įsigyti,

| — | pagalbos, suteiktos 1987 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. esamiems laivams pertvarkyti ir įrengti, jei atlikus šiuos darbus galima padidinti laivo galingumą. |
| --- | --- |

—

pagalbos, suteiktos 1987 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. esamiems laivams pertvarkyti ir įrengti, jei atlikus šiuos darbus galima padidinti laivo galingumą.

| (9) | Komisija Prancūzijai pranešė, kad, priimdama šį sprendimą, ji nutarė, jog pagalba, suteikta laivams pertvarkyti ir įrengti nedidinant jų galingumo, bei pagalba pakrančių žvejybos įrangai neprieštarauja bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(9)

Komisija Prancūzijai pranešė, kad, priimdama šį sprendimą, ji nutarė, jog pagalba, suteikta laivams pertvarkyti ir įrengti nedidinant jų galingumo, bei pagalba pakrančių žvejybos įrangai neprieštarauja bendrajai rinkai.

| (10) | Sprendime Komisija nurodė Prancūzijai pateikti informaciją, būtiną akvakultūros sektoriui suteiktos pagalbos tyrimui. |
| --- | --- |

(10)

Sprendime Komisija nurodė Prancūzijai pateikti informaciją, būtiną akvakultūros sektoriui suteiktos pagalbos tyrimui.

| (11) | Prancūzija 2001 m. gruodžio 21 d. laišku pateikė savo pastabas apie pagalbą, dėl kurios buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra, ir informaciją apie akvakultūros sektoriui suteiktą pagalbą. |
| --- | --- |

(11)

Prancūzija 2001 m. gruodžio 21 d. laišku pateikė savo pastabas apie pagalbą, dėl kurios buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra, ir informaciją apie akvakultūros sektoriui suteiktą pagalbą.

| (12) | Sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas dėl atitinkamos pagalbos. Pastabų po šio paskelbimo Komisijai pateikta nebuvo. |
| --- | --- |

(12)

Sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
   (2). Komisija paprašė suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas dėl atitinkamos pagalbos. Pastabų po šio paskelbimo Komisijai pateikta nebuvo.

II.   APRAŠYMAS

| (13) | Šiame sprendime nagrinėjamos pagalbos priemonės, dėl kurių buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra ir dėl kurių Komisija pareikalavo, kad Prancūzija suteiktų informaciją. Šiame sprendime nagrinėjamos keturios pagalbos formos:






  — | pagalba, 1986–1999 metais suteikta naujiems ir naudotiems laivams įsigyti, |
| --- | --- | --- |

(13)

Šiame sprendime nagrinėjamos pagalbos priemonės, dėl kurių buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra ir dėl kurių Komisija pareikalavo, kad Prancūzija suteiktų informaciją. Šiame sprendime nagrinėjamos keturios pagalbos formos:

—

pagalba, 1986–1999 metais suteikta naujiems ir naudotiems laivams įsigyti,

| — | pagalba, 1987 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. suteikta esamiems laivams pertvarkyti ir įrengti, jei šie darbai leidžia padidinti laivo galingumą, |
| --- | --- |

—

pagalba, 1987 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. suteikta esamiems laivams pertvarkyti ir įrengti, jei šie darbai leidžia padidinti laivo galingumą,

| — | pagalba, 1986–1999 metais suteikta naudotiems laivams įsigyti, |
| --- | --- |

—

pagalba, 1986–1999 metais suteikta naudotiems laivams įsigyti,

| — | pagalba, 1994–1999 metais suteikta akvakultūros sektoriui. |
| --- | --- |

—

pagalba, 1994–1999 metais suteikta akvakultūros sektoriui.

| (14) | Pagalbą žvejybos laivynui skyrė Korsikos Susirinkimas, kuris 1985 m. kovo 29 d. sprendimu Nr. 85/10a priėmė Reglamentą dėl pagalbos laivyno modernizavimui. Šis sprendimas keletą kartų buvo pakeistas kitais sprendimais: 1990 m. lapkričio 30 d. (Nr. 90/99), 1991 m. gruodžio 19 d. (Nr. 91/1023), 1993 m. vasario 23 d. (Nr. 93/25), 1995 m. kovo 9 d. (Nr. 95/16), 1995 m. rugsėjo 11 d. (Nr. 95/79) ir 1997 m. balandžio 11 d. (Nr. 97/36). Prancūzija patikslino, kad pastarasis sprendimas (Nr. 97/36) nė karto nebuvo keistas, iki buvo baigtas rengti bendrasis programavimo dokumentas (DOCUP) dėl struktūrinių fondų paramos, t. y. iki 1999 m. gruodžio 31 d. Kalbėdama apie pagalbą akvakultūros sektoriui, Prancūzija pažymėjo, kad Korsikos regioninės valdžios institucijos tiesiogiai taikė Bendrijos teisės aktus ir rėmėsi Pagalbos teikimo atmintine, kurią išleido Korsikos ekonominės plėtros agentūra (ADEC). Komisijai buvo pranešta apie žvejybai ir akvakultūrai skirtą atmintinės skyrių, kuriame aprašomos galimos pagalbos rūšys. |
| --- | --- |

(14)

Pagalbą žvejybos laivynui skyrė Korsikos Susirinkimas, kuris 1985 m. kovo 29 d. sprendimu Nr. 85/10a priėmė Reglamentą dėl pagalbos laivyno modernizavimui. Šis sprendimas keletą kartų buvo pakeistas kitais sprendimais: 1990 m. lapkričio 30 d. (Nr. 90/99), 1991 m. gruodžio 19 d. (Nr. 91/1023), 1993 m. vasario 23 d. (Nr. 93/25), 1995 m. kovo 9 d. (Nr. 95/16), 1995 m. rugsėjo 11 d. (Nr. 95/79) ir 1997 m. balandžio 11 d. (Nr. 97/36). Prancūzija patikslino, kad pastarasis sprendimas (Nr. 97/36) nė karto nebuvo keistas, iki buvo baigtas rengti bendrasis programavimo dokumentas (DOCUP) dėl struktūrinių fondų paramos, t. y. iki 1999 m. gruodžio 31 d. Kalbėdama apie pagalbą akvakultūros sektoriui, Prancūzija pažymėjo, kad Korsikos regioninės valdžios institucijos tiesiogiai taikė Bendrijos teisės aktus ir rėmėsi Pagalbos teikimo atmintine, kurią išleido Korsikos ekonominės plėtros agentūra (ADEC). Komisijai buvo pranešta apie žvejybai ir akvakultūrai skirtą atmintinės skyrių, kuriame aprašomos galimos pagalbos rūšys.

| (15) | Pagalba pradėta skirti 1985 metais. 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 659/1999, nustatančiame išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (3), nenurodomas neteisėtos pagalbos, apibrėžtos šio reglamento 1 straipsnio f punkte, t. y. pagalbos, kuri pradėta įgyvendinti Komisijai nepaskelbus apie šios pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka, tyrimo senaties terminas. Tačiau minėto reglamento 15 straipsnyje teigiama, kad Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas, kuris prasideda pagalbos suteikimo gavėjui dieną, o kiekviena priemonė, kurios imasi Komisija, nutraukia senaties terminą. Taigi Komisija mano, kad nenaudinga nagrinėti pagalbą, kuriai taikomas šis senaties terminas, t. y. tokią pagalbą, kuri skirta anksčiau nei prieš dešimt metų ir kurios atžvilgiu Komisija nesiėmė jokių priemonių. |
| --- | --- |

(15)

Pagalba pradėta skirti 1985 metais. 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 659/1999, nustatančiame išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (3), nenurodomas neteisėtos pagalbos, apibrėžtos šio reglamento 1 straipsnio f punkte, t. y. pagalbos, kuri pradėta įgyvendinti Komisijai nepaskelbus apie šios pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka, tyrimo senaties terminas. Tačiau minėto reglamento 15 straipsnyje teigiama, kad Komisijos įgaliojimams išieškoti pagalbą taikomas dešimties metų senaties terminas, kuris prasideda pagalbos suteikimo gavėjui dieną, o kiekviena priemonė, kurios imasi Komisija, nutraukia senaties terminą. Taigi Komisija mano, kad nenaudinga nagrinėti pagalbą, kuriai taikomas šis senaties terminas, t. y. tokią pagalbą, kuri skirta anksčiau nei prieš dešimt metų ir kurios atžvilgiu Komisija nesiėmė jokių priemonių.

| (16) | Komisija mano, kad šis terminas buvo nutrauktas, kai ji 1996 m. birželio 14 d. paprašė Prancūzijos suteikti informaciją. Todėl senaties terminas taikomas pagalbai, kuri buvo suteikta iki 1986 m. birželio 14 d. Šis senaties terminas pirmiausia taikomas pagalbai, kurią Korsikos regionas skyrė iki 1986 m. birželio 14 d., bet kuri gavėjui buvo išmokėta vėliau, kai remiamos investicijos buvo veiksmingai panaudotos. Todėl Komisija toliau pateiktame tyrime atsižvelgia į pagalbą, kurią buvo nuspręsta skirti 1986 m. birželio 14 d.–1999 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(16)

Komisija mano, kad šis terminas buvo nutrauktas, kai ji 1996 m. birželio 14 d. paprašė Prancūzijos suteikti informaciją. Todėl senaties terminas taikomas pagalbai, kuri buvo suteikta iki 1986 m. birželio 14 d. Šis senaties terminas pirmiausia taikomas pagalbai, kurią Korsikos regionas skyrė iki 1986 m. birželio 14 d., bet kuri gavėjui buvo išmokėta vėliau, kai remiamos investicijos buvo veiksmingai panaudotos. Todėl Komisija toliau pateiktame tyrime atsižvelgia į pagalbą, kurią buvo nuspręsta skirti 1986 m. birželio 14 d.–1999 m. gruodžio 31 d.

| (17) | 1985 metų sprendime Nr. 85/10a numatyta, kad įsigyjant ne trumpesnius kaip 18 m laivus, skirtus žvejybai Korsikoje, gali būti skiriama subsidija, jei šie laivai, išskyrus tik išimtinius atvejus, yra pastatyti Prancūzijoje. Subsidija sudaro 20 % įsigijimo sumos, tačiau jei įsigyjama pirmą kartą (pirmą kartą perkamas naujas laivas), tai galima papildoma 10 % subsidija, o jei laivas pastatytas Korsikoje, tai galima dar 10 % subsidija. Be to, siekiant puoselėti salos medinių laivų statybų tradicijas, paprašius ypatingo finansavimo, subsidija galėjo būti padidinta iki 20 %. Laivo savininkas turėjo įnešti ne mažiau kaip 10 % sumos. |
| --- | --- |

(17)

1985 metų sprendime Nr. 85/10a numatyta, kad įsigyjant ne trumpesnius kaip 18 m laivus, skirtus žvejybai Korsikoje, gali būti skiriama subsidija, jei šie laivai, išskyrus tik išimtinius atvejus, yra pastatyti Prancūzijoje. Subsidija sudaro 20 % įsigijimo sumos, tačiau jei įsigyjama pirmą kartą (pirmą kartą perkamas naujas laivas), tai galima papildoma 10 % subsidija, o jei laivas pastatytas Korsikoje, tai galima dar 10 % subsidija. Be to, siekiant puoselėti salos medinių laivų statybų tradicijas, paprašius ypatingo finansavimo, subsidija galėjo būti padidinta iki 20 %. Laivo savininkas turėjo įnešti ne mažiau kaip 10 % sumos.

| (18) | Sprendimu Nr. 90/99 pagrindinė pagalbos norma nuo 20 % padidinta iki 30 %. Papildoma pagalbos, skirtos medinių laivų statybai, norma sumažinta nuo 20 % iki 5 %. |
| --- | --- |

(18)

Sprendimu Nr. 90/99 pagrindinė pagalbos norma nuo 20 % padidinta iki 30 %. Papildoma pagalbos, skirtos medinių laivų statybai, norma sumažinta nuo 20 % iki 5 %.

| (19) | Sprendimu Nr. 95/16 pagalbos normos keičiamos taip: 30 % tebėra pagrindinė pagalbos norma, taip pat patikslinama, kad remiamos investicijos gali apimti laivo korpuso, įrengimų ir tinklų (6 400 metrų) pirkimo kainą; pagalbos norma pirmą kartą įsigyjant laivus tebėra 10 %, o specialios pagalbos, skiriamos Korsikoje statytiems laivams įsigyti, norma nuo 10 % sumažinama iki 5 %, tačiau jei laivas yra medinis, ji vėl padidinama iki 10 %. Straipsnis, kuriame nurodoma, kad laivai turi būti pastatyti Prancūzijoje, panaikinamas. |
| --- | --- |

(19)

Sprendimu Nr. 95/16 pagalbos normos keičiamos taip: 30 % tebėra pagrindinė pagalbos norma, taip pat patikslinama, kad remiamos investicijos gali apimti laivo korpuso, įrengimų ir tinklų (6 400 metrų) pirkimo kainą; pagalbos norma pirmą kartą įsigyjant laivus tebėra 10 %, o specialios pagalbos, skiriamos Korsikoje statytiems laivams įsigyti, norma nuo 10 % sumažinama iki 5 %, tačiau jei laivas yra medinis, ji vėl padidinama iki 10 %. Straipsnis, kuriame nurodoma, kad laivai turi būti pastatyti Prancūzijoje, panaikinamas.

| (20) | Sprendimu Nr. 95/79 sumažinama pagalba, teikiama perkant tinklus tuo atveju, kai pagalbos prašytojas įrangą įsigyja pirmą kartą. Taip pat panaikinama 5 % subsidija, skiriama Korsikoje pastatytiems mediniams laivams įsigyti. |
| --- | --- |

(20)

Sprendimu Nr. 95/79 sumažinama pagalba, teikiama perkant tinklus tuo atveju, kai pagalbos prašytojas įrangą įsigyja pirmą kartą. Taip pat panaikinama 5 % subsidija, skiriama Korsikoje pastatytiems mediniams laivams įsigyti.

| (21) | Sprendimu Nr. 97/36 aprašytosios nuostatos nebuvo iš esmės keistos. Patikslinama, kad laivo savininkas turi įnešti ne mažiau kaip 10 % sumos. |
| --- | --- |

(21)

Sprendimu Nr. 97/36 aprašytosios nuostatos nebuvo iš esmės keistos. Patikslinama, kad laivo savininkas turi įnešti ne mažiau kaip 10 % sumos.

| (22) | 1985 metų sprendime Nr. 85/10a numatoma, kad trumpesnių nei 18 metrų ir kainuojančių vidutiniškai 25 000 Prancūzijos frankų (FRF) laivų pertvarkymui pagalbą galima skirti tuo atveju, jei tokiu pertvarkymu siekiama labai pagerinti žvejybos pajėgumą (suktuvai, tinklų pakėlimo įrengimai, gylmačiai, navigaciniai prietaisai, ritės ir pan.), sudaryti galimybę įrengti žuvies šaldymo įrenginius ir pagerinti laivo varomųjų mechanizmų galingumą (prie laivo dydžio pritaikytas dyzelinis variklis, reguliuojamojo žingsnio laivo sraigtas, tūta ir pan.). |
| --- | --- |

(22)

1985 metų sprendime Nr. 85/10a numatoma, kad trumpesnių nei 18 metrų ir kainuojančių vidutiniškai 25 000 Prancūzijos frankų (FRF) laivų pertvarkymui pagalbą galima skirti tuo atveju, jei tokiu pertvarkymu siekiama labai pagerinti žvejybos pajėgumą (suktuvai, tinklų pakėlimo įrengimai, gylmačiai, navigaciniai prietaisai, ritės ir pan.), sudaryti galimybę įrengti žuvies šaldymo įrenginius ir pagerinti laivo varomųjų mechanizmų galingumą (prie laivo dydžio pritaikytas dyzelinis variklis, reguliuojamojo žingsnio laivo sraigtas, tūta ir pan.).

| (23) | Galima suteikti subsidija sudarė 15 % visų šių įrengimų kainos. Sprendime Nr. 93/25 ši norma buvo padidinta iki 30 % visų investicinių sąnaudų. |
| --- | --- |

(23)

Galima suteikti subsidija sudarė 15 % visų šių įrengimų kainos. Sprendime Nr. 93/25 ši norma buvo padidinta iki 30 % visų investicinių sąnaudų.

| (24) | Sprendime Nr. 95/79 finansavimo norma nepakeista, tačiau yra patikslinta, kad tuo atveju, jei laivo savininkas paprašytų skirti Bendrijos pagalbą, Korsikos institucijų pagalbos dydis būtų apskaičiuotas pagal Bendrijos reglamente numatytą finansavimo normą. Mažiausia galima kaina, pagal kurią galima remti investicijas, sumažinta iki 20 000 FRF. Sprendime Nr. 95/79 taip pat numatyta, kad jei pagalbą laivams pertvarkyti ir įrengti prašoma suteikti pirmą kartą (jei žvejys pirmą kartą perka naują ar naudotą laivą), tai įsigyjant pirmuosius 80 tinklų galima suteikti 30 % subsidiją. |
| --- | --- |

(24)

Sprendime Nr. 95/79 finansavimo norma nepakeista, tačiau yra patikslinta, kad tuo atveju, jei laivo savininkas paprašytų skirti Bendrijos pagalbą, Korsikos institucijų pagalbos dydis būtų apskaičiuotas pagal Bendrijos reglamente numatytą finansavimo normą. Mažiausia galima kaina, pagal kurią galima remti investicijas, sumažinta iki 20 000 FRF. Sprendime Nr. 95/79 taip pat numatyta, kad jei pagalbą laivams pertvarkyti ir įrengti prašoma suteikti pirmą kartą (jei žvejys pirmą kartą perka naują ar naudotą laivą), tai įsigyjant pirmuosius 80 tinklų galima suteikti 30 % subsidiją.

| (25) | 1985 metų sprendime Nr. 85/10a yra numatyta, kad įsigijus laivą ne mažiau kaip už 50 000 FRF galima suteikti 10 % šios kainos subsidiją. Galima skirti papildomą 5 % subsidiją, jei įsigyjama pirmą kartą. Perkantis asmuo turėjo sumokėti ne mažiau kaip 15 % laivo kainos. |
| --- | --- |

(25)

1985 metų sprendime Nr. 85/10a yra numatyta, kad įsigijus laivą ne mažiau kaip už 50 000 FRF galima suteikti 10 % šios kainos subsidiją. Galima skirti papildomą 5 % subsidiją, jei įsigyjama pirmą kartą. Perkantis asmuo turėjo sumokėti ne mažiau kaip 15 % laivo kainos.

| (26) | Sprendime Nr. 91/1032 pagrindinė pagalbos norma nuo 10 % procentų padidinama iki 15 %. Sprendime Nr. 95/16 laivams, kuriems mažiau nei 20 metų, ši norma padidinama iki 20 %. |
| --- | --- |

(26)

Sprendime Nr. 91/1032 pagrindinė pagalbos norma nuo 10 % procentų padidinama iki 15 %. Sprendime Nr. 95/16 laivams, kuriems mažiau nei 20 metų, ši norma padidinama iki 20 %.

| (27) | Pagalba akvakultūros sektoriui buvo numatyta Valstybinėje-regioninėje 1994 metų programoje ir suformuluota Bendrijos pagalbos bendrojo programavimo dokumento pirmajame tiksle. Įgyvendinant bendrai su Bendrija finansuojamus projektus buvo taikomas įstatymas dėl IFOP (Europos žuvininkystės orientavimo finansinė priemonė). |
| --- | --- |

(27)

Pagalba akvakultūros sektoriui buvo numatyta Valstybinėje-regioninėje 1994 metų programoje ir suformuluota Bendrijos pagalbos bendrojo programavimo dokumento pirmajame tiksle. Įgyvendinant bendrai su Bendrija finansuojamus projektus buvo taikomas įstatymas dėl IFOP (Europos žuvininkystės orientavimo finansinė priemonė).

| (28) | Pagalba yra susijusi su bendrosiomis ir privačiomis investicijomis. Bendrosiomis investicijomis siekiama populiarinti jūros produktus, skatinti rinkos tyrimus ir suteikti techninę paramą akvakultūrų įmonėms. Investicijų į įmones tikslas – stiprinti žuvininkystės įmonių konkurencingumą ir taip pagerinti produkcijos kokybę rinkoje; šios investicijos skiriamos sveikatos sistemos įstatymams įgyvendinti ir prekybos sąlygoms pagerinti: kondicionavimo sistemų įrengimui, sandėliavimo įrangai, aptarnaujantiems laivams, kompiuterinei įrangai, ledą gaminančiai įrangai, puspriekabėms-šaldytuvams ir t. t. |
| --- | --- |

(28)

Pagalba yra susijusi su bendrosiomis ir privačiomis investicijomis. Bendrosiomis investicijomis siekiama populiarinti jūros produktus, skatinti rinkos tyrimus ir suteikti techninę paramą akvakultūrų įmonėms. Investicijų į įmones tikslas – stiprinti žuvininkystės įmonių konkurencingumą ir taip pagerinti produkcijos kokybę rinkoje; šios investicijos skiriamos sveikatos sistemos įstatymams įgyvendinti ir prekybos sąlygoms pagerinti: kondicionavimo sistemų įrengimui, sandėliavimo įrangai, aptarnaujantiems laivams, kompiuterinei įrangai, ledą gaminančiai įrangai, puspriekabėms-šaldytuvams ir t. t.

| (29) | Atsižvelgiant į galimą IFOP finansavimą, didžiausia galima pagalbos norma sudaro 25 % visų investicijų. |
| --- | --- |

(29)

Atsižvelgiant į galimą IFOP finansavimą, didžiausia galima pagalbos norma sudaro 25 % visų investicijų.

III.   PRIEŽASTYS, PASKATINUSIOS PRADĖTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (30) | Priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Komisija atlikdama savo tyrimą rėmėsi skirtingomis gairėmis dėl suteiktos valstybės pagalbos tyrimo žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje (toliau – gairės). Pagal 2001 metais paskelbtų ir šiuo metu galiojančių gairių 3.4 punktą (4) neteisėtos pagalbos atvejai turi būti tiriami vadovaujantis pagalbos skyrimo metu galiojusiomis gairėmis. 1986–1987 metais galiojo 1985 metais paskelbtos gairės (5). Vėliau buvo vadovaujamasi tokiais metais paskelbtomis gairėmis: 1988 metais paskelbtomis gairėmis dėl pagalbos, suteikiamos nuo 1989 m. sausio 1 d. (6), 1992 metais paskelbtomis gairėmis (7) dėl pagalbos, suteikiamos nuo 1992 m. liepos 1 d., 1994 metais paskelbtomis gairėmis (8) dėl pagalbos, suteikiamos nuo 1995 m. sausio 1 d., ir 1997 metais paskelbtomis gairėmis (9) dėl pagalbos, suteikiamos nuo 1997 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(30)

Priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Komisija atlikdama savo tyrimą rėmėsi skirtingomis gairėmis dėl suteiktos valstybės pagalbos tyrimo žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje (toliau – gairės). Pagal 2001 metais paskelbtų ir šiuo metu galiojančių gairių 3.4 punktą (4) neteisėtos pagalbos atvejai turi būti tiriami vadovaujantis pagalbos skyrimo metu galiojusiomis gairėmis. 1986–1987 metais galiojo 1985 metais paskelbtos gairės (5). Vėliau buvo vadovaujamasi tokiais metais paskelbtomis gairėmis: 1988 metais paskelbtomis gairėmis dėl pagalbos, suteikiamos nuo 1989 m. sausio 1 d. (6), 1992 metais paskelbtomis gairėmis (7) dėl pagalbos, suteikiamos nuo 1992 m. liepos 1 d., 1994 metais paskelbtomis gairėmis (8) dėl pagalbos, suteikiamos nuo 1995 m. sausio 1 d., ir 1997 metais paskelbtomis gairėmis (9) dėl pagalbos, suteikiamos nuo 1997 m. sausio 1 d.

| (31) | Komisija taip pat rėmėsi vienas po kito priimtais Tarybos reglamentais (dėl Bendrijos struktūrinės paramos žvejybos ir akvakultūros sektoriui), kuriuose nuolat vadovaujamasi gairėmis, ypač apibrėžiant remtinas investicijas ir galimas taikyti pagalbos normas. Tai yra šie reglamentai: 1983 m. spalio 4 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2908/83 dėl bendrų žuvininkystės sektoriaus pertvarkymo, modernizavimo ir plėtojimo bei akvakultūros sektoriaus plėtojimo priemonių (10), 1986 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4028/86 dėl Bendrijos priemonių, kuriomis siekiama tobulinti ir pritaikyti žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus struktūrą (11), 1993 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3699/93, nustatantis Bendrijos struktūrinės paramos skyrimo žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje bei jo produktų perdirbimo ir prekybos kriterijus ir tvarką (12), 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2468/98, nustatantis Bendrijos struktūrinės paramos skyrimo žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje bei jo produktų perdirbimo ir prekybos kriterijus ir tvarką (13). |
| --- | --- |

(31)

Komisija taip pat rėmėsi vienas po kito priimtais Tarybos reglamentais (dėl Bendrijos struktūrinės paramos žvejybos ir akvakultūros sektoriui), kuriuose nuolat vadovaujamasi gairėmis, ypač apibrėžiant remtinas investicijas ir galimas taikyti pagalbos normas. Tai yra šie reglamentai: 1983 m. spalio 4 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2908/83 dėl bendrų žuvininkystės sektoriaus pertvarkymo, modernizavimo ir plėtojimo bei akvakultūros sektoriaus plėtojimo priemonių (10), 1986 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4028/86 dėl Bendrijos priemonių, kuriomis siekiama tobulinti ir pritaikyti žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus struktūrą (11), 1993 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3699/93, nustatantis Bendrijos struktūrinės paramos skyrimo žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje bei jo produktų perdirbimo ir prekybos kriterijus ir tvarką (12), 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2468/98, nustatantis Bendrijos struktūrinės paramos skyrimo žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuje bei jo produktų perdirbimo ir prekybos kriterijus ir tvarką (13).

| (32) | Komisija dėl dviejų priežasčių suabejojo dėl šių pagalbos priemonių suderinamumo su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(32)

Komisija dėl dviejų priežasčių suabejojo dėl šių pagalbos priemonių suderinamumo su bendrąja rinka.

| (33) | Pirma, vadovaudamasi gairėmis, Komisija priminė, kad pagalba naujiems laivams įsigyti yra suderinama su bendrąja rinka, jei ji suteikta investicijoms, kurios numatytos žvejybos laivyno daugiametės orientavimo programos tiksluose; programoje įsipareigojama parengti priemones, būtinas jos tikslams įgyvendinti, pirmiausia kiekvienos valstybės narės žvejybos laivyną pritaikyti prie tos šalies žuvininkystės išteklių. Prancūzija neįvykdė pagal III daugiametę orientavimo programą 1992–1996 metams (14) užsibrėžtų tikslų. Todėl nuo 1997 m. sausio 1 d. ji neturėjo teisės skirti pagalbos žvejybos laivams statyti ir modernizuoti. Todėl 1998 m. spalio 28 d. laišku Komisija Prancūzijai nurodė, kad tokią pagalbą investicijoms galima atnaujinti tik įvykdžius tam tikras sąlygas. 2001 m. spalio 30 d. laiške Komisija pranešė Prancūzijai, kad nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, ir išreiškė nuomonę, kad 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. suteikta pagalba prieštaravo tuo laikotarpiu galiojusioms gairėms. |
| --- | --- |

(33)

Pirma, vadovaudamasi gairėmis, Komisija priminė, kad pagalba naujiems laivams įsigyti yra suderinama su bendrąja rinka, jei ji suteikta investicijoms, kurios numatytos žvejybos laivyno daugiametės orientavimo programos tiksluose; programoje įsipareigojama parengti priemones, būtinas jos tikslams įgyvendinti, pirmiausia kiekvienos valstybės narės žvejybos laivyną pritaikyti prie tos šalies žuvininkystės išteklių. Prancūzija neįvykdė pagal III daugiametę orientavimo programą 1992–1996 metams (14) užsibrėžtų tikslų. Todėl nuo 1997 m. sausio 1 d. ji neturėjo teisės skirti pagalbos žvejybos laivams statyti ir modernizuoti. Todėl 1998 m. spalio 28 d. laišku Komisija Prancūzijai nurodė, kad tokią pagalbą investicijoms galima atnaujinti tik įvykdžius tam tikras sąlygas. 2001 m. spalio 30 d. laiške Komisija pranešė Prancūzijai, kad nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, ir išreiškė nuomonę, kad 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. suteikta pagalba prieštaravo tuo laikotarpiu galiojusioms gairėms.

| (34) | Antra, Komisija pažymėjo, kad pagal galimas skirti pagalbos normas ir pagal galimybes sujungti jas su kitomis pagalbos schemomis pagalba buvo skirta nesilaikant didžiausios galimos taikyti normos. |
| --- | --- |

(34)

Antra, Komisija pažymėjo, kad pagal galimas skirti pagalbos normas ir pagal galimybes sujungti jas su kitomis pagalbos schemomis pagalba buvo skirta nesilaikant didžiausios galimos taikyti normos.

| (35) | Komisija suabejojo dėl pagalbos, suteiktos 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. laivams pertvarkyti ir įrengti padidinant jų galingumą, suderinamumo su bendrąja rinka, nes, kaip ir pagalbos naujiems laivams įsigyti atveju, tokia pagalba neatitinka daugiametės orientavimo programos tikslų. |
| --- | --- |

(35)

Komisija suabejojo dėl pagalbos, suteiktos 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. laivams pertvarkyti ir įrengti padidinant jų galingumą, suderinamumo su bendrąja rinka, nes, kaip ir pagalbos naujiems laivams įsigyti atveju, tokia pagalba neatitinka daugiametės orientavimo programos tikslų.

| (36) | Komisija suabejojo dėl tam tikros pagalbos, nuo 1989 m. sausio 1 d. suteiktos naudotiems laivams įsigyti, suderinamumo su bendrąja rinka, nes Korsikos Susirinkimo sprendime nenustatyta laivų, kuriems įsigyti suteikiama tokia pagalba, amžiaus riba, nors pagal tuo laikotarpiu galiojusias 1988 metų gaires pagalba suteikiama ne senesniems kaip 15 metų laivams įsigyti, o nuo 1992 m. liepos 1 d. įsigaliojusiose 1992 metų ir vėlesnėse gairėse šis amžius sutrumpintas iki 10 metų. |
| --- | --- |

(36)

Komisija suabejojo dėl tam tikros pagalbos, nuo 1989 m. sausio 1 d. suteiktos naudotiems laivams įsigyti, suderinamumo su bendrąja rinka, nes Korsikos Susirinkimo sprendime nenustatyta laivų, kuriems įsigyti suteikiama tokia pagalba, amžiaus riba, nors pagal tuo laikotarpiu galiojusias 1988 metų gaires pagalba suteikiama ne senesniems kaip 15 metų laivams įsigyti, o nuo 1992 m. liepos 1 d. įsigaliojusiose 1992 metų ir vėlesnėse gairėse šis amžius sutrumpintas iki 10 metų.

| (37) | Kita vertus, Komisija atkreipė Prancūzijos dėmesį, kad 1988 metų ir kitose vėlesnėse gairėse pagalba numatyta tik tais atvejais, kai jauni žvejai pirmą kartą įsigyja naudotą laivą, tuo atveju, kai laivas yra bendra nuosavybė, ir tuo atveju, kai patyrus visišką nuostolį laivas yra keičiamas. Komisija taip pat pažymėjo, kad pagal galimas skirti pagalbos normas ir pagal galimybes sujungti jas su kitomis pagalbos schemomis pagalba buvo skirta nesilaikant didžiausios galimos taikyti normos. |
| --- | --- |

(37)

Kita vertus, Komisija atkreipė Prancūzijos dėmesį, kad 1988 metų ir kitose vėlesnėse gairėse pagalba numatyta tik tais atvejais, kai jauni žvejai pirmą kartą įsigyja naudotą laivą, tuo atveju, kai laivas yra bendra nuosavybė, ir tuo atveju, kai patyrus visišką nuostolį laivas yra keičiamas. Komisija taip pat pažymėjo, kad pagal galimas skirti pagalbos normas ir pagal galimybes sujungti jas su kitomis pagalbos schemomis pagalba buvo skirta nesilaikant didžiausios galimos taikyti normos.

IV.   PRANCŪZIJOS PASTABOS

| (38) | Atsakydama Prancūzija išsamiai paaiškino priežastis, dėl kurių, kaip ji mano, nebuvo viršyta leidžiama taikyti pagalbos norma, įskaitant ir tuos atvejus, kai buvo skiriama ir kitokio pobūdžio Bendrijos pagalba. Pagrįsdama savo pastabas, Prancūzija pridėjo ir Korsikos Ekonominės plėtros agentūros (ADEC) parengtą „Pagalbos teikimo atmintinę“. |
| --- | --- |

(38)

Atsakydama Prancūzija išsamiai paaiškino priežastis, dėl kurių, kaip ji mano, nebuvo viršyta leidžiama taikyti pagalbos norma, įskaitant ir tuos atvejus, kai buvo skiriama ir kitokio pobūdžio Bendrijos pagalba. Pagrįsdama savo pastabas, Prancūzija pridėjo ir Korsikos Ekonominės plėtros agentūros (ADEC) parengtą „Pagalbos teikimo atmintinę“.

| (39) | Prancūzija taip pat aiškina, kad gairėse yra apibrėžtos sąlygos dėl įsigyjamų laivų amžiaus, kurios buvo pateiktos atmintinėje, ir šių sąlygų buvo laikomasi. |
| --- | --- |

(39)

Prancūzija taip pat aiškina, kad gairėse yra apibrėžtos sąlygos dėl įsigyjamų laivų amžiaus, kurios buvo pateiktos atmintinėje, ir šių sąlygų buvo laikomasi.

| (40) | Paskelbus oficialią tyrimo procedūrą, Prancūzija pateikė Komisijai pastabas ir perdavė informaciją dėl pagalbos, suteiktos akvakultūros sektoriui, kaip Komisija pareikalavo savo 2001 m. spalio 30 d. laiške. |
| --- | --- |

(40)

Paskelbus oficialią tyrimo procedūrą, Prancūzija pateikė Komisijai pastabas ir perdavė informaciją dėl pagalbos, suteiktos akvakultūros sektoriui, kaip Komisija pareikalavo savo 2001 m. spalio 30 d. laiške.

V.   ĮVERTINIMAS

| (41) | Atitinkamos pagalbos priemonės žuvininkystės ir akvakultūros įmonėms suteikė finansinės naudos. Šioms priemonėms įgyvendinti naudojami valstybiniai ištekliai. Kadangi tokią pagalbą gaunančių įmonių produktai yra parduodami Bendrijos rinkoje, šios priemonės sustiprina tokių įmonių poziciją tiek Prancūzijos rinkoje, palyginti su kitų valstybių narių įmonių, norinčių tiekti savo produktus į šią rinką, tiek kitų valstybių narių rinkose, palyginti su tomis įmonėmis, kurios šiose rinkose prekiauja savo produkcija. Todėl šios priemonės iškraipo ar gali iškraipyti konkurenciją. Šios priemonės pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį yra laikomos valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(41)

Atitinkamos pagalbos priemonės žuvininkystės ir akvakultūros įmonėms suteikė finansinės naudos. Šioms priemonėms įgyvendinti naudojami valstybiniai ištekliai. Kadangi tokią pagalbą gaunančių įmonių produktai yra parduodami Bendrijos rinkoje, šios priemonės sustiprina tokių įmonių poziciją tiek Prancūzijos rinkoje, palyginti su kitų valstybių narių įmonių, norinčių tiekti savo produktus į šią rinką, tiek kitų valstybių narių rinkose, palyginti su tomis įmonėmis, kurios šiose rinkose prekiauja savo produkcija. Todėl šios priemonės iškraipo ar gali iškraipyti konkurenciją. Šios priemonės pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį yra laikomos valstybės pagalba.

| (42) | Šios priemonės bendrajai rinkai neprieštarauja tik tada, kai joms gali būti taikoma viena iš Sutartyje numatytų nukrypti leidžiančių nuostatų. Atsižvelgiant į tai, kad ši pagalba yra suteikta žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus įmonėms, ir norint taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą, jos turi atitikti vieną iš gairėse (kurios taikomos nuo 1986 m. ir yra išvardytos 30 konstatuojamojoje dalyje) numatytų išimčių. |
| --- | --- |

(42)

Šios priemonės bendrajai rinkai neprieštarauja tik tada, kai joms gali būti taikoma viena iš Sutartyje numatytų nukrypti leidžiančių nuostatų. Atsižvelgiant į tai, kad ši pagalba yra suteikta žuvininkystės ir akvakultūros sektoriaus įmonėms, ir norint taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą, jos turi atitikti vieną iš gairėse (kurios taikomos nuo 1986 m. ir yra išvardytos 30 konstatuojamojoje dalyje) numatytų išimčių.

| (43) | Prancūzija pateiktose pastabose paaiškino, kad buvo taikomos didžiausios galimos pagalbos normos. Iš tiesų Komisija pažymėjo, kad Korsikos Ekonominės plėtros agentūros (ADEC) parengtoje „Pagalbos teikimo atmintinėje“ nurodoma, jog didžiausia galima norma neturi viršyti normos, nustatytos Reglamente dėl IFOP struktūrinės pagalbos. Šiuo požiūriu ir atsižvelgiant į tai, kas toliau pasakyta, tokia pagalba neprieštarauja bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(43)

Prancūzija pateiktose pastabose paaiškino, kad buvo taikomos didžiausios galimos pagalbos normos. Iš tiesų Komisija pažymėjo, kad Korsikos Ekonominės plėtros agentūros (ADEC) parengtoje „Pagalbos teikimo atmintinėje“ nurodoma, jog didžiausia galima norma neturi viršyti normos, nustatytos Reglamente dėl IFOP struktūrinės pagalbos. Šiuo požiūriu ir atsižvelgiant į tai, kas toliau pasakyta, tokia pagalba neprieštarauja bendrajai rinkai.

| (44) | Iš tiesų išlieka tam tikra problema dėl pagalbos, suteiktos 1997 m. sausio 1d.–1998 m. spalio 28 d., kai įgyvendinant bendros žvejybos politikos taisykles Prancūzija 1998 m. spalio 28 d. laišku (15) buvo įpareigota sustabdyti bet kokią pagalbą laivų statybai ir modernizavimui. 2001 m. spalio 30 d. laiške Komisija Prancūzijai pranešė apie oficialaus tyrimo pradžią ir padarė prielaidą, kad tuo laikotarpiu buvo teikiama pagalba. Ši prielaida buvo pagrįsta dviem faktais: pirma, pagal 2001 m. balandžio 11 d. Prancūzijos laišką Korsikos Susirinkimas sprendimu Nr. 97/36 nedarė jokių pakeitimų, o tai netiesiogiai įrodo, kad šis sprendimas pradėtas taikyti jo priėmimo dieną ir buvo taikomas iki 1999 m. pabaigos; antra, Nacionalinio Susirinkimo ataskaitoje aiškiai pažymėta, kad 1997 metais pagalba tikrai buvo skiriama laivų statybai (minėtos ataskaitos I.C.1.b punktas). |
| --- | --- |

(44)

Iš tiesų išlieka tam tikra problema dėl pagalbos, suteiktos 1997 m. sausio 1d.–1998 m. spalio 28 d., kai įgyvendinant bendros žvejybos politikos taisykles Prancūzija 1998 m. spalio 28 d. laišku (15) buvo įpareigota sustabdyti bet kokią pagalbą laivų statybai ir modernizavimui. 2001 m. spalio 30 d. laiške Komisija Prancūzijai pranešė apie oficialaus tyrimo pradžią ir padarė prielaidą, kad tuo laikotarpiu buvo teikiama pagalba. Ši prielaida buvo pagrįsta dviem faktais: pirma, pagal 2001 m. balandžio 11 d. Prancūzijos laišką Korsikos Susirinkimas sprendimu Nr. 97/36 nedarė jokių pakeitimų, o tai netiesiogiai įrodo, kad šis sprendimas pradėtas taikyti jo priėmimo dieną ir buvo taikomas iki 1999 m. pabaigos; antra, Nacionalinio Susirinkimo ataskaitoje aiškiai pažymėta, kad 1997 metais pagalba tikrai buvo skiriama laivų statybai (minėtos ataskaitos I.C.1.b punktas).

| (45) | Būtina pateikti ištrauką iš Nacionalinio Susirinkimo ataskaitos:
  „ ... — pagalba žuvininkystei ir jūros kultūroms: | ... Korsikos Ekonominės plėtros agentūra (ADEC) 1997 m. išnagrinėjo 114 paraiškų, kurias privačios įmonės pateikė dėl laivyno modernizavimo ir akvakultūros... Iš 114 išnagrinėtų prašymų atmesta tik 16. |
| --- | --- | --- |

(45)

Būtina pateikti ištrauką iš Nacionalinio Susirinkimo ataskaitos:

„ ... — pagalba žuvininkystei ir jūros kultūroms:

... Korsikos Ekonominės plėtros agentūra (ADEC) 1997 m. išnagrinėjo 114 paraiškų, kurias privačios įmonės pateikė dėl laivyno modernizavimo ir akvakultūros... Iš 114 išnagrinėtų prašymų atmesta tik 16.

| | Pagal visus pateiktus dokumentus Korsikos administracinis teritorinis vienetas (Korsikos regionas) skyrė daugiau kaip 13 milijonų frankų subsidiją, iš kurių 11,5 milijono skirta investicijoms ir 1,6 milijono administravimui. Beveik pusė investicijoms skirtos pagalbos panaudota laivyno modernizavimui. |
| --- | --- |

Pagal visus pateiktus dokumentus Korsikos administracinis teritorinis vienetas (Korsikos regionas) skyrė daugiau kaip 13 milijonų frankų subsidiją, iš kurių 11,5 milijono skirta investicijoms ir 1,6 milijono administravimui. Beveik pusė investicijoms skirtos pagalbos panaudota laivyno modernizavimui.

| | 1997 m. pastatyta 10 žvejybinių laivų, ...“ |
| --- | --- |

1997 m. pastatyta 10 žvejybinių laivų, ...“

| (46) | Prancūzija nepateikė jokių pastabų dėl 2001 m. spalio 30 d. Komisijos laiške pateiktos prielaidos, pavyzdžiui, kad minėto sprendimo Nr. 97/36 taikymas yra sustabdytas ar kad minėtu laikotarpiu pagalba nebuvo suteikta. Todėl galima teigti, kad pagalba tuo laikotarpiu tikrai buvo teikiama. |
| --- | --- |

(46)

Prancūzija nepateikė jokių pastabų dėl 2001 m. spalio 30 d. Komisijos laiške pateiktos prielaidos, pavyzdžiui, kad minėto sprendimo Nr. 97/36 taikymas yra sustabdytas ar kad minėtu laikotarpiu pagalba nebuvo suteikta. Todėl galima teigti, kad pagalba tuo laikotarpiu tikrai buvo teikiama.

| (47) | Visose viena po kitos priimtose gairėse buvo numatyta, kad pagalba naujiems laivams įsigyti neprieštarauja bendrajai rinkai, jei ji suteikta investicijoms, kurios apibrėžtos daugiametės orientavimo programos tiksluose (16). Tiksliau, pagalba, 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. suteikta vadovaujantis 1997 metų gairėmis; minėtų gairių 2.2.3.1 punkte nurodoma, kad „pagalba naujų laivų statybai neprieštarauja bendrajai rinkai, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 3699/93 (...) 7 ir 10 straipsniuose bei jo III priede (1.3 punkte) numatytų taisyklių“. |
| --- | --- |

(47)

Visose viena po kitos priimtose gairėse buvo numatyta, kad pagalba naujiems laivams įsigyti neprieštarauja bendrajai rinkai, jei ji suteikta investicijoms, kurios apibrėžtos daugiametės orientavimo programos tiksluose (16). Tiksliau, pagalba, 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. suteikta vadovaujantis 1997 metų gairėmis; minėtų gairių 2.2.3.1 punkte nurodoma, kad „pagalba naujų laivų statybai neprieštarauja bendrajai rinkai, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 3699/93 (...) 7 ir 10 straipsniuose bei jo III priede (1.3 punkte) numatytų taisyklių“.

| (48) | Reglamento (EB) Nr. 3699/93 10 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad „valstybės narės gali imtis priemonių skirtų laivų statybai, jei nustatytu laiku įgyvendinami daugiametės orientacinės programos atskirose dalyse nustatyti tarpiniai ir galutiniai tikslai. Valstybės narės, Komisijai pranešdamos apie projektus suteikti atitinkamą pagalbą, turi pranešti ir apie nuostatas, užtikrinančias šių taisyklių vykdymą“. Todėl Komisija, remdamasi šia nuostata, 1997 m. liepos 4 d. laiške Prancūzijai priminė, kad „nuo 1997 m. sausio 1 d. ji turi nutraukti bet kokią pagalbą, skirtą laivų statybai ir modernizavimui“. |
| --- | --- |

(48)

Reglamento (EB) Nr. 3699/93 10 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad „valstybės narės gali imtis priemonių skirtų laivų statybai, jei nustatytu laiku įgyvendinami daugiametės orientacinės programos atskirose dalyse nustatyti tarpiniai ir galutiniai tikslai. Valstybės narės, Komisijai pranešdamos apie projektus suteikti atitinkamą pagalbą, turi pranešti ir apie nuostatas, užtikrinančias šių taisyklių vykdymą“. Todėl Komisija, remdamasi šia nuostata, 1997 m. liepos 4 d. laiške Prancūzijai priminė, kad „nuo 1997 m. sausio 1 d. ji turi nutraukti bet kokią pagalbą, skirtą laivų statybai ir modernizavimui“.

| (49) | Atsakydama 1997 m. rugpjūčio 8 d. laišku, Prancūzija pirmiausia nurodė: „Iki 1995 m. gruodžio 31 d. nepasiekus II daugiametės orientavimo programos tikslų, 1996 m. pradžioje Prancūzijos valdžios institucijos jau ėmėsi būtinų priemonių, kad būtų įšaldyti investicijų projektai, kuriuos įgyvendinus būtų padidintas laivyno pajėgumas. Be to, siekiant sparčiau sumažinti žvejybos laivyną, nuo 1996 m. liepos mėn. pradėta įgyvendinti laivyno pajėgumo mažinimo programa. ... laivyno pajėgumą numatyta sumažinti nuo 10 000 iki 15 000 kW. 1997 m. pradžioje Prancūzijos institucijos manė galėsiančios įgyvendinti III daugiametės orientavimo programos tikslus. Todėl patvirtintos nedidelės investicijos, prie kurių prisidėjo dar ir valstybės pagalba, dažniausiai buvo skiriamos skubiam laivų ar laivų variklių pakeitimui ... Taigi tikri laivyno pajėgumo mažinimo priemonių rezultatai pastebėti tik 1997 m. pirmojo pusmečio pabaigoje ...“. |
| --- | --- |

(49)

Atsakydama 1997 m. rugpjūčio 8 d. laišku, Prancūzija pirmiausia nurodė: „Iki 1995 m. gruodžio 31 d. nepasiekus II daugiametės orientavimo programos tikslų, 1996 m. pradžioje Prancūzijos valdžios institucijos jau ėmėsi būtinų priemonių, kad būtų įšaldyti investicijų projektai, kuriuos įgyvendinus būtų padidintas laivyno pajėgumas. Be to, siekiant sparčiau sumažinti žvejybos laivyną, nuo 1996 m. liepos mėn. pradėta įgyvendinti laivyno pajėgumo mažinimo programa. ... laivyno pajėgumą numatyta sumažinti nuo 10 000 iki 15 000 kW. 1997 m. pradžioje Prancūzijos institucijos manė galėsiančios įgyvendinti III daugiametės orientavimo programos tikslus. Todėl patvirtintos nedidelės investicijos, prie kurių prisidėjo dar ir valstybės pagalba, dažniausiai buvo skiriamos skubiam laivų ar laivų variklių pakeitimui ... Taigi tikri laivyno pajėgumo mažinimo priemonių rezultatai pastebėti tik 1997 m. pirmojo pusmečio pabaigoje ...“.

| (50) | Daugiametės orientavimo programos tikslai Prancūzijoje įgyvendinti tik 1998 m. antrojo pusmečio pabaigoje. Komisija 1998 m. spalio 28 d. laiške Prancūzijai teigė, kad „po 1998 m. spalio 28 d. pokalbio ir dar prieš tai įvykusių susitikimų bei susipažinus su patikslinimais, pateiktais 1998 m. spalio 5 d. ir 22 d. laiškuose, norėtume jums pranešti, kad Generalinė žuvininkystės valdyba gali pritarti jūsų numatytoms investicijoms, jei jos pirmiausia bus skiriamos jaunų žvejų veiklai, jei jos nebus skirtos laivyno pajėgumui didinti ir jei bus laikomasi daugiametėje orientavimo programoje užsibrėžtų tikslų“. |
| --- | --- |

(50)

Daugiametės orientavimo programos tikslai Prancūzijoje įgyvendinti tik 1998 m. antrojo pusmečio pabaigoje. Komisija 1998 m. spalio 28 d. laiške Prancūzijai teigė, kad „po 1998 m. spalio 28 d. pokalbio ir dar prieš tai įvykusių susitikimų bei susipažinus su patikslinimais, pateiktais 1998 m. spalio 5 d. ir 22 d. laiškuose, norėtume jums pranešti, kad Generalinė žuvininkystės valdyba gali pritarti jūsų numatytoms investicijoms, jei jos pirmiausia bus skiriamos jaunų žvejų veiklai, jei jos nebus skirtos laivyno pajėgumui didinti ir jei bus laikomasi daugiametėje orientavimo programoje užsibrėžtų tikslų“.

| (51) | Iš šio susirašinėjimo galima daryti išvadą, jog Prancūzija puikiai žinojo, kad III daugiametės orientavimo programos tarpiniai uždaviniai nėra vykdomi ir, nepaisant to, buvo suteikta pagalba naujiems laivams įsigyti. Taigi nebuvo laikomasi Reglamento (EB) Nr. 3699/93 10 straipsnio reikalavimų. Todėl, vadovaujantis 1997 m. gairių 2.2.3.1 punktu, galima daryti išvadą, kad pagalba, suteikta naujiems laivams įsigyti, prieštaravo bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(51)

Iš šio susirašinėjimo galima daryti išvadą, jog Prancūzija puikiai žinojo, kad III daugiametės orientavimo programos tarpiniai uždaviniai nėra vykdomi ir, nepaisant to, buvo suteikta pagalba naujiems laivams įsigyti. Taigi nebuvo laikomasi Reglamento (EB) Nr. 3699/93 10 straipsnio reikalavimų. Todėl, vadovaujantis 1997 m. gairių 2.2.3.1 punktu, galima daryti išvadą, kad pagalba, suteikta naujiems laivams įsigyti, prieštaravo bendrajai rinkai.

| (52) | Oficiali tyrimo procedūra pradėta dėl 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. suteiktos pagalbos laivams pertvarkyti ir įrengti, nes atlikti darbai padidino laivų galingumą ir, kaip pagalbos naujiems laivams įsigyti atveju, tokia pagalba neatitinka daugiametėje orientavimo programoje užsibrėžtų tikslų. |
| --- | --- |

(52)

Oficiali tyrimo procedūra pradėta dėl 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. suteiktos pagalbos laivams pertvarkyti ir įrengti, nes atlikti darbai padidino laivų galingumą ir, kaip pagalbos naujiems laivams įsigyti atveju, tokia pagalba neatitinka daugiametėje orientavimo programoje užsibrėžtų tikslų.

| (53) | Nacionalinio susirinkimo ataskaitoje (I.C.17b punkte) minima ir pagalba laivams modernizuoti. Taip pat nurodoma, kad buvo pastatyta 10 naujų laivų ir „... 38 laivuose buvo atlikti įvairūs pertvarkymo ir įrengimo darbai...“ O tai patvirtina, kad minėtu laikotarpiu buvo suteikta pagalba laivams modernizuoti. |
| --- | --- |

(53)

Nacionalinio susirinkimo ataskaitoje (I.C.17b punkte) minima ir pagalba laivams modernizuoti. Taip pat nurodoma, kad buvo pastatyta 10 naujų laivų ir „... 38 laivuose buvo atlikti įvairūs pertvarkymo ir įrengimo darbai...“ O tai patvirtina, kad minėtu laikotarpiu buvo suteikta pagalba laivams modernizuoti.

| (54) | Korsikos regiono viename po kito priimtuose sprendimuose aiškiai numatyta, kad pagalba galėjo būti suteikiama ir laivų įrangai, būtent „varikliui, kurio galingumas atitiktų laivo dydį“. Iš šio apibrėžimo aišku, kad pagalba laivų atnaujinimui galėjo būti panaudota ir galingesniam varikliui įsigyti. Be to, kaip ir dėl pagalbos laivams įsigyti, Prancūzija nepateikė jokių pastabų dėl Komisijos 2001 m. spalio 30 d. laiške išdėstytų prielaidų, kad minėtu laikotarpiu pagalba galėjo būti skirta ir galingesniam varikliui įsigyti. Todėl galima manyti, kad ypatingais atvejais buvo suteikta pagalba modernizavimui, kurį atlikus padidėjo galingumas. |
| --- | --- |

(54)

Korsikos regiono viename po kito priimtuose sprendimuose aiškiai numatyta, kad pagalba galėjo būti suteikiama ir laivų įrangai, būtent „varikliui, kurio galingumas atitiktų laivo dydį“. Iš šio apibrėžimo aišku, kad pagalba laivų atnaujinimui galėjo būti panaudota ir galingesniam varikliui įsigyti. Be to, kaip ir dėl pagalbos laivams įsigyti, Prancūzija nepateikė jokių pastabų dėl Komisijos 2001 m. spalio 30 d. laiške išdėstytų prielaidų, kad minėtu laikotarpiu pagalba galėjo būti skirta ir galingesniam varikliui įsigyti. Todėl galima manyti, kad ypatingais atvejais buvo suteikta pagalba modernizavimui, kurį atlikus padidėjo galingumas.

| (55) | Taip pat, kaip ir dėl pagalbos laivams statyti, 1997 m. gairių 2.2.3.2 punkte nurodoma, kad „pagalba žvejybos laivams modernizuoti gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai, jeigu yra atsižvelgiama į Reglamento (EB) Nr. 3699/93 7 bei 10 straipsnių ir III priedo (1.4 punkto) reikalavimus ...“ Reglamento (EB) Nr. 3699/93 10 straipsnio 2 punkte numatyta, kad „valstybės narės gali imtis priemonių žvejybos laivams modernizuoti; šioms priemonėms taikomi 1 punkte numatyti reikalavimai, jei investicijos gali padidinti žvejybos pajėgumą.“ |
| --- | --- |

(55)

Taip pat, kaip ir dėl pagalbos laivams statyti, 1997 m. gairių 2.2.3.2 punkte nurodoma, kad „pagalba žvejybos laivams modernizuoti gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai, jeigu yra atsižvelgiama į Reglamento (EB) Nr. 3699/93 7 bei 10 straipsnių ir III priedo (1.4 punkto) reikalavimus ...“ Reglamento (EB) Nr. 3699/93 10 straipsnio 2 punkte numatyta, kad „valstybės narės gali imtis priemonių žvejybos laivams modernizuoti; šioms priemonėms taikomi 1 punkte numatyti reikalavimai, jei investicijos gali padidinti žvejybos pajėgumą.“

| (56) | Reikalavimų, numatytų Reglamento (EB) Nr. 3699/93 10 straipsnyje, nebuvo laikomasi. Todėl, vadovaujantis 1997 m. gairių 2.2.3.2 punktu, minėtu laikotarpiu suteikta pagalba laivams modernizuoti, kai atlikus modernizaciją buvo padidintas galingumas, prieštarauja bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(56)

Reikalavimų, numatytų Reglamento (EB) Nr. 3699/93 10 straipsnyje, nebuvo laikomasi. Todėl, vadovaujantis 1997 m. gairių 2.2.3.2 punktu, minėtu laikotarpiu suteikta pagalba laivams modernizuoti, kai atlikus modernizaciją buvo padidintas galingumas, prieštarauja bendrajai rinkai.

| (57) | Kaip jau buvo minėta 39 konstatuojamojoje dalyje, Prancūzija pateikė informaciją, įrodančią, kad tikrai buvo laikomasi laivų amžiaus kriterijaus. Abejonių, kurias šiuo klausimu pareiškė Komisija, paskelbusi apie oficialią tyrimo procedūrą, kaip ir dėl didžiausios galimos pagalbos normos, nebeliko. |
| --- | --- |

(57)

Kaip jau buvo minėta 39 konstatuojamojoje dalyje, Prancūzija pateikė informaciją, įrodančią, kad tikrai buvo laikomasi laivų amžiaus kriterijaus. Abejonių, kurias šiuo klausimu pareiškė Komisija, paskelbusi apie oficialią tyrimo procedūrą, kaip ir dėl didžiausios galimos pagalbos normos, nebeliko.

| (58) | Be to, dėl įsipareigojimo numatyti pagalbą jauniems žvejams pirmą kartą įsigyjant laivą ar laivui pakeisti, kai patiriamas visiškas nuostolis, 2001 m. gruodžio 21 d. atsakyme Prancūzija pažymėjo, kad tokio pobūdžio pagalba buvo suteikta vadovaujantis galiojančiomis Bendrijos nuostatomis. Todėl tokia pagalba gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(58)

Be to, dėl įsipareigojimo numatyti pagalbą jauniems žvejams pirmą kartą įsigyjant laivą ar laivui pakeisti, kai patiriamas visiškas nuostolis, 2001 m. gruodžio 21 d. atsakyme Prancūzija pažymėjo, kad tokio pobūdžio pagalba buvo suteikta vadovaujantis galiojančiomis Bendrijos nuostatomis. Todėl tokia pagalba gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai.

| (59) | Pagal vieną po kitos priimtas gaires pagalba akvakultūrai neprieštarauja bendrajai rinkai, jei yra laikomasi reglamentuose dėl Bendrijos struktūrinės paramos žuvininkystės sektoriui nustatytos tvarkos. |
| --- | --- |

(59)

Pagal vieną po kitos priimtas gaires pagalba akvakultūrai neprieštarauja bendrajai rinkai, jei yra laikomasi reglamentuose dėl Bendrijos struktūrinės paramos žuvininkystės sektoriui nustatytos tvarkos.

| (60) | Prancūzija 2001 m. gruodžio 21 d. laiške pažymėjo, kad „Pagalbos suteikimo atmintinėje“ buvo atsižvelgta į nustatytą tvarką, ir nurodė, kad, taikant didžiausią leidžiamą pagalbos normą, reikia atsižvelgti ir į kitokio pobūdžio pagalbą. |
| --- | --- |

(60)

Prancūzija 2001 m. gruodžio 21 d. laiške pažymėjo, kad „Pagalbos suteikimo atmintinėje“ buvo atsižvelgta į nustatytą tvarką, ir nurodė, kad, taikant didžiausią leidžiamą pagalbos normą, reikia atsižvelgti ir į kitokio pobūdžio pagalbą.

| (61) | Todėl pagalba, suteikta akvakultūrai, gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(61)

Todėl pagalba, suteikta akvakultūrai, gali būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai.

VI.   IŠVADOS

| (62) | Prancūzijoje, Korsikos regione, valstybės pagalba, skirta Korsikos Susirinkimo 1985 m. kovo 29 d. sprendimu Nr. 88/10 a, kuris iš dalies pakeistas 1990 m. lapkričio 30 d. (Nr. 90/99), 1991 m. gruodžio 19 d. (Nr. 91/1023), 1993 m. vasario 23 d. (Nr. 93/25), 1995 m. kovo 9 d. (Nr. 95/16), 1995 m. rugsėjo 11 d. (Nr. 95/79) ir 1997 m. balandžio 11 d. (Nr. 97/36) priimtais sprendimais, prieštarauja bendrajai rinkai:






  — | pagalba, suteikta 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. naujiems laivams įsigyti, |
| --- | --- | --- |

(62)

Prancūzijoje, Korsikos regione, valstybės pagalba, skirta Korsikos Susirinkimo 1985 m. kovo 29 d. sprendimu Nr. 88/10 a, kuris iš dalies pakeistas 1990 m. lapkričio 30 d. (Nr. 90/99), 1991 m. gruodžio 19 d. (Nr. 91/1023), 1993 m. vasario 23 d. (Nr. 93/25), 1995 m. kovo 9 d. (Nr. 95/16), 1995 m. rugsėjo 11 d. (Nr. 95/79) ir 1997 m. balandžio 11 d. (Nr. 97/36) priimtais sprendimais, prieštarauja bendrajai rinkai:

—

pagalba, suteikta 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. naujiems laivams įsigyti,

| — | pagalba, suteikta 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. esamiems laivams pertvarkyti ir įrengti, kai atlikti darbai padidina laivų galingumą. |
| --- | --- |

—

pagalba, suteikta 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. esamiems laivams pertvarkyti ir įrengti, kai atlikti darbai padidina laivų galingumą.

| (63) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/199914 straipsnį Prancūzija privalo pradėti skolos išieškojimo procedūrą. |
| --- | --- |

(63)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/199914 straipsnį Prancūzija privalo pradėti skolos išieškojimo procedūrą.

| (64) | Bendrajai rinkai neprieštarauja:






  — | pagalba naujiems laivams įsigyti, suteikta po 1998 m. spalio 28 d., |
| --- | --- | --- |

(64)

Bendrajai rinkai neprieštarauja:

—

pagalba naujiems laivams įsigyti, suteikta po 1998 m. spalio 28 d.,

| — | pagalba esamiems laivams pertvarkyti ir įrengti nedidinant jų galingumo, suteikta po 1998 m. spalio 28 d., |
| --- | --- |

—

pagalba esamiems laivams pertvarkyti ir įrengti nedidinant jų galingumo, suteikta po 1998 m. spalio 28 d.,

| — | pagalba naudotiems laivams įsigyti, |
| --- | --- |

—

pagalba naudotiems laivams įsigyti,

| — | pagalba, suteikta akvakultūrai, |
| --- | --- |

—

pagalba, suteikta akvakultūrai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagalbos priemonės, kurias Prancūzija įgyvendino Korsikos regione ir kurias Korsikos Susirinkimas patvirtino 1985 m. kovo 29 d. sprendimu Nr. 85/10 a, kurį vėliau iš dalies pakeitė 1990 m. lapkričio 30 d. (Nr. 90/99), 1991 m. gruodžio 19 d. (Nr. 91/1023), 1993 m. vasario 23 d. (Nr. 93/25), 1995 m. kovo 9 d. (Nr. 95/16), 1995 m. rugsėjo 11 d. (Nr. 95/79) ir 1997 m. balandžio 11 d. (Nr. 97/36) sprendimais, bendrajai rinkai prieštarauja:

| a) | pagalba, suteikta 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. naujiems laivams įsigyti; |
| --- | --- |

a)

pagalba, suteikta 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. naujiems laivams įsigyti;

| b) | pagalba, suteikta 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. esamiems laivams pertvarkyti ir įrengti, kai atlikti darbai padidino laivų galingumą. |
| --- | --- |

b)

pagalba, suteikta 1997 m. sausio 1 d.–1998 m. spalio 28 d. esamiems laivams pertvarkyti ir įrengti, kai atlikti darbai padidino laivų galingumą.

2 straipsnis

Pagalbos priemonės, kurių Prancūzija ėmėsi Korsikos regione ir kurios patvirtintos 1 straipsnyje minėtais Korsikos Susirinkimo sprendimais, neprieštarauja bendrajai rinkai:

| a) | pagalba naujiems laivams įsigyti, suteikta po 1998 m. spalio 28 d.; |
| --- | --- |

a)

pagalba naujiems laivams įsigyti, suteikta po 1998 m. spalio 28 d.;

| b) | pagalba esamiems laivams pertvarkyti ir įrengti nedidinant jų galingumo, suteikta po 1998 m. spalio 28 d.; |
| --- | --- |

b)

pagalba esamiems laivams pertvarkyti ir įrengti nedidinant jų galingumo, suteikta po 1998 m. spalio 28 d.;

| c) | pagalba, suteikta naudotiems laivams įsigyti; |
| --- | --- |

c)

pagalba, suteikta naudotiems laivams įsigyti;

| d) | pagalba, akvakultūros sektoriui suteikta 1994–1999 metais. |
| --- | --- |

d)

pagalba, akvakultūros sektoriui suteikta 1994–1999 metais.

3 straipsnis

1.   Prancūzija imasi visų būtinų priemonių neteisėtai suteiktai pagalbai, išvardytai 1 straipsnyje, išieškoti iš jos gavėjų.

2.   Pagalba išieškoma nedelsiant ir pagal nacionalinėje teisėje nustatytas procedūras, jei jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti šį sprendimą. Pagalbą, kurią reikia išieškoti, sudaro palūkanos, mokamos nuo pagalbos išmokėjimo gavėjui dienos iki jos išieškojimo dienos. Palūkanos skaičiuojamos ir taikomos pagal Komisijos sprendimo EB) Nr. 794/2004 V skyriuje nustatytą normą (17).

4 straipsnis

Prancūzija per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo dienos praneša Komisijai apie priemones, kurių ėmėsi šiam sprendimui įgyvendinti.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2004 m. liepos 14 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  Ataskaitą galima rasti Nacionalinio susirinkimo interneto tinklalapyje: http://www.assemblee-nationale.fr/dossiers/corse.asp

1

(2)  OL C 25, 2002 1 29, p. 2.

2

(3)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

3

(4)  OL C 19, 2001 1 20, p. 7.

4

(5)  OL C 268, 1985 10 19, p. 2.

5

(6)  OL C 313, 1988 12 8, p. 21.

6

(7)  OL C 152, 1992 6 17, p. 2.

7

(8)  OL C 260, 1994 9 17, p. 3.

8

(9)  OL C 100, 1997 3 17, p. 12.

9

(10)  OL L 290, 1983 10 22, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 3733/85 (OL L 361, 1985 12 31, p. 78).

10

(11)  OL L 376, 1986 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 3946/92 (OL L 401, 1992 12 31, p. 1).

11

(12)  OL L 346, 1993 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 25/97 (OL L 6, 1997 1 10, p. 7).

12

(13)  OL L 312, 1998 11 20, p. 19.

13

(14)  1992 m. gruodžio 21 d. Komisijos sprendimas 92/588/EEB dėl 1993–1996 m. Prancūzijos žvejybos laivyno daugiametės orientavimo programos, sudarytos vadovaujantis Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 4028/86 (OL L 401, 1992 12 31, p. 3). Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 95/238/EB (OL L 166, 1995 7 15, p. 1).

14

(15)  Žr. 33 konstatuojamąją dalį.

15

(16)  Tas pats.

16

(17)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

17

---

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/49

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2004 m. liepos 14 d.

dėl tam tikrų pagalbos priemonių, kurias Prancūzija įgyvendino akvakultūros produktų gamintojams ir žvejams

(pranešta dokumentu Nr. C(2004) 2588)

(tik tekstas prancūzų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/239/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

paprašiusi suinteresuotas šalis pateikti pastabas pagal minėtą straipsnį,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2000 m. birželio 21 d. laišku Prancūzija Komisijai pranešė apie kompensacijas, kurias skyrė žvejams ir akvakultūros produktų gamintojams, patyrusiems nuostolių dėl taršos naftos produktais 1999 m. gruodžio 12 d. Gaskonijos įlankoje nuskendus tanklaiviui „Erika“ ir dėl 1999 m. gruodžio 27 ir 28 d. kilusios labai smarkios audros. Komisijos prašymu 2000 m. lapkričio 28 d., 2001 m. balandžio 6 d. ir tų pačių metų rugpjūčio 13 d. laiškuose buvo pateikta papildoma informacija. Šios priemonės buvo įgyvendintos Komisijai neįvertinus jų suderinamumo su bendrąja rinka, todėl jos įregistruotos nepraneštų pagalbų registre ir joms suteiktas numeris NN 80/2000. |
| --- | --- |

(1)

2000 m. birželio 21 d. laišku Prancūzija Komisijai pranešė apie kompensacijas, kurias skyrė žvejams ir akvakultūros produktų gamintojams, patyrusiems nuostolių dėl taršos naftos produktais 1999 m. gruodžio 12 d. Gaskonijos įlankoje nuskendus tanklaiviui „Erika“ ir dėl 1999 m. gruodžio 27 ir 28 d. kilusios labai smarkios audros. Komisijos prašymu 2000 m. lapkričio 28 d., 2001 m. balandžio 6 d. ir tų pačių metų rugpjūčio 13 d. laiškuose buvo pateikta papildoma informacija. Šios priemonės buvo įgyvendintos Komisijai neįvertinus jų suderinamumo su bendrąja rinka, todėl jos įregistruotos nepraneštų pagalbų registre ir joms suteiktas numeris NN 80/2000.

| (2) | 2001 m. gruodžio 11 d. laišku Komisija Prancūzijai pranešė apie sprendimą kai kurias priemones įvertinti kaip neprieštaraujančias bendrajai rinkai, o dėl kitų pagalbos priemonių pradėti oficialią tyrimo procedūrą, numatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. Prancūzija savo pastabas pateikė 2002 m. kovo 5 d. laiške. |
| --- | --- |

(2)

2001 m. gruodžio 11 d. laišku Komisija Prancūzijai pranešė apie sprendimą kai kurias priemones įvertinti kaip neprieštaraujančias bendrajai rinkai, o dėl kitų pagalbos priemonių pradėti oficialią tyrimo procedūrą, numatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje. Prancūzija savo pastabas pateikė 2002 m. kovo 5 d. laiške.

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
   (1). Komisija pakvietė suinteresuotas šalis pateikti pastabas dėl atitinkamų priemonių. Komisija tokių pastabų negavo. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
   (1). Komisija pakvietė suinteresuotas šalis pateikti pastabas dėl atitinkamų priemonių. Komisija tokių pastabų negavo.

II.   APRAŠYMAS

| (4) | Priemonės, kurios nagrinėjamos šioje byloje ir dėl kurių buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra, yra tokios:






  1) | priemonės, skirtos Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime, Gironde departamentų (toliau – Atlanto vandenyno pakrantės departamentai nuo Finistère srities iki Gironde srities) akvakultūros produktų gamintojams:






  — | atleisti nuo socialinio draudimo mokesčio 2000 metų pirmąjį ketvirtį (arba vieną iš vidurinių ketvirčių), |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Priemonės, kurios nagrinėjamos šioje byloje ir dėl kurių buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra, yra tokios:

1)

priemonės, skirtos Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime, Gironde departamentų (toliau – Atlanto vandenyno pakrantės departamentai nuo Finistère srities iki Gironde srities) akvakultūros produktų gamintojams:

—

atleisti nuo socialinio draudimo mokesčio 2000 metų pirmąjį ketvirtį (arba vieną iš vidurinių ketvirčių),

| — | sumažinti finansines išlaidas; |
| --- | --- |

—

sumažinti finansines išlaidas;

| 2) | papildomos priemonės, skirtos visiems Prancūzijos akvakultūros produktų gamintojams ir žvejams:






  — | papildomai sumažinti socialinio draudimo mokestį visiems akvakultūros produktų gamintojams (2000 m. balandžio 15 d.–liepos 15 d.) bei Prancūzijos metropolijos ir užjūrio departamentų žvejams (2000 m. balandžio 15 d.–spalio 15 d.), |
| --- | --- | --- |

2)

papildomos priemonės, skirtos visiems Prancūzijos akvakultūros produktų gamintojams ir žvejams:

—

papildomai sumažinti socialinio draudimo mokestį visiems akvakultūros produktų gamintojams (2000 m. balandžio 15 d.–liepos 15 d.) bei Prancūzijos metropolijos ir užjūrio departamentų žvejams (2000 m. balandžio 15 d.–spalio 15 d.),

| — | 2000 metais nuo valstybinio nuomos mokesčio atleisti visus akvakultūros produktų gamintojus; nusprendusi pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Komisija manė, kad nuo valstybės mokesčių buvo atleistos tik akvakultūros produktus gaminančios įmonės, įsteigtos Atlanto vandenyno pakrantės departamentuose nuo Finistère srities iki Gironde srities, tačiau vėliau įsitikino, kad ši papildoma priemonė buvo taikoma apskritai visiems Prancūzijos metropolijos ir užjūrio departamentų gamintojams. |
| --- | --- |

—

2000 metais nuo valstybinio nuomos mokesčio atleisti visus akvakultūros produktų gamintojus; nusprendusi pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Komisija manė, kad nuo valstybės mokesčių buvo atleistos tik akvakultūros produktus gaminančios įmonės, įsteigtos Atlanto vandenyno pakrantės departamentuose nuo Finistère srities iki Gironde srities, tačiau vėliau įsitikino, kad ši papildoma priemonė buvo taikoma apskritai visiems Prancūzijos metropolijos ir užjūrio departamentų gamintojams.

| (5) | Komisija priminė, ir Prancūzijai pranešė 2001 m. gruodžio 11 d. laišku, kad, jos nuomone, bendrajai rinkai neprieštarauja tik tos priemonės, kurios skirtos Atlanto vandenyno pakrantės departamentuose nuo Finistère srities iki Gironde srities esančioms įmonėms. Tai yra priemonės:






  — | skirtos akvakultūros produktų gamintojams: dėl žemės ūkio nelaimių patirtos žalos atlyginimo tvarkos įgyvendinimas, pagalba įrangai ir atsargoms atkurti, išankstinės FIPOL (Tarptautinio fondo, atlyginančio dėl taršos naftos produktais patirtus nuostolius) išmokos, |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisija priminė, ir Prancūzijai pranešė 2001 m. gruodžio 11 d. laišku, kad, jos nuomone, bendrajai rinkai neprieštarauja tik tos priemonės, kurios skirtos Atlanto vandenyno pakrantės departamentuose nuo Finistère srities iki Gironde srities esančioms įmonėms. Tai yra priemonės:

—

skirtos akvakultūros produktų gamintojams: dėl žemės ūkio nelaimių patirtos žalos atlyginimo tvarkos įgyvendinimas, pagalba įrangai ir atsargoms atkurti, išankstinės FIPOL (Tarptautinio fondo, atlyginančio dėl taršos naftos produktais patirtus nuostolius) išmokos,

| — | skirtos žvejams: pagalba laivams ir per audrą prarastai ar sugadintai žvejybos įrangai pataisyti, išankstinės FIPOL išmokos, pagalba pajamų, prarastų dėl audros padarytų nuostolių, atlyginimui. |
| --- | --- |

—

skirtos žvejams: pagalba laivams ir per audrą prarastai ar sugadintai žvejybos įrangai pataisyti, išankstinės FIPOL išmokos, pagalba pajamų, prarastų dėl audros padarytų nuostolių, atlyginimui.

A.   Priemonės, skirtos Atlanto vandenyno pakrantės departamentų nuo Finistère srities iki Gironde srities akvakultūros produktų gamintojams

1.   Atleidimas nuo socialinių mokesčių 2000 metų pirmąjį ketvirtį (arba vieną iš vidurinių ketvirčių)

| (6) | Ši priemonė skirta dviejų kategorijų akvakultūros produktų gamintojams: tiems, kurie dėl 1999 m. gruodžio mėn. audros patyrė atsargų ir įrangos nuostolių ir gavo pagalbą joms atkurti, ir tiems, kurie patyrė nuostolių dėl taršos naftos produktais nuskendus tanklaiviui „Erika“ ir gavo išankstines FIPOL išmokas. |
| --- | --- |

(6)

Ši priemonė skirta dviejų kategorijų akvakultūros produktų gamintojams: tiems, kurie dėl 1999 m. gruodžio mėn. audros patyrė atsargų ir įrangos nuostolių ir gavo pagalbą joms atkurti, ir tiems, kurie patyrė nuostolių dėl taršos naftos produktais nuskendus tanklaiviui „Erika“ ir gavo išankstines FIPOL išmokas.

| (7) | Tai yra tikslinė priemonė, įgyvendinama atsižvelgus į įmonės padėtį. Ji skiriama vienam, dviem arba trims mėnesiams – tai priklauso nuo įmonės patirto nuostolio. Nuo socialinio draudimo mokesčio buvo atleidžiama visą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(7)

Tai yra tikslinė priemonė, įgyvendinama atsižvelgus į įmonės padėtį. Ji skiriama vienam, dviem arba trims mėnesiams – tai priklauso nuo įmonės patirto nuostolio. Nuo socialinio draudimo mokesčio buvo atleidžiama visą nustatytą laikotarpį.

| (8) | Prašymai buvo išnagrinėti departamentų žalos atlyginimo skyriuose, kurie yra įsteigti visuose susijusiuose departamentuose, vadovaujant prefektui ir dalyvaujant vietos valdžios, profesinių asociacijų, bankų ir draudimo kompanijų atstovams. Jūrų žvejybos ir kultūrų valdyba pagal departamentų prefektų pasiūlymus sudarė pagalbą gausiančių įmonių sąrašą. Į sąrašą įtrauktos 1 476 įmonės. Lengvatų numatyta suteikti už 0,87 milijono eurų. |
| --- | --- |

(8)

Prašymai buvo išnagrinėti departamentų žalos atlyginimo skyriuose, kurie yra įsteigti visuose susijusiuose departamentuose, vadovaujant prefektui ir dalyvaujant vietos valdžios, profesinių asociacijų, bankų ir draudimo kompanijų atstovams. Jūrų žvejybos ir kultūrų valdyba pagal departamentų prefektų pasiūlymus sudarė pagalbą gausiančių įmonių sąrašą. Į sąrašą įtrauktos 1 476 įmonės. Lengvatų numatyta suteikti už 0,87 milijono eurų.

2.   Finansinių išlaidų sumažinimas

| (9) | Šita priemonė skirta 6 ir 8 konstatuojamosiose dalyse minėtoms įmonėms. Pagal individualius skolų išmokėjimo planus ši priemonė leistų padengti dalį 2000, 2001 ir 2002 metais susikaupusių palūkanų už vidutinės trukmės bei ilgalaikes ir įmonių konsolidacijai skirtas paskolas. Kaip 2001 m. rugpjūčio 13 d. laiške nurodė Prancūzija, šios priemonės tikslas – sumažinti žalą patyrusių (dėl audros ir dėl į vandenyną išsiliejusios naftos) įmonių finansines išlaidas. |
| --- | --- |

(9)

Šita priemonė skirta 6 ir 8 konstatuojamosiose dalyse minėtoms įmonėms. Pagal individualius skolų išmokėjimo planus ši priemonė leistų padengti dalį 2000, 2001 ir 2002 metais susikaupusių palūkanų už vidutinės trukmės bei ilgalaikes ir įmonių konsolidacijai skirtas paskolas. Kaip 2001 m. rugpjūčio 13 d. laiške nurodė Prancūzija, šios priemonės tikslas – sumažinti žalą patyrusių (dėl audros ir dėl į vandenyną išsiliejusios naftos) įmonių finansines išlaidas.

| (10) | Dokumentų rinkinius reikėjo pateikti ne vėliau kaip iki 2000 m. balandžio 1 d. Jie buvo išnagrinėti departamentų jūrų ir žuvininkystės reikalų valdybose ir pateikti žalos atlyginimo skyriams. Pagalbos suma buvo apskaičiuota pagal vietose nustatytus kriterijus. Žalos atlyginimo skyriai privalėjo ypač atsižvelgti į 1999–2000 metų žiemą įmonės patirtų nuostolių dydį, į įmonės įsiskolinimus ir nestabilumą, įmonės pajamas per pastaruosius dvejus biudžetinius metus, galimas išorines pajamas, kurias suinteresuotos šalys galėjo gauti per tą patį laikotarpį, ir į atitinkamos įmonės gyvybingumą. Iš kreditorių (bankų ir tiekėjų) buvo prašoma ypatingos finansinės pagalbos. Pagalbos suma negalėjo viršyti 48 000 Prancūzijos frankų (FRF) (arba 7 317 eurų), o žalos atlyginimo skyriui padėtį įvertinus kaip labai kritišką, išmokos suma galėjo padidėti iki 62 000 FRF (9 451 euro). |
| --- | --- |

(10)

Dokumentų rinkinius reikėjo pateikti ne vėliau kaip iki 2000 m. balandžio 1 d. Jie buvo išnagrinėti departamentų jūrų ir žuvininkystės reikalų valdybose ir pateikti žalos atlyginimo skyriams. Pagalbos suma buvo apskaičiuota pagal vietose nustatytus kriterijus. Žalos atlyginimo skyriai privalėjo ypač atsižvelgti į 1999–2000 metų žiemą įmonės patirtų nuostolių dydį, į įmonės įsiskolinimus ir nestabilumą, įmonės pajamas per pastaruosius dvejus biudžetinius metus, galimas išorines pajamas, kurias suinteresuotos šalys galėjo gauti per tą patį laikotarpį, ir į atitinkamos įmonės gyvybingumą. Iš kreditorių (bankų ir tiekėjų) buvo prašoma ypatingos finansinės pagalbos. Pagalbos suma negalėjo viršyti 48 000 Prancūzijos frankų (FRF) (arba 7 317 eurų), o žalos atlyginimo skyriui padėtį įvertinus kaip labai kritišką, išmokos suma galėjo padidėti iki 62 000 FRF (9 451 euro).

| (11) | Pagal šią procedūrą sudaryti individualūs skolos išmokėjimo planai suteikė galimybę sudaryti sutartį, kuriai pritarė visos suinteresuotos šalys ir kurioje buvo apibrėžtas kiekvienos šalies indėlis, leidžiantis įgyvendinti šią sutartį. Sprendimą skirti pagalbą priėmė departamento prefektas. Bendra pagalbos 1 083 įmonėms suma buvo 8 milijonai FRF (1,2 milijono eurų). |
| --- | --- |

(11)

Pagal šią procedūrą sudaryti individualūs skolos išmokėjimo planai suteikė galimybę sudaryti sutartį, kuriai pritarė visos suinteresuotos šalys ir kurioje buvo apibrėžtas kiekvienos šalies indėlis, leidžiantis įgyvendinti šią sutartį. Sprendimą skirti pagalbą priėmė departamento prefektas. Bendra pagalbos 1 083 įmonėms suma buvo 8 milijonai FRF (1,2 milijono eurų).

B.   Papildomos priemonės

| (12) | Be aprašytųjų priemonių, dėl kurių pradėta oficiali tyrimo procedūra, bei tų, kurias Komisija įvertino teigiamai ir kurios, Prancūzijos nuomone, buvo skirtos žvejybos ir akvakultūros sektoriaus sunkumams, susidariusius dėl audros ir vandenyno taršos naftos produktais, įveikti, taip pat skiriamų atsižvelgiant į šio sektoriaus įmonių nuostolius, patirtus dėl pablogėjusios padėties rinkoje, žemės ūkio ir žuvininkystės ministras nusprendė skirti šioms įmonėms papildomas pagalbos priemones. |
| --- | --- |

(12)

Be aprašytųjų priemonių, dėl kurių pradėta oficiali tyrimo procedūra, bei tų, kurias Komisija įvertino teigiamai ir kurios, Prancūzijos nuomone, buvo skirtos žvejybos ir akvakultūros sektoriaus sunkumams, susidariusius dėl audros ir vandenyno taršos naftos produktais, įveikti, taip pat skiriamų atsižvelgiant į šio sektoriaus įmonių nuostolius, patirtus dėl pablogėjusios padėties rinkoje, žemės ūkio ir žuvininkystės ministras nusprendė skirti šioms įmonėms papildomas pagalbos priemones.

1.   2000 metais visus akvakultūros produktų gamintojus atleisti nuo valstybinio nuomos mokesčio

| (13) | Prancūzijos 2000 m. birželio 21 d. laiške, t. y. prieš priimant sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, buvo pateikta informacija, kad jūrų kultūrų koncesijos, esančios valstybės jūrinėje valdoje, 2000 metais yra atleistos nuo valstybinio nuomos mokesčio ir nuo valstybinio mokesčio už leidimą naudojantis vandens tiekimo įrengimais aprūpinti privačioje valdoje esančius plotus. |
| --- | --- |

(13)

Prancūzijos 2000 m. birželio 21 d. laiške, t. y. prieš priimant sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą, buvo pateikta informacija, kad jūrų kultūrų koncesijos, esančios valstybės jūrinėje valdoje, 2000 metais yra atleistos nuo valstybinio nuomos mokesčio ir nuo valstybinio mokesčio už leidimą naudojantis vandens tiekimo įrengimais aprūpinti privačioje valdoje esančius plotus.

| (14) | Prancūzija 2002 m. kovo 5 d. laiške, kuriame pateikia pastabas dėl tyrimo procedūros, taip pat teigia, kad tai yra viena iš papildomų lengvatas suteikiančių priemonių, skirta visiems Prancūzijos metropolijos ir užjūrio departamentų akvakultūros produktų gamintojams. |
| --- | --- |

(14)

Prancūzija 2002 m. kovo 5 d. laiške, kuriame pateikia pastabas dėl tyrimo procedūros, taip pat teigia, kad tai yra viena iš papildomų lengvatas suteikiančių priemonių, skirta visiems Prancūzijos metropolijos ir užjūrio departamentų akvakultūros produktų gamintojams.

| (15) | Komisijos prašymu 2002 m. rugsėjo 24 d. laišku Prancūzija patvirtino, kad sprendimą netaikyti mokesčio visiems jūros kultūrų augintojams priėmė 2000 m. rugsėjo 12 d. |
| --- | --- |

(15)

Komisijos prašymu 2002 m. rugsėjo 24 d. laišku Prancūzija patvirtino, kad sprendimą netaikyti mokesčio visiems jūros kultūrų augintojams priėmė 2000 m. rugsėjo 12 d.

| (16) | Sumažinus mokestį susidaro 3,81 milijono eurų mokesčio lengvata. |
| --- | --- |

(16)

Sumažinus mokestį susidaro 3,81 milijono eurų mokesčio lengvata.

2.   Socialinio draudimo mokesčio sumažinimas visiems akvakultūros produktų gamintojams ir žvejams

| (17) | Žemės ūkio ir žuvininkystės ministras, 2000 m. balandžio 15 d. ir 2000 m. liepos 13 d. patvirtinęs aplinkraščius, nusprendė visoms sektoriaus įmonėms socialinio draudimo mokestį sumažinti iki 50 %: 2000 m. balandžio 15 d.–liepos 15 d. laikotarpiui – akvakultūros produktų gamintojams, o 2000 m. balandžio 15 d.–spalio 15 d. laikotarpiui – žvejams. |
| --- | --- |

(17)

Žemės ūkio ir žuvininkystės ministras, 2000 m. balandžio 15 d. ir 2000 m. liepos 13 d. patvirtinęs aplinkraščius, nusprendė visoms sektoriaus įmonėms socialinio draudimo mokestį sumažinti iki 50 %: 2000 m. balandžio 15 d.–liepos 15 d. laikotarpiui – akvakultūros produktų gamintojams, o 2000 m. balandžio 15 d.–spalio 15 d. laikotarpiui – žvejams.

| (18) | Šis sumažinimas buvo skirtas tiek darbdavio, tiek darbuotojo įmokoms ir yra taikomas visiems Prancūzijos metropolijos ir užjūrio departamentų akvakultūros produktų gamintojams bei žvejams. |
| --- | --- |

(18)

Šis sumažinimas buvo skirtas tiek darbdavio, tiek darbuotojo įmokoms ir yra taikomas visiems Prancūzijos metropolijos ir užjūrio departamentų akvakultūros produktų gamintojams bei žvejams.

| (19) | Mokesčio mažinimo sistema skyrėsi pagal tai, ar mokestis pervedamas į ENIM (Valstybinė jūrų laivyno invalidų bendrovė), ar į MSA (Žemės ūkio draudimo kompanija) kasą. |
| --- | --- |

(19)

Mokesčio mažinimo sistema skyrėsi pagal tai, ar mokestis pervedamas į ENIM (Valstybinė jūrų laivyno invalidų bendrovė), ar į MSA (Žemės ūkio draudimo kompanija) kasą.

| (20) | Tiek darbdaviams, tiek darbuotojams, mokantiems į ENIM kasą, socialinio draudimo įmokos buvo sumažintos 50 %. Tačiau ypatingais atvejais, kai laivuose darbo užmokestis buvo skaičiuojamas ne pagal sugautą laimikį, darbdavio sumokama socialinio draudimo įmoka buvo sumažinta 75 %. Prancūzijos nuomone, šį normos skirtumą galima paaiškinti tuo, kad kai darbo užmokestis skaičiuojamas pagal sugautą laimikį ir atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais susiduriama žvejojant, laivo įgula finansiškai labai priklauso nuo laivyno, ypač jei sumažėja apyvarta, tuo tarpu pramoniniai laivynai, kuriuose tokio darbo užmokesčio nėra, prisiima didžiąją dalį atsakomybės už ekonominius sunkumus. |
| --- | --- |

(20)

Tiek darbdaviams, tiek darbuotojams, mokantiems į ENIM kasą, socialinio draudimo įmokos buvo sumažintos 50 %. Tačiau ypatingais atvejais, kai laivuose darbo užmokestis buvo skaičiuojamas ne pagal sugautą laimikį, darbdavio sumokama socialinio draudimo įmoka buvo sumažinta 75 %. Prancūzijos nuomone, šį normos skirtumą galima paaiškinti tuo, kad kai darbo užmokestis skaičiuojamas pagal sugautą laimikį ir atsižvelgiant į sunkumus, su kuriais susiduriama žvejojant, laivo įgula finansiškai labai priklauso nuo laivyno, ypač jei sumažėja apyvarta, tuo tarpu pramoniniai laivynai, kuriuose tokio darbo užmokesčio nėra, prisiima didžiąją dalį atsakomybės už ekonominius sunkumus.

| (21) | Įmokų į MSA kasą, kurias sumoka akvakultūros produktų gamintojai, turintys šios kompanijos draudimą, sumažinimo taisyklės buvo apibrėžtos Žemės ūkio ir žuvininkystės ministerijos 2000 m. balandžio 25 d. aplinkraštyje. Socialinio draudimo mokesčio sumažinimas 50 % atitiko tris dvyliktąsias socialinio draudimo įmokų, kurias darbdaviai ir įmonės vadovai privalėjo sumokėti 1999 metais, ir įmokas, kurias reikėjo sumokėti už darbuotojų trijų paskutinių 1999 metų mėnesių darbo užmokestį. |
| --- | --- |

(21)

Įmokų į MSA kasą, kurias sumoka akvakultūros produktų gamintojai, turintys šios kompanijos draudimą, sumažinimo taisyklės buvo apibrėžtos Žemės ūkio ir žuvininkystės ministerijos 2000 m. balandžio 25 d. aplinkraštyje. Socialinio draudimo mokesčio sumažinimas 50 % atitiko tris dvyliktąsias socialinio draudimo įmokų, kurias darbdaviai ir įmonės vadovai privalėjo sumokėti 1999 metais, ir įmokas, kurias reikėjo sumokėti už darbuotojų trijų paskutinių 1999 metų mėnesių darbo užmokestį.

| (22) | Sumažinus mokestį, susidarė 119 milijonų FRF (arba 18,2 milijono eurų) mokesčio lengvata. |
| --- | --- |

(22)

Sumažinus mokestį, susidarė 119 milijonų FRF (arba 18,2 milijono eurų) mokesčio lengvata.

C.   Oficialios tyrimo procedūros priežastys

| (23) | A ir B dalyse aprašytos priemonės buvo sukurtos po to, kai 1999 m. gruodžio 12 d. įvykus tanklaivio „Erika“ avarijai buvo užteršta aplinka, ir po 1999 m. gruodžio 26 d. ir 27 d. praūžusios smarkios audros. |
| --- | --- |

(23)

A ir B dalyse aprašytos priemonės buvo sukurtos po to, kai 1999 m. gruodžio 12 d. įvykus tanklaivio „Erika“ avarijai buvo užteršta aplinka, ir po 1999 m. gruodžio 26 d. ir 27 d. praūžusios smarkios audros.

| (24) | Jos buvo išnagrinėtos remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktu, kuriame teigiama, kad bendrajai rinkai neprieštarauja „pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti“. Iš tiesų pagal minėtą straipsnį taršos, atsiradusios nuskendus tanklaiviui „Erika“, padariniai gali būti vertinami kaip ypatingas įvykis, o 1999 m. gruodžio 26 d. ir 27 d. praūžusi nepaprastai smarki audra gali būti laikoma gaivaline nelaime. |
| --- | --- |

(24)

Jos buvo išnagrinėtos remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktu, kuriame teigiama, kad bendrajai rinkai neprieštarauja „pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti“. Iš tiesų pagal minėtą straipsnį taršos, atsiradusios nuskendus tanklaiviui „Erika“, padariniai gali būti vertinami kaip ypatingas įvykis, o 1999 m. gruodžio 26 d. ir 27 d. praūžusi nepaprastai smarki audra gali būti laikoma gaivaline nelaime.

| (25) | Susidarius tokioms aplinkybėms, Komisija privalėjo patikrinti, ar dėl šių įvykių patirtos žalos atlyginimas nebuvo per didelis. |
| --- | --- |

(25)

Susidarius tokioms aplinkybėms, Komisija privalėjo patikrinti, ar dėl šių įvykių patirtos žalos atlyginimas nebuvo per didelis.

1.   Priemonės, skirtos Atlanto vandenyno pakrantės departamentų nuo Finistère srities iki Gironde srities akvakultūros produktų gamintojams

| (26) | Socialinio draudimo mokesčio netaikymas pirmąjį (arba vidurinį) 2000 metų ketvirtį, finansinių išlaidų sumažinimas ir atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio yra priemonės, dėl kurių buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra. |
| --- | --- |

(26)

Socialinio draudimo mokesčio netaikymas pirmąjį (arba vidurinį) 2000 metų ketvirtį, finansinių išlaidų sumažinimas ir atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio yra priemonės, dėl kurių buvo pradėta oficiali tyrimo procedūra.

| (27) | Netaikyti socialinio draudimo mokesčio nuspręsta po to, kai žalos atlyginimo skyriuose buvo ištirta įmonių, galinčių gauti tokią pagalbą, padėtis. Atsižvelgus į patirtos žalos dydį, įmonės nuo mokesčio buvo atleistos 1–3 mėnesius. Ši mokesčio lengvata buvo skiriama kartu su kitomis priemonėmis (dėl gaivalinių nelaimių žemės ūkiui padarytos žalos atlyginimo tvarkos įgyvendinimo, pagalbos įrangai ir atsargoms atkurti ir išankstinės FIPOL išmokų). Iš pateiktos informacijos Komisija padarė išvadą, kad negali patikrinti, ar suteiktos kompensacijos suma, susidariusi atleidus nuo socialinio draudimo mokesčio, nebuvo didesnė nei patirti nuostoliai. |
| --- | --- |

(27)

Netaikyti socialinio draudimo mokesčio nuspręsta po to, kai žalos atlyginimo skyriuose buvo ištirta įmonių, galinčių gauti tokią pagalbą, padėtis. Atsižvelgus į patirtos žalos dydį, įmonės nuo mokesčio buvo atleistos 1–3 mėnesius. Ši mokesčio lengvata buvo skiriama kartu su kitomis priemonėmis (dėl gaivalinių nelaimių žemės ūkiui padarytos žalos atlyginimo tvarkos įgyvendinimo, pagalbos įrangai ir atsargoms atkurti ir išankstinės FIPOL išmokų). Iš pateiktos informacijos Komisija padarė išvadą, kad negali patikrinti, ar suteiktos kompensacijos suma, susidariusi atleidus nuo socialinio draudimo mokesčio, nebuvo didesnė nei patirti nuostoliai.

| (28) | Finansinių išlaidų sumažinimas buvo skiriamas kaip papildoma priemonė. Komisija taip pat negalėjo garantuoti, kad suteiktos kompensacijos suma, susidariusi sumažinus finansines išlaidas, nebuvo didesnė nei patirti nuostoliai. |
| --- | --- |

(28)

Finansinių išlaidų sumažinimas buvo skiriamas kaip papildoma priemonė. Komisija taip pat negalėjo garantuoti, kad suteiktos kompensacijos suma, susidariusi sumažinus finansines išlaidas, nebuvo didesnė nei patirti nuostoliai.

| (29) | Atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio taip pat papildė jau esančias pagalbos priemones. Be to, kaip rodo Komisijai pateikta informacija, ši pagalbos priemonė suteikta visiems šešiems susijusiems departamentams. Prancūzija nepaaiškino, kodėl ši priemonė (valstybinės nuomos mokesčio lengvata) buvo suteikta visiems šių departamentų akvakultūros produktų gamintojams. Komisija ir vėl negalėjo įvertinti, ar apskritai kompensacija, susidariusi atleidus nuo valstybinio nuomos mokesčio, yra didesnė nei patirti nuostoliai. |
| --- | --- |

(29)

Atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio taip pat papildė jau esančias pagalbos priemones. Be to, kaip rodo Komisijai pateikta informacija, ši pagalbos priemonė suteikta visiems šešiems susijusiems departamentams. Prancūzija nepaaiškino, kodėl ši priemonė (valstybinės nuomos mokesčio lengvata) buvo suteikta visiems šių departamentų akvakultūros produktų gamintojams. Komisija ir vėl negalėjo įvertinti, ar apskritai kompensacija, susidariusi atleidus nuo valstybinio nuomos mokesčio, yra didesnė nei patirti nuostoliai.

| (30) | Kadangi Komisija negalėjo įvertinti, ar kompensacija neviršijo patirtų nuostolių dydžio, remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatomis negalima teigti, kad šios priemonės neprieštarauja bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(30)

Kadangi Komisija negalėjo įvertinti, ar kompensacija neviršijo patirtų nuostolių dydžio, remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatomis negalima teigti, kad šios priemonės neprieštarauja bendrajai rinkai.

| (31) | Kalbant apie neteisėtai suteiktą pagalbą, šios priemonės buvo išnagrinėtos vadovaujantis 1997 metų gairėmis dėl valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai ištyrimo (2) (toliau – 1997 metų gairės), priimtomis 1997 metais ir galiojusiomis minimų įvykių metu. Kadangi atitinkama pagalba yra skirta veiklai, Komisija taikė 1997 metų gairių 1.2 dalies 4 punkto trečiosios įtraukos nuostatas dėl valstybės pagalbos, skirtos veiklai, suderinamumo su bendrąja rinka bendrojo principo. Vadovaudamasi turima informacija, ji ir toliau abejojo, ar atitinkamos priemonės neprieštarauja bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(31)

Kalbant apie neteisėtai suteiktą pagalbą, šios priemonės buvo išnagrinėtos vadovaujantis 1997 metų gairėmis dėl valstybės pagalbos žuvininkystei ir akvakultūrai ištyrimo (2) (toliau – 1997 metų gairės), priimtomis 1997 metais ir galiojusiomis minimų įvykių metu. Kadangi atitinkama pagalba yra skirta veiklai, Komisija taikė 1997 metų gairių 1.2 dalies 4 punkto trečiosios įtraukos nuostatas dėl valstybės pagalbos, skirtos veiklai, suderinamumo su bendrąja rinka bendrojo principo. Vadovaudamasi turima informacija, ji ir toliau abejojo, ar atitinkamos priemonės neprieštarauja bendrajai rinkai.

2.   Papildomos priemonės: sumažinti socialinio draudimo mokestį akvakultūros produktų gamintojams ir žvejams

| (32) | Prancūzijos nuomone, papildoma priemonė – mokesčių visiems Prancūzijos metropolijos ir užjūrio departamentų akvakultūros produktų gamintojams bei žvejams sumažinimas buvo taikoma siekiant kompensuoti dėl rinkoje pablogėjusios padėties sektoriaus įmonių patirtus ekonominius nuostolius, nes dėl tanklaivio sukeltos taršos susiformavo neigiamas požiūris į jūros produktus. |
| --- | --- |

(32)

Prancūzijos nuomone, papildoma priemonė – mokesčių visiems Prancūzijos metropolijos ir užjūrio departamentų akvakultūros produktų gamintojams bei žvejams sumažinimas buvo taikoma siekiant kompensuoti dėl rinkoje pablogėjusios padėties sektoriaus įmonių patirtus ekonominius nuostolius, nes dėl tanklaivio sukeltos taršos susiformavo neigiamas požiūris į jūros produktus.

| (33) | Socialinio draudimo mokestis sumažintas 2000 m. balandžio 15 d.–liepos 15 d. laikotarpiui. |
| --- | --- |

(33)

Socialinio draudimo mokestis sumažintas 2000 m. balandžio 15 d.–liepos 15 d. laikotarpiui.

| (34) | Prancūzijos nuomone, dėl pablogėjusios padėties rinkoje per 2000 metų pirmąjį pusmetį 9 % pagal apimtį ir 5 % pagal vertę sumažėjo mažmeninė prekyba moliuskais. Nors Charente-Maritime departamentas Prancūzijoje yra pagrindinis prekiautojas austrėmis, audra neigiamai paveikė viso prekiautojų vėžiagyviais sektoriaus ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(34)

Prancūzijos nuomone, dėl pablogėjusios padėties rinkoje per 2000 metų pirmąjį pusmetį 9 % pagal apimtį ir 5 % pagal vertę sumažėjo mažmeninė prekyba moliuskais. Nors Charente-Maritime departamentas Prancūzijoje yra pagrindinis prekiautojas austrėmis, audra neigiamai paveikė viso prekiautojų vėžiagyviais sektoriaus ekonominę padėtį.

| (35) | Tačiau Prancūzija nepateikė jokios informacijos dėl sąsajų tarp ekonominės žalos, kuri visiems moliuskų augintojams buvo padaryta dėl vandenyno taršos nafta, sumos ir sumos, kuri susidaro minėtą laikotarpį atleidus nuo socialinio draudimo mokesčio. Taigi Komisija negalėjo patikrinti, ar ši nuo mokesčio atleidžianti priemonė atitinka patirtų nuostolių apimtį ir jos neviršija. |
| --- | --- |

(35)

Tačiau Prancūzija nepateikė jokios informacijos dėl sąsajų tarp ekonominės žalos, kuri visiems moliuskų augintojams buvo padaryta dėl vandenyno taršos nafta, sumos ir sumos, kuri susidaro minėtą laikotarpį atleidus nuo socialinio draudimo mokesčio. Taigi Komisija negalėjo patikrinti, ar ši nuo mokesčio atleidžianti priemonė atitinka patirtų nuostolių apimtį ir jos neviršija.

| (36) | Kadangi šios priemonės yra skirtos veiklai, Komisija, remdamasi 1997 m. gairių 1.2 dalies ketvirtojo punkto trečiąja įtrauka ir atsižvelgdama į turimą informaciją, manė, kad yra didelių abejonių, ar ši priemonė neprieštarauja bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(36)

Kadangi šios priemonės yra skirtos veiklai, Komisija, remdamasi 1997 m. gairių 1.2 dalies ketvirtojo punkto trečiąja įtrauka ir atsižvelgdama į turimą informaciją, manė, kad yra didelių abejonių, ar ši priemonė neprieštarauja bendrajai rinkai.

| (37) | Socialinio draudimo mokestis sumažintas 2000 m. balandžio 15 d.–liepos 15 d. laikotarpiui. |
| --- | --- |

(37)

Socialinio draudimo mokestis sumažintas 2000 m. balandžio 15 d.–liepos 15 d. laikotarpiui.

| (38) | Prancūzija teigia, kad buvo pastebėtas bendras jūros produktų sumažėjimas rinkoje, taip pat ir nuolatinis jų paklausos mažėjimas, nes vartotojai sunerimo dėl naftos produktų taršos daromo poveikio sveikatai. |
| --- | --- |

(38)

Prancūzija teigia, kad buvo pastebėtas bendras jūros produktų sumažėjimas rinkoje, taip pat ir nuolatinis jų paklausos mažėjimas, nes vartotojai sunerimo dėl naftos produktų taršos daromo poveikio sveikatai.

| (39) | Prancūzija pateikė įvairius statistinius duomenis apie mažmeninę prekybą jūros produktais, kuri pagrindžia mokesčius sumažinančias priemones. Komisija atsižvelgė į pateiktą informaciją. Tačiau laiške, kuriuo Prancūzijai pranešė apie oficialą tyrimo procedūros pradžią, Komisija pirmiausia pažymėjo, kad, kaip rodo kita gauta informacija, per pirmąjį 2000 metų pusmetį pardavimo aukcione apimtis padidėjo 3 %, o visų rūšių iškrautų žuvų pašalinimas iš rinkos buvo mažesnis nei 1,5 %, ir tai yra 1999 metais tuo pačiu laikotarpiu užregistruota norma. Be to, ši priemonė (atleidimas nuo mokesčių) buvo taikoma visoms žvejybos įmonėms, įskaitant ir tas, kurios įsteigtos užjūrio departamentuose. |
| --- | --- |

(39)

Prancūzija pateikė įvairius statistinius duomenis apie mažmeninę prekybą jūros produktais, kuri pagrindžia mokesčius sumažinančias priemones. Komisija atsižvelgė į pateiktą informaciją. Tačiau laiške, kuriuo Prancūzijai pranešė apie oficialą tyrimo procedūros pradžią, Komisija pirmiausia pažymėjo, kad, kaip rodo kita gauta informacija, per pirmąjį 2000 metų pusmetį pardavimo aukcione apimtis padidėjo 3 %, o visų rūšių iškrautų žuvų pašalinimas iš rinkos buvo mažesnis nei 1,5 %, ir tai yra 1999 metais tuo pačiu laikotarpiu užregistruota norma. Be to, ši priemonė (atleidimas nuo mokesčių) buvo taikoma visoms žvejybos įmonėms, įskaitant ir tas, kurios įsteigtos užjūrio departamentuose.

| (40) | Komisija taip pat susipažino su agentūros „France-Presse“ pateikta ir spaudoje pasirodžiusia informacija, kad socialinio draudimo mokestis buvo sumažintas siekiant kompensuoti jau keletą mėnesių pakilusią degalų kainą. |
| --- | --- |

(40)

Komisija taip pat susipažino su agentūros „France-Presse“ pateikta ir spaudoje pasirodžiusia informacija, kad socialinio draudimo mokestis buvo sumažintas siekiant kompensuoti jau keletą mėnesių pakilusią degalų kainą.

| (41) | Susipažinusi su visa informacija, Komisija padarė išvadą, jog Prancūzija nepateikė duomenų, kurie leistų patvirtinti, kad apibūdintoji padėtis rodo, jog įmonės patyrė nuostolių dėl pablogėjusios padėties jūros produktų rinkoje. Kadangi ši priemonė yra pagalba veiklai, Komisija, remdamasi 1997 metų gairių 1.2 straipsnio ketvirtos pastraipos trečiąja įtrauka, nusprendė, kad, atsižvelgus į visą turimą informaciją, buvo rimtų abejonių, ar ši priemonė neprieštarauja bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(41)

Susipažinusi su visa informacija, Komisija padarė išvadą, jog Prancūzija nepateikė duomenų, kurie leistų patvirtinti, kad apibūdintoji padėtis rodo, jog įmonės patyrė nuostolių dėl pablogėjusios padėties jūros produktų rinkoje. Kadangi ši priemonė yra pagalba veiklai, Komisija, remdamasi 1997 metų gairių 1.2 straipsnio ketvirtos pastraipos trečiąja įtrauka, nusprendė, kad, atsižvelgus į visą turimą informaciją, buvo rimtų abejonių, ar ši priemonė neprieštarauja bendrajai rinkai.

III.   PRANCŪZIJOS PASTABOS

A.   Priemonės, skirtos Atlanto vandenyno pakrantės departamentų nuo Finistère srities iki Gironde srities akvakultūros produktų gamintojams

| (42) | Prancūzija nurodė, kad finansinių išlaidų sumažinimo, suteikiamo pagal skolos išmokėjimo planus, tikslas – padėti pačioms nestabiliausioms įmonėms įveikti ypatingą padėtį, susidariusią dėl įvykusių nelaimių, o ne kompensuoti nuostolius. Ši priemonė suteikta tik pačioms nestabiliausioms įmonėms. |
| --- | --- |

(42)

Prancūzija nurodė, kad finansinių išlaidų sumažinimo, suteikiamo pagal skolos išmokėjimo planus, tikslas – padėti pačioms nestabiliausioms įmonėms įveikti ypatingą padėtį, susidariusią dėl įvykusių nelaimių, o ne kompensuoti nuostolius. Ši priemonė suteikta tik pačioms nestabiliausioms įmonėms.

| (43) | Dėl to, kad kompensacija viršijo patirtus nuostolius, Prancūzija pažymėjo, jog socialinio draudimo mokesčio sumažinimo tvarka pirmiausia buvo nustatyta tam, kad kompensacijos suma nebūtų viršijama. Žalos atlyginimo skyriai, įsteigti kiekviename nelaimės zonoje esančiame departamente, įvertino bendrą kiekvienos įmonės ekonominę padėtį ir, atsižvelgę į patirtus nuostolius, patvirtino pagalbos sumą. |
| --- | --- |

(43)

Dėl to, kad kompensacija viršijo patirtus nuostolius, Prancūzija pažymėjo, jog socialinio draudimo mokesčio sumažinimo tvarka pirmiausia buvo nustatyta tam, kad kompensacijos suma nebūtų viršijama. Žalos atlyginimo skyriai, įsteigti kiekviename nelaimės zonoje esančiame departamente, įvertino bendrą kiekvienos įmonės ekonominę padėtį ir, atsižvelgę į patirtus nuostolius, patvirtino pagalbos sumą.

B.   Papildomos priemonės, skirtos visiems akvakultūros produktų gamintojams ir žvejams

1.   Akvakultūros produktų gamintojams

| (44) | Prancūzija pažymėjo, kad mokesčių sumažinimas tik akvakultūros produktų gamintojams, patyrusiems nuostolių dėl audros ir vandenyno taršos nafta, buvo nepakankama priemonė. Bendra padėtis sektoriuje kėlė didelį susirūpinimą, todėl visos priemonės pasirodė esančios pagrįstos. Dėl žiniasklaidos įtakos viešajai nuomonei dėl vandenyno pakrančių taršos susiformavo neigiamas vartotojų požiūris į jūros produktus, ypač į moliuskus, užaugintus ūkiuose, kad ir kur jie būtų įsikūrę. Jūros ir akvakultūros produktų profesijas vienijantis nacionalinis biuras (Ofimer) atlikto tyrimo duomenimis, per keturis mėnesius nuo 1999 m. gruodžio 17 d. iki 2000 m. balandžio 16 d. moliuskų ūkio apyvarta sumažėjo iki 51 milijono FRF (7,77 milijono eurų). |
| --- | --- |

(44)

Prancūzija pažymėjo, kad mokesčių sumažinimas tik akvakultūros produktų gamintojams, patyrusiems nuostolių dėl audros ir vandenyno taršos nafta, buvo nepakankama priemonė. Bendra padėtis sektoriuje kėlė didelį susirūpinimą, todėl visos priemonės pasirodė esančios pagrįstos. Dėl žiniasklaidos įtakos viešajai nuomonei dėl vandenyno pakrančių taršos susiformavo neigiamas vartotojų požiūris į jūros produktus, ypač į moliuskus, užaugintus ūkiuose, kad ir kur jie būtų įsikūrę. Jūros ir akvakultūros produktų profesijas vienijantis nacionalinis biuras (Ofimer) atlikto tyrimo duomenimis, per keturis mėnesius nuo 1999 m. gruodžio 17 d. iki 2000 m. balandžio 16 d. moliuskų ūkio apyvarta sumažėjo iki 51 milijono FRF (7,77 milijono eurų).

| (45) | Kad būtų išsilaikyta susidarius tokiai padėčiai, buvo nuspręsta imtis bendrų priemonių: sumažinti socialinio draudimo mokestį ir atleisti nuo valstybinio nuomos mokesčio. Sumažinus socialinio draudimo mokestį, susidarė 3,35 milijono eurų suma. Atleidus nuo valstybinio nuomos mokesčio, susidarė 3,81 milijono eurų. Taigi bendra suma buvo mažesnė už, Ofimer skaičiavimais, 7,77 milijono eurų sumažėjusią apyvartą. |
| --- | --- |

(45)

Kad būtų išsilaikyta susidarius tokiai padėčiai, buvo nuspręsta imtis bendrų priemonių: sumažinti socialinio draudimo mokestį ir atleisti nuo valstybinio nuomos mokesčio. Sumažinus socialinio draudimo mokestį, susidarė 3,35 milijono eurų suma. Atleidus nuo valstybinio nuomos mokesčio, susidarė 3,81 milijono eurų. Taigi bendra suma buvo mažesnė už, Ofimer skaičiavimais, 7,77 milijono eurų sumažėjusią apyvartą.

2.   Žvejams

| (46) | Prancūzija nesutinka su Komisijos pateiktais argumentais, kodėl reikia pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Ji nurodė, kad dėl šoko, patirto dėl taršos naftos produktais, ir perdėto šios taršos pasekmių išpūtimo žiniasklaidoje susiformavo neigiamas požiūris į jūros produktus; to neišvengė joks sektorius ir jokia zona. |
| --- | --- |

(46)

Prancūzija nesutinka su Komisijos pateiktais argumentais, kodėl reikia pradėti oficialią tyrimo procedūrą. Ji nurodė, kad dėl šoko, patirto dėl taršos naftos produktais, ir perdėto šios taršos pasekmių išpūtimo žiniasklaidoje susiformavo neigiamas požiūris į jūros produktus; to neišvengė joks sektorius ir jokia zona.

| (47) | Prancūzija nurodė, kad laikotarpis, kai buvo mažinamas mokestis (nuo 2000 m. balandžio 15 d. iki spalio 15 d.), tik faktiškai sutampa su laivyno pirmojo metų pusmečio veikla, nes nuostatos dėl socialinio draudimo mokesčio iš tiesų yra susijusios su tų metų paskutinių trijų mėnesių įmonių veikla. Dėl šio atotrūkio buvo atsižvelgta į tikruosius sunkumus, su kuriais susidūrė žvejai, t. y. į sunkumus, patirtus per pirmuosius šešis mėnesius po dviejų 1999 m. gruodžio mėn. įvykusių katastrofų. Dėl šitų priežasčių Prancūzija mano, kad Komisija, atlikdama savo tyrimą, neturėjo remtis 2001 m. vasario 16 d. Ofimer memorandumu Flash Eco. |
| --- | --- |

(47)

Prancūzija nurodė, kad laikotarpis, kai buvo mažinamas mokestis (nuo 2000 m. balandžio 15 d. iki spalio 15 d.), tik faktiškai sutampa su laivyno pirmojo metų pusmečio veikla, nes nuostatos dėl socialinio draudimo mokesčio iš tiesų yra susijusios su tų metų paskutinių trijų mėnesių įmonių veikla. Dėl šio atotrūkio buvo atsižvelgta į tikruosius sunkumus, su kuriais susidūrė žvejai, t. y. į sunkumus, patirtus per pirmuosius šešis mėnesius po dviejų 1999 m. gruodžio mėn. įvykusių katastrofų. Dėl šitų priežasčių Prancūzija mano, kad Komisija, atlikdama savo tyrimą, neturėjo remtis 2001 m. vasario 16 d. Ofimer memorandumu Flash Eco.

| (48) | Prancūzija mano, kad Komisija neturėjo atsižvelgti ir į 2000 m. sausio–vasario mėn. Ofimer memorandumą, nes jame remiamasi apytiksliais skaičiavimais, iš tiesų gali būti vertinami tik kovo ir balandžio mėn. duomenys. Komisijos pastebėti nesutapimai atsirado ne dėl skirtingo vertinimo, bet dėl natūralaus statistinio atotrūkio tarp pirminių ir patvirtintų duomenų. Todėl reikėtų remtis 2001 m. balandžio 6 d. pranešime pateiktais duomenimis, kuriuos Prancūzija perdavė Komisijai šios bylos tyrimo metu; šie duomenys yra galutiniai ir atitinka nagrinėjamą laikotarpį. |
| --- | --- |

(48)

Prancūzija mano, kad Komisija neturėjo atsižvelgti ir į 2000 m. sausio–vasario mėn. Ofimer memorandumą, nes jame remiamasi apytiksliais skaičiavimais, iš tiesų gali būti vertinami tik kovo ir balandžio mėn. duomenys. Komisijos pastebėti nesutapimai atsirado ne dėl skirtingo vertinimo, bet dėl natūralaus statistinio atotrūkio tarp pirminių ir patvirtintų duomenų. Todėl reikėtų remtis 2001 m. balandžio 6 d. pranešime pateiktais duomenimis, kuriuos Prancūzija perdavė Komisijai šios bylos tyrimo metu; šie duomenys yra galutiniai ir atitinka nagrinėjamą laikotarpį.

| (49) | Be to, Prancūzija nurodo, kad, Ofimer mėnesinių suvestinių duomenimis, iškrautų žuvininkystės produktų kiekis, net jei tam tikrais momentais ir buvo pastebėtas ženklus sumažėjimas, labiausiai patraukęs žiniasklaidos dėmesį, pirmuosius šešis mėnesius liko nepakitęs, palyginti su tuo pačiu 1999 metų laikotarpiu. Vis dėlto iš rinkos pašalintų žuvininkystės produktų kiekis buvo didesnis 28 %, palyginti su 1999 metais, ypač pirmuosius metų mėnesius (sausis: + 92 %, vasaris: + 66 %, kovas: + 35 %). Kai kurių rūšių buvo pašalinta ypač dideli kiekiai (langustai: + 175 %, jūrų velniai: + 161 %, voriniai krabai: × 5), o tai rodo, kad naftos išsiliejimas turėjo didelį psichologinį poveikį vartotojams. |
| --- | --- |

(49)

Be to, Prancūzija nurodo, kad, Ofimer mėnesinių suvestinių duomenimis, iškrautų žuvininkystės produktų kiekis, net jei tam tikrais momentais ir buvo pastebėtas ženklus sumažėjimas, labiausiai patraukęs žiniasklaidos dėmesį, pirmuosius šešis mėnesius liko nepakitęs, palyginti su tuo pačiu 1999 metų laikotarpiu. Vis dėlto iš rinkos pašalintų žuvininkystės produktų kiekis buvo didesnis 28 %, palyginti su 1999 metais, ypač pirmuosius metų mėnesius (sausis: + 92 %, vasaris: + 66 %, kovas: + 35 %). Kai kurių rūšių buvo pašalinta ypač dideli kiekiai (langustai: + 175 %, jūrų velniai: + 161 %, voriniai krabai: × 5), o tai rodo, kad naftos išsiliejimas turėjo didelį psichologinį poveikį vartotojams.

| (50) | Kadangi iškrautų žuvininkystės produktų kiekis per pirmąjį 2000 metų pusmetį nepakito, bet pašalintų žuvininkystės produktų kiekis buvo gerokai didesnis, buvo parduotas mažesnis produktų kiekis. Šviežių jūros produktų vartojimas sumažėjo 7 % (žuvų 6 %, moliuskų 9 % ir vėžiagyvių, ypač krevečių – 6,5 %). |
| --- | --- |

(50)

Kadangi iškrautų žuvininkystės produktų kiekis per pirmąjį 2000 metų pusmetį nepakito, bet pašalintų žuvininkystės produktų kiekis buvo gerokai didesnis, buvo parduotas mažesnis produktų kiekis. Šviežių jūros produktų vartojimas sumažėjo 7 % (žuvų 6 %, moliuskų 9 % ir vėžiagyvių, ypač krevečių – 6,5 %).

| (51) | Kainos sumažėjo 6 %, palyginti su kainomis 1999 m. sausio mėn., o svarbiausių rūšių, turinčių didžiausią įtaką įmonių stabilumui, kainos ir toliau mažėjo. Iš 49 pagrindinių rūšių, kurios minimos Ofimer pateiktuose statistiniuose duomenyse, 2000 m. sausio mėn. sumažėjo 34 rūšių, 2000 m. vasario mėn. – 26 rūšių, 2000 m. kovo mėn. – 21 rūšies kainos. Visą laikotarpį nuolat mažėjo pagrindinių rūšių žuvies kaina. |
| --- | --- |

(51)

Kainos sumažėjo 6 %, palyginti su kainomis 1999 m. sausio mėn., o svarbiausių rūšių, turinčių didžiausią įtaką įmonių stabilumui, kainos ir toliau mažėjo. Iš 49 pagrindinių rūšių, kurios minimos Ofimer pateiktuose statistiniuose duomenyse, 2000 m. sausio mėn. sumažėjo 34 rūšių, 2000 m. vasario mėn. – 26 rūšių, 2000 m. kovo mėn. – 21 rūšies kainos. Visą laikotarpį nuolat mažėjo pagrindinių rūšių žuvies kaina.

| (52) | Prancūzija taip pat pažymėjo, kad vartotojai negalėjo lengvai atskirti, iš kurios vietovės yra atgabenti jūros produktai, ir neigiamas požiūris į šiuos produktus pasireiškė nepaisant to, iš kokio regiono jie pateko į rinką. Todėl dėl taršos naftos produktais atsiradęs įtarus požiūris į jūros produktus nepriklausė nuo to, ar šie produktai yra iš metropolijos, ar iš užjūrio departamentų. Prancūzijos nuomone, muitinių duomenys atspindi liūdnas užjūrio departamentų dėl išsiliejusios naftos patirtas pasekmes, todėl nėra jokios priežasties šių departamentų žvejams nesuteikti vyriausybės sukurtos pagalbos priemonių. |
| --- | --- |

(52)

Prancūzija taip pat pažymėjo, kad vartotojai negalėjo lengvai atskirti, iš kurios vietovės yra atgabenti jūros produktai, ir neigiamas požiūris į šiuos produktus pasireiškė nepaisant to, iš kokio regiono jie pateko į rinką. Todėl dėl taršos naftos produktais atsiradęs įtarus požiūris į jūros produktus nepriklausė nuo to, ar šie produktai yra iš metropolijos, ar iš užjūrio departamentų. Prancūzijos nuomone, muitinių duomenys atspindi liūdnas užjūrio departamentų dėl išsiliejusios naftos patirtas pasekmes, todėl nėra jokios priežasties šių departamentų žvejams nesuteikti vyriausybės sukurtos pagalbos priemonių.

| (53) | Galiausiai, Prancūzija pažymėjo, kad Komisija mažai dėmesio skyrė spaudos straipsniams, kurie buvo pateikti kaip atspindintys padėtį, ir pernelyg atsižvelgė į kai kurių žurnalistų skleidžiamus gandus. Šioms pastaboms pagrįsti Prancūzija pateikė įvairių straipsnių, rodančių žiniasklaidos dėmesį šiam įvykiui ir patvirtinančių tą įtarumo atmosferą, kuri neigiamai paveikė vartotojų požiūrį į jūros produktus. Ji taip pat paneigė laiške, kuriame Prancūzijai pranešama apie oficialios tyrimo procedūros pradžią, Komisijos išdėstytą prielaidą, kad socialinio draudimo mokesčio sumažinimas iš tiesų buvo priemonė, kuria siekta kompensuoti jau keletą mėnesių padidėjusią degalų kainą. |
| --- | --- |

(53)

Galiausiai, Prancūzija pažymėjo, kad Komisija mažai dėmesio skyrė spaudos straipsniams, kurie buvo pateikti kaip atspindintys padėtį, ir pernelyg atsižvelgė į kai kurių žurnalistų skleidžiamus gandus. Šioms pastaboms pagrįsti Prancūzija pateikė įvairių straipsnių, rodančių žiniasklaidos dėmesį šiam įvykiui ir patvirtinančių tą įtarumo atmosferą, kuri neigiamai paveikė vartotojų požiūrį į jūros produktus. Ji taip pat paneigė laiške, kuriame Prancūzijai pranešama apie oficialios tyrimo procedūros pradžią, Komisijos išdėstytą prielaidą, kad socialinio draudimo mokesčio sumažinimas iš tiesų buvo priemonė, kuria siekta kompensuoti jau keletą mėnesių padidėjusią degalų kainą.

IV.   ĮVERTINIMAS

A.   Esama valstybės pagalba

| (54) | Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(54)

Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (55) | Šiame sprendime nagrinėjamos įvairios priemonės (socialinio draudimo mokesčio ir finansinių išlaidų sumažinimas, atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio) suteikia pranašumą įmonėms, besiverčiančioms ypatinga veikla, t. y. akvakultūros ir žuvininkystės įmonėms. Iš tiesų šios įmonės yra atleidžiamos nuo tam tikrų įsipareigojimų, kuriuos įprastomis sąlygomis turėtų vykdyti. |
| --- | --- |

(55)

Šiame sprendime nagrinėjamos įvairios priemonės (socialinio draudimo mokesčio ir finansinių išlaidų sumažinimas, atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio) suteikia pranašumą įmonėms, besiverčiančioms ypatinga veikla, t. y. akvakultūros ir žuvininkystės įmonėms. Iš tiesų šios įmonės yra atleidžiamos nuo tam tikrų įsipareigojimų, kuriuos įprastomis sąlygomis turėtų vykdyti.

| (56) | Dėl šių priemonių valstybė tiesiogiai (finansinių išlaidų sumažinimas ir atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio) arba netiesiogiai (nes valstybė turi kompensuoti nuostolius, kuriuos patiria socialinio draudimo įmokas gaunanti įstaiga) praranda lėšų. Todėl pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatas šios priemonės yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(56)

Dėl šių priemonių valstybė tiesiogiai (finansinių išlaidų sumažinimas ir atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio) arba netiesiogiai (nes valstybė turi kompensuoti nuostolius, kuriuos patiria socialinio draudimo įmokas gaunanti įstaiga) praranda lėšų. Todėl pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatas šios priemonės yra valstybės pagalba.

| (57) | Be to, kadangi pagalbą gavusių įmonių produktai parduodami Bendrijos rinkoje, Prancūzijos numatytos priemonės sustiprina tų įmonių padėtį tiek Prancūzijos rinkoje, palyginti su kitų valstybių narių įmonių, kurios taip pat nori savo produktus (akvakultūros ir žuvininkystės produktus ar kitus konkuruojančius maisto produktus) tiekti į šią rinką, tiek kitų valstybių narių rinkose, palyginti su tomis įmonėmis, kurios šiose rinkose parduoda tokius pat produktus. Todėl atitinkamos priemonės iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(57)

Be to, kadangi pagalbą gavusių įmonių produktai parduodami Bendrijos rinkoje, Prancūzijos numatytos priemonės sustiprina tų įmonių padėtį tiek Prancūzijos rinkoje, palyginti su kitų valstybių narių įmonių, kurios taip pat nori savo produktus (akvakultūros ir žuvininkystės produktus ar kitus konkuruojančius maisto produktus) tiekti į šią rinką, tiek kitų valstybių narių rinkose, palyginti su tomis įmonėmis, kurios šiose rinkose parduoda tokius pat produktus. Todėl atitinkamos priemonės iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (58) | Tokios priemonės pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį yra draudžiamos. Jos gali būti laikomos neprieštaraujančiomis bendrajai rinkai tik tais atvejais, kai joms gali būti taikoma viena iš Sutartyje numatytų nukrypti leidžiančių nuostatų. Pagalba, suteikta akvakultūros ir žuvininkystės įmonėms, turi būti išnagrinėta vadovaujantis 1997 metų gairėmis, kaip tai jau buvo padaryta per išankstinį tyrimą. |
| --- | --- |

(58)

Tokios priemonės pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį yra draudžiamos. Jos gali būti laikomos neprieštaraujančiomis bendrajai rinkai tik tais atvejais, kai joms gali būti taikoma viena iš Sutartyje numatytų nukrypti leidžiančių nuostatų. Pagalba, suteikta akvakultūros ir žuvininkystės įmonėms, turi būti išnagrinėta vadovaujantis 1997 metų gairėmis, kaip tai jau buvo padaryta per išankstinį tyrimą.

B.   Priemonės, skirtos Atlanto vandenyno pakrantės departamentų nuo Finistère srities iki Gironde srities akvakultūros produktų gamintojams

| (59) | Komisija inicijavo oficialią tyrimo procedūrą dėl kai kurių priemonių, akvakultūros produktų gamintojams skirtų po 1999 m. gruodžio mėn. įvykių, nes nebuvo galima garantuoti, jog kompensacija nebuvo didesnė už patirtus nuostolius, kadangi buvo skirta ir kita, be kita ko, Komisijos teigiamai įvertinta, pagalba. |
| --- | --- |

(59)

Komisija inicijavo oficialią tyrimo procedūrą dėl kai kurių priemonių, akvakultūros produktų gamintojams skirtų po 1999 m. gruodžio mėn. įvykių, nes nebuvo galima garantuoti, jog kompensacija nebuvo didesnė už patirtus nuostolius, kadangi buvo skirta ir kita, be kita ko, Komisijos teigiamai įvertinta, pagalba.

| (60) | Komisija primena, kad oficiali tyrimo procedūra pradėta dėl šių pagalbos priemonių:






  — | atleidimo nuo socialinio draudimo mokesčio (vieną, du ar tris mėnesius – tai priklauso nuo patirtų nuostolių) pirmąjį 2000 metų ketvirtį, |
| --- | --- | --- |

(60)

Komisija primena, kad oficiali tyrimo procedūra pradėta dėl šių pagalbos priemonių:

—

atleidimo nuo socialinio draudimo mokesčio (vieną, du ar tris mėnesius – tai priklauso nuo patirtų nuostolių) pirmąjį 2000 metų ketvirtį,

| — | akvakultūros produktų gamintojų, kuriuos tiesiogiai palietė audra ir naftos išsiliejimas, finansinių išlaidų sumažinimo, |
| --- | --- |

—

akvakultūros produktų gamintojų, kuriuos tiesiogiai palietė audra ir naftos išsiliejimas, finansinių išlaidų sumažinimo,

| — | ūkių, esančių šešiuose dėl šių įvykių nukentėjusiuose departamentuose (Atlanto vandenyno pakrantės departamentai nuo Finistère srities iki Gironde srities), atleidimo nuo valstybinio nuomos mokesčio 2000 metais. |
| --- | --- |

—

ūkių, esančių šešiuose dėl šių įvykių nukentėjusiuose departamentuose (Atlanto vandenyno pakrantės departamentai nuo Finistère srities iki Gironde srities), atleidimo nuo valstybinio nuomos mokesčio 2000 metais.

| (61) | Kalbant apie atleidimą nuo socialinio draudimo mokesčio ir finansinių išlaidų sumažinimą, tai, kaip rodo pateikta papildoma informacija, Prancūzijos sukurta tvarka, kai kiekviename susijusiame departamente buvo įsteigtas žalos atlyginimo skyrius, kuriame dalyvauja suinteresuotų įvairių valstybės tarnybų, bankų ir profesinių asociacijų atstovai, siekta išvengti per didelės kompensacijos. Prancūzija primena, kad kiekvienu atveju dokumentai buvo išnagrinėti departamentų žalos atlyginimo skyriuose, ir ši analizė leido suteiktą pagalbą paskirstyti atsižvelgiant į padėtį įmonėje ir taip išvengti per didelės kompensacijos. |
| --- | --- |

(61)

Kalbant apie atleidimą nuo socialinio draudimo mokesčio ir finansinių išlaidų sumažinimą, tai, kaip rodo pateikta papildoma informacija, Prancūzijos sukurta tvarka, kai kiekviename susijusiame departamente buvo įsteigtas žalos atlyginimo skyrius, kuriame dalyvauja suinteresuotų įvairių valstybės tarnybų, bankų ir profesinių asociacijų atstovai, siekta išvengti per didelės kompensacijos. Prancūzija primena, kad kiekvienu atveju dokumentai buvo išnagrinėti departamentų žalos atlyginimo skyriuose, ir ši analizė leido suteiktą pagalbą paskirstyti atsižvelgiant į padėtį įmonėje ir taip išvengti per didelės kompensacijos.

| (62) | Atsižvelgdama į šią informaciją, Komisija daro išvadą, kad Prancūzija sukūrė tinkamą tvarką, leidžiančią išvengti per didelės patirtų nuostolių kompensacijos. Todėl ji mano, kad vienintelis šios pagalbos tikslas buvo atlyginti žalą, patirtą po dviejų ypatingų įvykių – 1999 m. gruodžio mėn. audros ir tanklaivio „Erika“ nuskendimo. |
| --- | --- |

(62)

Atsižvelgdama į šią informaciją, Komisija daro išvadą, kad Prancūzija sukūrė tinkamą tvarką, leidžiančią išvengti per didelės patirtų nuostolių kompensacijos. Todėl ji mano, kad vienintelis šios pagalbos tikslas buvo atlyginti žalą, patirtą po dviejų ypatingų įvykių – 1999 m. gruodžio mėn. audros ir tanklaivio „Erika“ nuskendimo.

| (63) | Taigi, remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatomis, atleidimas nuo socialinio draudimo mokesčio ir finansinių išlaidų sumažinimas turi būti pripažinti priemonėmis, neprieštaraujančiomis bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(63)

Taigi, remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatomis, atleidimas nuo socialinio draudimo mokesčio ir finansinių išlaidų sumažinimas turi būti pripažinti priemonėmis, neprieštaraujančiomis bendrajai rinkai.

| (64) | Atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio bus nagrinėjamas C.1 dalyje, kadangi ne taip, kaip teigiama informacijoje, su kuria Komisija susipažino dar iki oficialaus tyrimo pradžios, ši priemonė buvo suteikta visiems Prancūzijos akvakultūros produktų gamintojams. Iš tiesų Prancūzija 2000 m. birželio 21 d. laišku Komisijai pranešė, kad 2000 metais nuo valstybinio mokesčio atleistos jūrų kultūrų koncesijos, taip pat valstybinio mokesčio nereikėjo mokėti už leidimą naudotis vandens tiekimo įrengimais. Kadangi Prancūzija kituose, išsamiai paaiškinančiuose priemonių įgyvendinimo svarbą laiškuose Komisijai nebeminėjo šios mokesčio lengvatos, Komisija 2001 m. birželio 21 d. laiške Prancūzijos paklausė, ar iš tiesų ši lengvata buvo taikoma ir, jeigu taip, paprašė pateikti atitinkamą informaciją. Prancūzija 2001 m. rugpjūčio 13 d. laišku pranešė, kad „Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime, Gironde akvakultūros produktų gamintojai 2000 metais tikrai buvo atleisti nuo valstybinio nuomos mokesčio“, tačiau nepaminėjo, kad ši priemonė buvo taikoma ir kituose departamentuose. Tik atsakydama į sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą Prancūzija pažymėjo, kad ši priemonė, kaip ir socialinio draudimo mokesčio sumažinimas, buvo taikoma apskritai visiems Prancūzijos akvakultūros produktų gamintojams. |
| --- | --- |

(64)

Atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio bus nagrinėjamas C.1 dalyje, kadangi ne taip, kaip teigiama informacijoje, su kuria Komisija susipažino dar iki oficialaus tyrimo pradžios, ši priemonė buvo suteikta visiems Prancūzijos akvakultūros produktų gamintojams. Iš tiesų Prancūzija 2000 m. birželio 21 d. laišku Komisijai pranešė, kad 2000 metais nuo valstybinio mokesčio atleistos jūrų kultūrų koncesijos, taip pat valstybinio mokesčio nereikėjo mokėti už leidimą naudotis vandens tiekimo įrengimais. Kadangi Prancūzija kituose, išsamiai paaiškinančiuose priemonių įgyvendinimo svarbą laiškuose Komisijai nebeminėjo šios mokesčio lengvatos, Komisija 2001 m. birželio 21 d. laiške Prancūzijos paklausė, ar iš tiesų ši lengvata buvo taikoma ir, jeigu taip, paprašė pateikti atitinkamą informaciją. Prancūzija 2001 m. rugpjūčio 13 d. laišku pranešė, kad „Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime, Gironde akvakultūros produktų gamintojai 2000 metais tikrai buvo atleisti nuo valstybinio nuomos mokesčio“, tačiau nepaminėjo, kad ši priemonė buvo taikoma ir kituose departamentuose. Tik atsakydama į sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą Prancūzija pažymėjo, kad ši priemonė, kaip ir socialinio draudimo mokesčio sumažinimas, buvo taikoma apskritai visiems Prancūzijos akvakultūros produktų gamintojams.

C.   Bendros papildomos priemonės, skirtos visiems akvakultūrų produktų augintojams ir žvejams

1.   Akvakultūros produktų gamintojams

| (65) | Visi Prancūzijos metropolijos ir užjūrio departamentų akvakultūros produktų gamintojai buvo atleisti nuo valstybinio nuomos mokesčio 2000 metais, o socialinio draudimo mokestis buvo sumažintas 2000 m. balandžio 15 d.–liepos 15 d. laikotarpiu. |
| --- | --- |

(65)

Visi Prancūzijos metropolijos ir užjūrio departamentų akvakultūros produktų gamintojai buvo atleisti nuo valstybinio nuomos mokesčio 2000 metais, o socialinio draudimo mokestis buvo sumažintas 2000 m. balandžio 15 d.–liepos 15 d. laikotarpiu.

| (66) | Prancūzija teigia, kad tanklaivio „Erika“ katastrofa pakenkė vartotojų požiūriui į ūkiuose užaugintus moliuskus, todėl sumažėjo visų Prancūzijos akvakultūros produktų gamintojų apyvarta ir šios priemonės buvo sukurtos nuostoliams dėl sumažėjusios apyvartos kompensuoti. Ofimer atlikto tyrimo duomenimis, dėl šio įvykio apyvarta, palyginti su ankstesniais metais, galėjo sumažėti 7,7 milijono eurų. |
| --- | --- |

(66)

Prancūzija teigia, kad tanklaivio „Erika“ katastrofa pakenkė vartotojų požiūriui į ūkiuose užaugintus moliuskus, todėl sumažėjo visų Prancūzijos akvakultūros produktų gamintojų apyvarta ir šios priemonės buvo sukurtos nuostoliams dėl sumažėjusios apyvartos kompensuoti. Ofimer atlikto tyrimo duomenimis, dėl šio įvykio apyvarta, palyginti su ankstesniais metais, galėjo sumažėti 7,7 milijono eurų.

| (67) | Atleidus nuo patento mokesčio susidariusi 3,81 milijono eurų lengvata, o sumažinus socialinio draudimo mokestį – 3,35 milijono eurų lengvata leistų iš dalies kompensuoti pajamų nuostolius. Bendra pagalba, suteikta visoje Prancūzijoje, sudaro 7,16 milijono eurų, o tai yra mažiau nei suma, pateikta atlikus tyrimą (7,7 milijono eurų). |
| --- | --- |

(67)

Atleidus nuo patento mokesčio susidariusi 3,81 milijono eurų lengvata, o sumažinus socialinio draudimo mokestį – 3,35 milijono eurų lengvata leistų iš dalies kompensuoti pajamų nuostolius. Bendra pagalba, suteikta visoje Prancūzijoje, sudaro 7,16 milijono eurų, o tai yra mažiau nei suma, pateikta atlikus tyrimą (7,7 milijono eurų).

| (68) | Atsižvelgdama į pateiktą informaciją Komisija sutinka, kad buvo trumpalaikių pablogėjimų ūkiuose išaugintų moliuskų rinkoje. Vis dėlto, kaip jau yra pažymėjusi pranešime dėl oficialaus tyrimo procedūros pradžios, šis padėties rinkoje pablogėjimas turi būti vertinamas objektyviai; vartotojų nepasitenkinimas nebuvo staigus ir netikėtas. |
| --- | --- |

(68)

Atsižvelgdama į pateiktą informaciją Komisija sutinka, kad buvo trumpalaikių pablogėjimų ūkiuose išaugintų moliuskų rinkoje. Vis dėlto, kaip jau yra pažymėjusi pranešime dėl oficialaus tyrimo procedūros pradžios, šis padėties rinkoje pablogėjimas turi būti vertinamas objektyviai; vartotojų nepasitenkinimas nebuvo staigus ir netikėtas.

| (69) | Komisija pažymi, kad metinė akvakultūros produktų (moliuskų ir žuvų) vertė visoje Prancūzijoje 1999 metais buvo 502 milijonai eurų (Ofimer 2000 metų ataskaita). Lentelėje, kurioje pateikta ši vertė, nenurodoma, kokią dalį sudarė žuvys. Pasak kito šaltinio (Žemės ūkio ministerijos interneto svetainės puslapis „akvakultūra“ (3)), ši dalis (jūros ir gėlųjų vandenų žuvys) būtų 221 milijonas eurų. Todėl moliuskų produkcijos vertė – 281 milijonas eurų. |
| --- | --- |

(69)

Komisija pažymi, kad metinė akvakultūros produktų (moliuskų ir žuvų) vertė visoje Prancūzijoje 1999 metais buvo 502 milijonai eurų (Ofimer 2000 metų ataskaita). Lentelėje, kurioje pateikta ši vertė, nenurodoma, kokią dalį sudarė žuvys. Pasak kito šaltinio (Žemės ūkio ministerijos interneto svetainės puslapis „akvakultūra“ (3)), ši dalis (jūros ir gėlųjų vandenų žuvys) būtų 221 milijonas eurų. Todėl moliuskų produkcijos vertė – 281 milijonas eurų.

| (70) | Apyvartos nuostoliai dėl neigiamo požiūrio į moliuskus gali sudaryti, skaičiuojant procentais, 7,7/281, arba 2,7 %, 1998 metų produkcijos vertės. Kompensacijų išmokos sudarė 7,16 milijono eurų, o tai yra 7,16/281, arba 2,5 %, metinės apyvartos. |
| --- | --- |

(70)

Apyvartos nuostoliai dėl neigiamo požiūrio į moliuskus gali sudaryti, skaičiuojant procentais, 7,7/281, arba 2,7 %, 1998 metų produkcijos vertės. Kompensacijų išmokos sudarė 7,16 milijono eurų, o tai yra 7,16/281, arba 2,5 %, metinės apyvartos.

| (71) | Komisija mano, kad kiekviena įprastomis sąlygomis veikianti įmonė turi numatyti sąnaudas galimiems nedideliems nuostoliams padengti. Iš tiesų, kiekviena ūkinė veikla susiduria su įvairia didesne ar mažesne rizika (dėl produkcijos rodiklių atsiradęs kainų svyravimas, gamybos ir pardavimo kainų svyravimas, galimas tam tikrų mokesčių padidėjimas ir pan.), galinčiomis sukelti įvairiausių pasekmių. Komisija mano, kad šios nedidelius nuostolius sukeliančios rizikos negali būti kompensuojamos, nes tai a contrario reikštų, kad visi įmonininkai, susidūrę su bet kokiu nenumatytu atveju, galėtų reikalauti tokios kompensacijos. Todėl, vadovaudamasi šia pagrindine gaire, Komisija mano, kad žemės ūkio sektoriuje, remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktu, pagalba galėtų būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai, jei nuostolių riba siektų 30 % (nepalankiuose regionuose – 20 %). |
| --- | --- |

(71)

Komisija mano, kad kiekviena įprastomis sąlygomis veikianti įmonė turi numatyti sąnaudas galimiems nedideliems nuostoliams padengti. Iš tiesų, kiekviena ūkinė veikla susiduria su įvairia didesne ar mažesne rizika (dėl produkcijos rodiklių atsiradęs kainų svyravimas, gamybos ir pardavimo kainų svyravimas, galimas tam tikrų mokesčių padidėjimas ir pan.), galinčiomis sukelti įvairiausių pasekmių. Komisija mano, kad šios nedidelius nuostolius sukeliančios rizikos negali būti kompensuojamos, nes tai a contrario reikštų, kad visi įmonininkai, susidūrę su bet kokiu nenumatytu atveju, galėtų reikalauti tokios kompensacijos. Todėl, vadovaudamasi šia pagrindine gaire, Komisija mano, kad žemės ūkio sektoriuje, remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktu, pagalba galėtų būti laikoma neprieštaraujančia bendrajai rinkai, jei nuostolių riba siektų 30 % (nepalankiuose regionuose – 20 %).

| (72) | Todėl socialinio draudimo mokesčio sumažinimas ir atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio yra priemonės, skirtos kompensuoti tik 2,7 % nuostoliui, susidariusiam dėl sumažėjusios apyvartos, ir pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatas jos negali būti laikomos neprieštaraujančiomis bendrajai rinkai. Be to, šioms pagalbos priemonėms negali būti taikoma jokia nukrypti leidžianti nuostata, numatyta 1997 metų gairėse. Todėl jos turi būti laikomos prieštaraujančiomis bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(72)

Todėl socialinio draudimo mokesčio sumažinimas ir atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio yra priemonės, skirtos kompensuoti tik 2,7 % nuostoliui, susidariusiam dėl sumažėjusios apyvartos, ir pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatas jos negali būti laikomos neprieštaraujančiomis bendrajai rinkai. Be to, šioms pagalbos priemonėms negali būti taikoma jokia nukrypti leidžianti nuostata, numatyta 1997 metų gairėse. Todėl jos turi būti laikomos prieštaraujančiomis bendrajai rinkai.

| (73) | Tačiau Komisija pažymi, kad priemonės, suteiktos Atlanto vandenyno pakrantės departamentų nuo Finistère srities iki Gironde srities akvakultūros produktų gamintojams, buvo skirtos kompensuoti nuostoliams, tiesiogiai susijusiems su vienu iš 1999 m. gruodžio mėn. įvykiu – tanklaivio „Erika“ avarija. Šios pagalbos priemonės gali būti vertinamos kartu su kita po minėtų įvykių suteikta pagalba. Tai yra pagalba, kurią 2001 m. gruodžio 11 d. Komisija įvertino kaip neprieštaraujančią bendrajai rinkai (gaivalinių nelaimių žemės ūkiui padarytos žalos atlyginimo tvarkos įgyvendinimas, pagalba įrangos ir atsargų atkūrimui ir išankstinės FIPOL išmokos), arba pagalba, kurią Komisija šiame sprendime įvertino teigiamai (socialinio draudimo mokesčio sumažinimas pirmąjį 2000 metų ketvirtį ir finansinių išlaidų sumažinimas, žr. B dalį). |
| --- | --- |

(73)

Tačiau Komisija pažymi, kad priemonės, suteiktos Atlanto vandenyno pakrantės departamentų nuo Finistère srities iki Gironde srities akvakultūros produktų gamintojams, buvo skirtos kompensuoti nuostoliams, tiesiogiai susijusiems su vienu iš 1999 m. gruodžio mėn. įvykiu – tanklaivio „Erika“ avarija. Šios pagalbos priemonės gali būti vertinamos kartu su kita po minėtų įvykių suteikta pagalba. Tai yra pagalba, kurią 2001 m. gruodžio 11 d. Komisija įvertino kaip neprieštaraujančią bendrajai rinkai (gaivalinių nelaimių žemės ūkiui padarytos žalos atlyginimo tvarkos įgyvendinimas, pagalba įrangos ir atsargų atkūrimui ir išankstinės FIPOL išmokos), arba pagalba, kurią Komisija šiame sprendime įvertino teigiamai (socialinio draudimo mokesčio sumažinimas pirmąjį 2000 metų ketvirtį ir finansinių išlaidų sumažinimas, žr. B dalį).

| (74) | Kadangi, remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktu, šios pagalbos buvo arba yra paskelbtos neprieštaraujančiomis bendrajai rinkai, papildoma išmoka, sudaranti 2,5 % apyvartos, turi būti priskiriama prie visos pagalbos, kurią gavo akvakultūros produktų gamintojai (šis 2,5 % procentas, lygus 7,16 milijono eurų/281 milijonui eurų, buvo apskaičiuotas nacionaliniu lygiu; tas procentas gali būti taikomas kiekvienam ūkiui kaip vidurkis). Atsižvelgiant į šią nedidelę santykinę vertę ir į tai, kad kitos pagalbos nepadengė visų patirtų nuostolių, rizikos perviršyti kompensacijas yra išvengta. |
| --- | --- |

(74)

Kadangi, remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktu, šios pagalbos buvo arba yra paskelbtos neprieštaraujančiomis bendrajai rinkai, papildoma išmoka, sudaranti 2,5 % apyvartos, turi būti priskiriama prie visos pagalbos, kurią gavo akvakultūros produktų gamintojai (šis 2,5 % procentas, lygus 7,16 milijono eurų/281 milijonui eurų, buvo apskaičiuotas nacionaliniu lygiu; tas procentas gali būti taikomas kiekvienam ūkiui kaip vidurkis). Atsižvelgiant į šią nedidelę santykinę vertę ir į tai, kad kitos pagalbos nepadengė visų patirtų nuostolių, rizikos perviršyti kompensacijas yra išvengta.

| (75) | Kiekvienam ūkiui nuostolių įvertinimas ir pagalbos jiems kompensuoti skyrimas turėjo būti atlikti atskirai, kad būtų galima patikrinti, ar visi kiekvienos įmonės patirti nuostoliai, prie kurių priskiriami ir 2,7 % nuostoliai, patirti apyvartai sumažėjus dėl pablogėjusio požiūrio į moliuskų rūšis, sudaro tikrai didelę sumą. Prancūzijos pasirinktas metodas neatitiko šios schemos, nes jis buvo taikomas visiems minėto regiono gamintojams (Atlanto vandenyno pakrantės departamentai nuo Finistère srities iki Gironde srities). Tačiau šiuo konkrečiu atveju Komisija gali manyti, kad šis metodas yra tinkamas ir galėjo būti pagrįstai taikomas administraciniam valdymui palengvinti, atsižvelgiant į platų regioną, kurį palietė šie įvykiai, ir į didelį nukentėjusių įmonių skaičių. |
| --- | --- |

(75)

Kiekvienam ūkiui nuostolių įvertinimas ir pagalbos jiems kompensuoti skyrimas turėjo būti atlikti atskirai, kad būtų galima patikrinti, ar visi kiekvienos įmonės patirti nuostoliai, prie kurių priskiriami ir 2,7 % nuostoliai, patirti apyvartai sumažėjus dėl pablogėjusio požiūrio į moliuskų rūšis, sudaro tikrai didelę sumą. Prancūzijos pasirinktas metodas neatitiko šios schemos, nes jis buvo taikomas visiems minėto regiono gamintojams (Atlanto vandenyno pakrantės departamentai nuo Finistère srities iki Gironde srities). Tačiau šiuo konkrečiu atveju Komisija gali manyti, kad šis metodas yra tinkamas ir galėjo būti pagrįstai taikomas administraciniam valdymui palengvinti, atsižvelgiant į platų regioną, kurį palietė šie įvykiai, ir į didelį nukentėjusių įmonių skaičių.

| (76) | Todėl, remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatomis, kai šios priemonės (valstybinio nuomos mokesčio netaikymas ir socialinio draudimo mokesčio sumažinimas) yra skiriamos žuvininkystės įmonėms, kurios nėra įsikūrusios nelaimių ištiktuose departamentuose, negali būti laikomos neprieštaraujančiomis bendrajai rinkai. Tačiau jei tos pačios priemonės yra taikomos Atlanto vandenyno pakrantės departamentų nuo Finistère srities iki Gironde srities įmonėms, jos neprieštarauja bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(76)

Todėl, remiantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatomis, kai šios priemonės (valstybinio nuomos mokesčio netaikymas ir socialinio draudimo mokesčio sumažinimas) yra skiriamos žuvininkystės įmonėms, kurios nėra įsikūrusios nelaimių ištiktuose departamentuose, negali būti laikomos neprieštaraujančiomis bendrajai rinkai. Tačiau jei tos pačios priemonės yra taikomos Atlanto vandenyno pakrantės departamentų nuo Finistère srities iki Gironde srities įmonėms, jos neprieštarauja bendrajai rinkai.

2.   Žvejams

| (77) | Prancūzijos teigimu, sumažinus socialinio draudimo mokestį apskritai visiems Prancūzijos žvejams buvo siekiama kompensuoti nuosmukį žuvininkystės produktų rinkoje. Ši lengvata buvo taikoma 2000 m. balandžio 15 d.–spalio 15 d. |
| --- | --- |

(77)

Prancūzijos teigimu, sumažinus socialinio draudimo mokestį apskritai visiems Prancūzijos žvejams buvo siekiama kompensuoti nuosmukį žuvininkystės produktų rinkoje. Ši lengvata buvo taikoma 2000 m. balandžio 15 d.–spalio 15 d.

| (78) | Prancūzijos pateikti duomenys, ypač atsižvelgus į kitą Ofimer pateiktą informaciją (informacija yra šios viešosios įstaigos interneto tinklalapyje (4)), Komisijos neįtikino, todėl ji nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

(78)

Prancūzijos pateikti duomenys, ypač atsižvelgus į kitą Ofimer pateiktą informaciją (informacija yra šios viešosios įstaigos interneto tinklalapyje (4)), Komisijos neįtikino, todėl ji nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

| (79) | 2002 m. kovo 5 d. pranešime dėl oficialaus tyrimo procedūros pradžios Prancūzija pažymėjo, kad informacija, pateikta 2001 m. balandžio 5 d. pranešime, yra galutinė ir atitinka svarstomą laikotarpį: jos nuomone, Komisija neturėjo remtis informacija, rasta Ofimer interneto tinklalapyje. |
| --- | --- |

(79)

2002 m. kovo 5 d. pranešime dėl oficialaus tyrimo procedūros pradžios Prancūzija pažymėjo, kad informacija, pateikta 2001 m. balandžio 5 d. pranešime, yra galutinė ir atitinka svarstomą laikotarpį: jos nuomone, Komisija neturėjo remtis informacija, rasta Ofimer interneto tinklalapyje.

| (80) | Komisija atmeta šį argumentą. Iš tiesų Ofimer yra viešoji įstaiga, prižiūrima Žemės ūkio ir žuvininkystės ministerijos, kurios viena iš funkcijų, kaip skelbiama šios įstaigos interneto tinklalapio pristatyme, – kiekvieną dieną sekti jūros ir akvakultūros produktų rinkos svyravimus. Ji yra įsteigta tam, kad rinktų ir skelbtų informaciją apie ekonominę padėtį. Aukcionų tinklas surenka pardavimų visuose Prancūzijos aukcionuose duomenis, juos apibendrina ir perduoda sektoriaus operatoriams. Būtent tokia apibendrinta informacija domino Komisiją, nes kontekste ją atsižvelgdama galėjo atkurti ir neišsamią informaciją, kurią Prancūzija pateikė šios pagalbos schemos tyrimui. |
| --- | --- |

(80)

Komisija atmeta šį argumentą. Iš tiesų Ofimer yra viešoji įstaiga, prižiūrima Žemės ūkio ir žuvininkystės ministerijos, kurios viena iš funkcijų, kaip skelbiama šios įstaigos interneto tinklalapio pristatyme, – kiekvieną dieną sekti jūros ir akvakultūros produktų rinkos svyravimus. Ji yra įsteigta tam, kad rinktų ir skelbtų informaciją apie ekonominę padėtį. Aukcionų tinklas surenka pardavimų visuose Prancūzijos aukcionuose duomenis, juos apibendrina ir perduoda sektoriaus operatoriams. Būtent tokia apibendrinta informacija domino Komisiją, nes kontekste ją atsižvelgdama galėjo atkurti ir neišsamią informaciją, kurią Prancūzija pateikė šios pagalbos schemos tyrimui.

| (81) | Komisija nesutinka, kad Ofimer pateiktuose duomenyse gali būti pastebimų skirtumų, palyginti su galutiniais statistiniais duomenimis, kurie pateikiami kiek vėliau. Informacijos rinkimo metodika, kuria naudojasi Ofomer ekonominės padėties stebėtojai ir vertintojai, yra aprašyta šios įstaigos metinėse ataskaitose (5). Taigi, naudodamasi šiuo aukcionų tinklu, Ofimer vietiniams operatoriams (aukcionams, gamintojų organizacijoms, žuvų pardavėjams) perduoda kasdienius ir savaitinius pranešimus, kuriuose skelbiami duomenys apie žuvų kiekius bei kainas pagrindiniuose aukcionuose ir pagrindines žuvų rūšis, siūlomas Prancūzijoje. Be to, kiekvieno mėnesio pradžioje išankstiniame pranešime pateikiami nuo metų pradžios sukaupti duomenys apie pardavimus pagrindiniuose aukcionuose ir pagrindines žuvininkystės produktų rūšis, o kiekvieno ketvirčio pradžioje parengiama pardavimų suvestinė, kuri įdedama įstaigos interneto tinklalapyje. Informacijos surinkimo būdas patvirtina, kad Ofimer pateikti duomenys yra patikimi. Jokia informacijos dalis nerodo, kad šie duomenys būtų klaidinantys. Be to, Komisija kituose šiame tinklalapyje pateikiamuose dokumentuose nerado taisytinų ar prieštaraujančių duomenų, palyginti su kitais naudotais duomenimis; jei toks atvejis būtų, į tai būtų atsižvelgta. Tai, kad šios viešosios įmonės interneto tinklalapyje pateikiami duomenys yra prieinami visuomenei, tik įrodo jų oficialumą. Todėl nėra jokios priežasties svarstyti, ar jie yra patikimi. |
| --- | --- |

(81)

Komisija nesutinka, kad Ofimer pateiktuose duomenyse gali būti pastebimų skirtumų, palyginti su galutiniais statistiniais duomenimis, kurie pateikiami kiek vėliau. Informacijos rinkimo metodika, kuria naudojasi Ofomer ekonominės padėties stebėtojai ir vertintojai, yra aprašyta šios įstaigos metinėse ataskaitose (5). Taigi, naudodamasi šiuo aukcionų tinklu, Ofimer vietiniams operatoriams (aukcionams, gamintojų organizacijoms, žuvų pardavėjams) perduoda kasdienius ir savaitinius pranešimus, kuriuose skelbiami duomenys apie žuvų kiekius bei kainas pagrindiniuose aukcionuose ir pagrindines žuvų rūšis, siūlomas Prancūzijoje. Be to, kiekvieno mėnesio pradžioje išankstiniame pranešime pateikiami nuo metų pradžios sukaupti duomenys apie pardavimus pagrindiniuose aukcionuose ir pagrindines žuvininkystės produktų rūšis, o kiekvieno ketvirčio pradžioje parengiama pardavimų suvestinė, kuri įdedama įstaigos interneto tinklalapyje. Informacijos surinkimo būdas patvirtina, kad Ofimer pateikti duomenys yra patikimi. Jokia informacijos dalis nerodo, kad šie duomenys būtų klaidinantys. Be to, Komisija kituose šiame tinklalapyje pateikiamuose dokumentuose nerado taisytinų ar prieštaraujančių duomenų, palyginti su kitais naudotais duomenimis; jei toks atvejis būtų, į tai būtų atsižvelgta. Tai, kad šios viešosios įmonės interneto tinklalapyje pateikiami duomenys yra prieinami visuomenei, tik įrodo jų oficialumą. Todėl nėra jokios priežasties svarstyti, ar jie yra patikimi.

| (82) | Ir prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą ir 2002 m. kovo 5 d. pranešime atsakydama dėl oficialaus tyrimo pradžios Prancūzija oficialiai pateikė nedaug informacijos, ir ji nebuvo pakankamai išsami ir detali, kad Komisija galėtų teisingai įvertinti padėtį žuvininkystės produktų rinkoje nagrinėjamu laikotarpiu. Todėl, norėdama įvertinti, ji turėjo ieškoti kitos informacijos. Komisija apgailestauja, kad Prancūzija tiesiogiai nepateikė šių duomenų arba kitų tokio pat pobūdžio oficialių duomenų. |
| --- | --- |

(82)

Ir prieš pradedant oficialią tyrimo procedūrą ir 2002 m. kovo 5 d. pranešime atsakydama dėl oficialaus tyrimo pradžios Prancūzija oficialiai pateikė nedaug informacijos, ir ji nebuvo pakankamai išsami ir detali, kad Komisija galėtų teisingai įvertinti padėtį žuvininkystės produktų rinkoje nagrinėjamu laikotarpiu. Todėl, norėdama įvertinti, ji turėjo ieškoti kitos informacijos. Komisija apgailestauja, kad Prancūzija tiesiogiai nepateikė šių duomenų arba kitų tokio pat pobūdžio oficialių duomenų.

| (83) | Todėl reikia išanalizuoti skirtingą turimą informaciją, kad padėtis žuvininkystės produktų rinkoje 2000 metų pirmąjį pusmetį būtų teisingai įvertinta. |
| --- | --- |

(83)

Todėl reikia išanalizuoti skirtingą turimą informaciją, kad padėtis žuvininkystės produktų rinkoje 2000 metų pirmąjį pusmetį būtų teisingai įvertinta.

| (84) | Prancūzijos 2001 m. balandžio 6 d. pranešime nebuvo duomenų apie gautą pelną. Tebuvo pasakyta, kad „parduotas žuvų kiekis ir to kiekio vertė iš tiesų yra mažesnė, nei nurodyta Komisijos turimuose ar ankstesniuose nei 1999 metų duomenyse“. Tuo metu Komisija jau buvo susipažinusi su duomenimis, pateiktais 2000 m. sausio–balandžio mėn. memorandume, kurį 2000 m. gegužės 24 d. pasitarime išnagrinėjo Ofimer valdybos taryba, ir rezultatus pateikė 2001 m. sausio 15 d. prašyme Prancūzijai suteikti papildomą informaciją (buvo pacituota ištrauka, kurioje teigiama, kad „iškrautų žuvų kiekis per pirmuosius keturis 2000 metų mėnesius nepakito, palyginti su tuo pačiu 1999 metų laikotarpiu, o aukcione parduoto kiekio vertė pakilo 3 %, palyginti su praėjusiais metais“). |
| --- | --- |

(84)

Prancūzijos 2001 m. balandžio 6 d. pranešime nebuvo duomenų apie gautą pelną. Tebuvo pasakyta, kad „parduotas žuvų kiekis ir to kiekio vertė iš tiesų yra mažesnė, nei nurodyta Komisijos turimuose ar ankstesniuose nei 1999 metų duomenyse“. Tuo metu Komisija jau buvo susipažinusi su duomenimis, pateiktais 2000 m. sausio–balandžio mėn. memorandume, kurį 2000 m. gegužės 24 d. pasitarime išnagrinėjo Ofimer valdybos taryba, ir rezultatus pateikė 2001 m. sausio 15 d. prašyme Prancūzijai suteikti papildomą informaciją (buvo pacituota ištrauka, kurioje teigiama, kad „iškrautų žuvų kiekis per pirmuosius keturis 2000 metų mėnesius nepakito, palyginti su tuo pačiu 1999 metų laikotarpiu, o aukcione parduoto kiekio vertė pakilo 3 %, palyginti su praėjusiais metais“).

| (85) | Prancūzijos 2002 m. kovo 5 d. pranešime sakoma priešingai: „visuose pagrindiniuose Prancūzijos aukcionuose ... iškrautų žuvų kiekis pirmąjį 2000 metų pusmetį nepakito, palyginti su tuo pačiu 1999 metų laikotarpiu, net jei ir yra užfiksuoti trumpalaikiai sumažėjimai, akivaizdžiai sutampantys su tais momentais, kai žiniasklaidos dėmesys buvo didžiausias“. Ši informacija sutampa su informacija iš 2001 m. vasario 16 d. Ofimer Flash Eco memorandumo – dokumento, kuriuo Komisija rėmėsi priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą (dokumente pateikiami palyginamieji 2000 ir 1999 metų produkcijos duomenys ir nurodoma, kad „2000 metų rezultatai rodo nepakitusį, palyginti su 1999 metais, parduotų žuvų kiekį“). |
| --- | --- |

(85)

Prancūzijos 2002 m. kovo 5 d. pranešime sakoma priešingai: „visuose pagrindiniuose Prancūzijos aukcionuose ... iškrautų žuvų kiekis pirmąjį 2000 metų pusmetį nepakito, palyginti su tuo pačiu 1999 metų laikotarpiu, net jei ir yra užfiksuoti trumpalaikiai sumažėjimai, akivaizdžiai sutampantys su tais momentais, kai žiniasklaidos dėmesys buvo didžiausias“. Ši informacija sutampa su informacija iš 2001 m. vasario 16 d. Ofimer Flash Eco memorandumo – dokumento, kuriuo Komisija rėmėsi priimdama sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą (dokumente pateikiami palyginamieji 2000 ir 1999 metų produkcijos duomenys ir nurodoma, kad „2000 metų rezultatai rodo nepakitusį, palyginti su 1999 metais, parduotų žuvų kiekį“).

| (86) | Taigi Komisija nustatė, kad 2000 metais, ypač pirmąjį pusmetį, pelnas nepakito. Jokia informacija neleidžia teigti, kad tuo metu, kai žiniasklaidos įtaka buvo didžiausia, gautas pelnas sumažėjo. Be to, gautas pelnas galėjo sumažėti ir dėl kitų priežasčių, dažniausiai dėl blogų oro sąlygų. Neretai pasitaiko, kad didelė dalis žvejybos laivų gana ilgai (1–2 savaites, o kartais ir ilgiau) negali išeiti į jūrą dėl nuolatinių blogų oro sąlygų. Minėta žiniasklaidos įtaka neturi tiesioginės įtakos pelnui, ir ne dėl šios priežasties yra sutrukdoma žvejams išeiti į jūrą. Šios įtakos rezultatus galima pajusti kitose sektoriaus srityse – kainų ir iš rinkos pašalintų produktų kiekio. |
| --- | --- |

(86)

Taigi Komisija nustatė, kad 2000 metais, ypač pirmąjį pusmetį, pelnas nepakito. Jokia informacija neleidžia teigti, kad tuo metu, kai žiniasklaidos įtaka buvo didžiausia, gautas pelnas sumažėjo. Be to, gautas pelnas galėjo sumažėti ir dėl kitų priežasčių, dažniausiai dėl blogų oro sąlygų. Neretai pasitaiko, kad didelė dalis žvejybos laivų gana ilgai (1–2 savaites, o kartais ir ilgiau) negali išeiti į jūrą dėl nuolatinių blogų oro sąlygų. Minėta žiniasklaidos įtaka neturi tiesioginės įtakos pelnui, ir ne dėl šios priežasties yra sutrukdoma žvejams išeiti į jūrą. Šios įtakos rezultatus galima pajusti kitose sektoriaus srityse – kainų ir iš rinkos pašalintų produktų kiekio.

| (87) | Prancūzijos 2001 m. balandžio 6 d. pranešime sakoma: „Iš rinkos pašalintų produktų kiekis pirmaisiais 2000 metų mėnesiais buvo gerokai didesnis nei tais pačiais 1999 metų mėnesiais; palyginus 1999 m. sausio–balandžio mėn. su 2000 m. sausio–balandžio mėn., padidėjo 25 %, 1999 m. sausio–kovo mėn. su 2000 m. sausio–kovo mėn. – 35 %, 1999 m. sausio mėn. su 2000 m. sausio mėn. – 92 %, o 1999 m. vasario mėn. su 2000 m. vasario mėn. – 57 %“. 2002 m. kovo 5 d. pranešime šie skaičiai pakartojami ir taip pat pažymima, kad sausio–gegužės mėn. pašalintų iš rinkos produktų kiekis padidėjo 32 %, o sausio–birželio mėn. – 28 %. Pranešime patikslinama, kad „kai kurių rūšių pašalintų iš rinkos produktų kiekis buvo itin didelis, pavyzdžiui, langustų (+ 175 %), jūrų velnių (+ 161 %) ir vorinių krabų (× 5), kurių jautrumas naftos produktams (6) žiniasklaidoje buvo ypač dažnai minimas“. |
| --- | --- |

(87)

Prancūzijos 2001 m. balandžio 6 d. pranešime sakoma: „Iš rinkos pašalintų produktų kiekis pirmaisiais 2000 metų mėnesiais buvo gerokai didesnis nei tais pačiais 1999 metų mėnesiais; palyginus 1999 m. sausio–balandžio mėn. su 2000 m. sausio–balandžio mėn., padidėjo 25 %, 1999 m. sausio–kovo mėn. su 2000 m. sausio–kovo mėn. – 35 %, 1999 m. sausio mėn. su 2000 m. sausio mėn. – 92 %, o 1999 m. vasario mėn. su 2000 m. vasario mėn. – 57 %“. 2002 m. kovo 5 d. pranešime šie skaičiai pakartojami ir taip pat pažymima, kad sausio–gegužės mėn. pašalintų iš rinkos produktų kiekis padidėjo 32 %, o sausio–birželio mėn. – 28 %. Pranešime patikslinama, kad „kai kurių rūšių pašalintų iš rinkos produktų kiekis buvo itin didelis, pavyzdžiui, langustų (+ 175 %), jūrų velnių (+ 161 %) ir vorinių krabų (× 5), kurių jautrumas naftos produktams (6) žiniasklaidoje buvo ypač dažnai minimas“.

| (88) | Šie duomenys nėra išsamūs ir neleidžia susidaryti tikslaus iš rinkos pašalintų produktų kiekio vaizdo. Iš tiesų tikslus iš rinkos pašalintų produktų kiekis nenurodomas; du ar tris kartus didesnis kiekis gali nieko nereikšti, jei kiekis, su kuriuo lyginama, t. y. pirmaisiais metais pašalintų produktų kiekis, yra labai nedidelis. Be to, nepatikslinama, kokį kiekį procentais sudaro pašalintų iš rinkos produktų kiekis, palyginti su iškrautų į krantą produktų kiekiu. Taip pat nenurodoma, ar pašalintų iš rinkos produktų kiekis yra susijęs su rūšimis, kurių jautrumas naftos produktams žiniasklaidoje buvo dažniausiai minimas. Komisija išnagrinės trijų Prancūzijos minėtų rūšių atvejus: langustų, jūrų velnių ir vorinių krabų. |
| --- | --- |

(88)

Šie duomenys nėra išsamūs ir neleidžia susidaryti tikslaus iš rinkos pašalintų produktų kiekio vaizdo. Iš tiesų tikslus iš rinkos pašalintų produktų kiekis nenurodomas; du ar tris kartus didesnis kiekis gali nieko nereikšti, jei kiekis, su kuriuo lyginama, t. y. pirmaisiais metais pašalintų produktų kiekis, yra labai nedidelis. Be to, nepatikslinama, kokį kiekį procentais sudaro pašalintų iš rinkos produktų kiekis, palyginti su iškrautų į krantą produktų kiekiu. Taip pat nenurodoma, ar pašalintų iš rinkos produktų kiekis yra susijęs su rūšimis, kurių jautrumas naftos produktams žiniasklaidoje buvo dažniausiai minimas. Komisija išnagrinės trijų Prancūzijos minėtų rūšių atvejus: langustų, jūrų velnių ir vorinių krabų.

| (89) | Kalbant apie langustus, tai jeigu remsimės Ofimer atlikta tyrimų analize, geriausias šių vėžiagyvių sezonas prasideda įpusėjus balandžio mėn. ir tęsiasi iki rugpjūčio mėn (7). Didelis iš rinkos pašalintų produktų kiekis gali būti ir laikinas reiškinys. Šioje analizėje nagrinėjami neįprastai dideli 2001 m. gegužės ir birželio mėn. – po to, kai už parduotus gyvus langustus nelabai palankiu šio produkto pardavimui laikotarpiu buvo gautas didelis pelnas – pašalinto produkto kiekiai. Be to, kaip rodo Komisijai perduoti duomenys, taikant bendram žuvininkystės produktų rinkos organizavimui nustatytas taisykles (1992 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3759/1992 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo ir įgyvendinimo reglamentai (8), kurie buvo taikomi nagrinėjamų įvykiu metu), per pirmuosius šešis 2000 metų mėnesius iš rinkos buvo pašalinta: sausio mėn. – 21 kg, vasario mėn. – 5 kg, kovo mėn. – 2 kg, balandžio mėn. – 103 kg, gegužės mėn. – 1 364 kg, birželio mėn. – 2 007 kg. Todėl apie šį vėžiagyvį nėra jokių aiškių ir tikslių duomenų, kurie leistų teigti, kad padidėjęs žiniasklaidos dėmesys dėl išsiliejus naftai atsiradusios taršos galėjo turėti įtakos ryškiam iš rinkos pašalintų langustų kiekio padidėjimui. |
| --- | --- |

(89)

Kalbant apie langustus, tai jeigu remsimės Ofimer atlikta tyrimų analize, geriausias šių vėžiagyvių sezonas prasideda įpusėjus balandžio mėn. ir tęsiasi iki rugpjūčio mėn (7). Didelis iš rinkos pašalintų produktų kiekis gali būti ir laikinas reiškinys. Šioje analizėje nagrinėjami neįprastai dideli 2001 m. gegužės ir birželio mėn. – po to, kai už parduotus gyvus langustus nelabai palankiu šio produkto pardavimui laikotarpiu buvo gautas didelis pelnas – pašalinto produkto kiekiai. Be to, kaip rodo Komisijai perduoti duomenys, taikant bendram žuvininkystės produktų rinkos organizavimui nustatytas taisykles (1992 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3759/1992 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo ir įgyvendinimo reglamentai (8), kurie buvo taikomi nagrinėjamų įvykiu metu), per pirmuosius šešis 2000 metų mėnesius iš rinkos buvo pašalinta: sausio mėn. – 21 kg, vasario mėn. – 5 kg, kovo mėn. – 2 kg, balandžio mėn. – 103 kg, gegužės mėn. – 1 364 kg, birželio mėn. – 2 007 kg. Todėl apie šį vėžiagyvį nėra jokių aiškių ir tikslių duomenų, kurie leistų teigti, kad padidėjęs žiniasklaidos dėmesys dėl išsiliejus naftai atsiradusios taršos galėjo turėti įtakos ryškiam iš rinkos pašalintų langustų kiekio padidėjimui.

| (90) | Komisijos gautais duomenimis, 2000 m. sausio mėn. iš pardavimo rinkos pašalinta 454 kg jūrų velnių, o 1999 m. sausio mėn. – tik 84 kg, šis skirtumas rodo ryškų padidėjimą. Tačiau 2000 m. vasario mėn. iš rinkos pašalinta tik 59 kg, tuo tarpu 1999 m. vasario mėn. – 221 kg, 2000 m. kovo mėn. – 39 kg, o 1999 m. kovo mėn. – 148 kg; per kitus tris 1999 metų mėnesius pašalintų produktų kiekis (278 kg) taip pat buvo didesnis nei 2000 metais (241 kg). Taigi susidarė labai prieštaringa situacija, dėl to Komisija negali daryti išvados, kad iš rinkos pašalintų produktų kiekis padidėjo dėl išsiliejus naftai padarytos įtakos. |
| --- | --- |

(90)

Komisijos gautais duomenimis, 2000 m. sausio mėn. iš pardavimo rinkos pašalinta 454 kg jūrų velnių, o 1999 m. sausio mėn. – tik 84 kg, šis skirtumas rodo ryškų padidėjimą. Tačiau 2000 m. vasario mėn. iš rinkos pašalinta tik 59 kg, tuo tarpu 1999 m. vasario mėn. – 221 kg, 2000 m. kovo mėn. – 39 kg, o 1999 m. kovo mėn. – 148 kg; per kitus tris 1999 metų mėnesius pašalintų produktų kiekis (278 kg) taip pat buvo didesnis nei 2000 metais (241 kg). Taigi susidarė labai prieštaringa situacija, dėl to Komisija negali daryti išvados, kad iš rinkos pašalintų produktų kiekis padidėjo dėl išsiliejus naftai padarytos įtakos.

| (91) | Dėl trečiosios Prancūzijos paminėtos rūšies – vorinių krabų, tai Komisija neturi duomenų apie iš rinkos pašalintą šio produkto kiekį (9). Vis dėlto galima remtis Komisijai perduotais krabų miegalių, kurių padėtis prekyboje ir rinkoje yra jam artima, kiekių duomenimis. Iš rinkos pašalintas kiekis pirmaisiais 2000 metų mėnesiais padidėjo, palyginti su 1999 metais, bet pagal absoliučią vertę šis kiekis buvo labai mažas; sausio mėn. jis padidėjo nuo 19 kg iki 47 kg, vasario mėn. – nuo 3 kg iki 35 kg, kovo mėn. – nuo 7 kg iki 31 kg, padidėjimo nebuvo balandžio mėn., gegužės mėn. kiekis padidėjo nuo 31 kg iki 164 kg ir birželio mėn. – nuo 501 kg iki 521 kg. Taigi nebuvo nepalankaus vartotojų požiūrio į krabus miegalius, ypač pirmaisiais 2000 metų mėnesiais, ir jokie duomenys nerodo, kad tuo metu būtų buvęs susiformavęs toks požiūris ir į vorinius krabus. |
| --- | --- |

(91)

Dėl trečiosios Prancūzijos paminėtos rūšies – vorinių krabų, tai Komisija neturi duomenų apie iš rinkos pašalintą šio produkto kiekį (9). Vis dėlto galima remtis Komisijai perduotais krabų miegalių, kurių padėtis prekyboje ir rinkoje yra jam artima, kiekių duomenimis. Iš rinkos pašalintas kiekis pirmaisiais 2000 metų mėnesiais padidėjo, palyginti su 1999 metais, bet pagal absoliučią vertę šis kiekis buvo labai mažas; sausio mėn. jis padidėjo nuo 19 kg iki 47 kg, vasario mėn. – nuo 3 kg iki 35 kg, kovo mėn. – nuo 7 kg iki 31 kg, padidėjimo nebuvo balandžio mėn., gegužės mėn. kiekis padidėjo nuo 31 kg iki 164 kg ir birželio mėn. – nuo 501 kg iki 521 kg. Taigi nebuvo nepalankaus vartotojų požiūrio į krabus miegalius, ypač pirmaisiais 2000 metų mėnesiais, ir jokie duomenys nerodo, kad tuo metu būtų buvęs susiformavęs toks požiūris ir į vorinius krabus.

| (92) | Todėl nors 2000 m. sausio mėn. iš rinkos pašalintų produktų kiekis padidėjo 92 %, palyginti su 1999 m. sausio mėn., o per pirmuosius šešis mėnesius padidėjo 28 %, pagal absoliučią vertę šis pašalintų produktų kiekis padidėjo labai mažai. Be to, nėra jokių duomenų, įrodančių, kad šiam padidėjimui įtakos turėjo žiniasklaidos dėmesys naftos produktų išsiliejimui. Taip pat ir toliau remiantis Komisijai pateiktais duomenimis pastebima, kad 2000 m. sausio mėn. užfiksuoti dideli iš rinkos pašalintų produktų kiekiai yra susiję ir su tokiomis rūšimis kaip katininiai rykliai (nuo 11 423 kg iki 16 362 kg), ledjūrio menkės (nuo 120 kg iki 3 727 kg) ar plekšnės (nuo 51 kg iki 1 789 kg); kaip rodo rinkos duomenys, tai yra rūšys, kurių ryšys tarp iš rinkos pašalinto kiekio ir žiniasklaidos dėmesio taršai naftos produktais yra labai nedidelis arba jo visai nėra. Kita vertus, pagal 2000 m. sausio–balandžio mėn. Ofimer memorandumą iš rinkos pašalintų produktų kiekis buvo 1,5 % mažesnis nei iškrautų pagrindinių rūšių kiekis, užfiksuotas nedidelis pašalintų ešerių, ančiuvių ir vorinių krabų kiekis. |
| --- | --- |

(92)

Todėl nors 2000 m. sausio mėn. iš rinkos pašalintų produktų kiekis padidėjo 92 %, palyginti su 1999 m. sausio mėn., o per pirmuosius šešis mėnesius padidėjo 28 %, pagal absoliučią vertę šis pašalintų produktų kiekis padidėjo labai mažai. Be to, nėra jokių duomenų, įrodančių, kad šiam padidėjimui įtakos turėjo žiniasklaidos dėmesys naftos produktų išsiliejimui. Taip pat ir toliau remiantis Komisijai pateiktais duomenimis pastebima, kad 2000 m. sausio mėn. užfiksuoti dideli iš rinkos pašalintų produktų kiekiai yra susiję ir su tokiomis rūšimis kaip katininiai rykliai (nuo 11 423 kg iki 16 362 kg), ledjūrio menkės (nuo 120 kg iki 3 727 kg) ar plekšnės (nuo 51 kg iki 1 789 kg); kaip rodo rinkos duomenys, tai yra rūšys, kurių ryšys tarp iš rinkos pašalinto kiekio ir žiniasklaidos dėmesio taršai naftos produktais yra labai nedidelis arba jo visai nėra. Kita vertus, pagal 2000 m. sausio–balandžio mėn. Ofimer memorandumą iš rinkos pašalintų produktų kiekis buvo 1,5 % mažesnis nei iškrautų pagrindinių rūšių kiekis, užfiksuotas nedidelis pašalintų ešerių, ančiuvių ir vorinių krabų kiekis.

| (93) | Darydama išvadą dėl pašalintų iš rinkos produktų Komisija pažymėjo, kad nėra duomenų, kurie leistų padidėjusį iš rinkos pašalintų produktų kiekį susieti su žiniasklaidos daromu poveikiu dėl taršos naftos produktais. |
| --- | --- |

(93)

Darydama išvadą dėl pašalintų iš rinkos produktų Komisija pažymėjo, kad nėra duomenų, kurie leistų padidėjusį iš rinkos pašalintų produktų kiekį susieti su žiniasklaidos daromu poveikiu dėl taršos naftos produktais.

| (94) | 2001 m. balandžio 6 d. pranešime Prancūzija pažymėjo, kad mažmeninio žuvininkystės produktų pardavimo apimtis pirmąjį pusmetį sumažėjo 2 %, palyginti su ankstesniais metais, ypač šviežių produktų pardavimas, kurio apimtis sumažėjo 7 %, o vertė – 1 %, vėžiagyvių pardavimo apimtis sumažėjo 6 %, o žuvų – 6 % (5 % supjaustytų ir 7 % sveikų žuvų). 2002 m. kovo 5 d. pranešime šie skaičiai dar kartą (nedideli pataisymai padaryti dėl vėžiagyvių, kurių pardavimo kiekis sumažėjo 6,5 %) pakartojami ir pažymima, kad šie duomenys rodo tikrai susiformavusį neigiamą vartotojų požiūrį į jūros produktus. Šiame pareiškime pažymima, kad iš 49 pagrindinių rūšių, nagrinėjamų Ofimer tyrime, palyginti su ankstesniais metais, sausio–kovo mėn. sumažėjo 34 rūšių vidutinė kaina, sausio–vasario mėn. – 26 rūšių kaina, sausio–kovo mėn. – 21 rūšies, sausio-balandžio mėn. – 19 rūšių, sausio-gegužės mėn. – 21 rūšies ir sausio–birželio mėn. – 18 rūšių vidutinė kaina. Iš šių rūšių vidutinė kaina sumažėjo: jūros liežuvių (– 5 %), ešerių (– 6 %), sidabrinių menkių (– 6 %), ančiuvių (– 6 %), kalmarų (– 11 %), ledjūrio menkių (– 8 %), sardinių (– 6 %), saulažuvių (– 11 %), skumbrių (– 18 %), plekšnių (– 28 %), kardžuvių (– 20 %), spygliuotųjų ryklių (– 11 %), jūrų gaidžių (– 4 %), aštuonkojų (– 23 %), vorinių krabų (– 16 %), krevečių (– 20 %). Prancūzijos nuomone, „šie duomenys kiekybiškai rodo pablogėjimą rinkoje 2000 m. sausio–birželio mėn., taip pat ir Prancūzijos vartotojų reakciją, kurią sukėlė „Erikos“ nuskendimas“. |
| --- | --- |

(94)

2001 m. balandžio 6 d. pranešime Prancūzija pažymėjo, kad mažmeninio žuvininkystės produktų pardavimo apimtis pirmąjį pusmetį sumažėjo 2 %, palyginti su ankstesniais metais, ypač šviežių produktų pardavimas, kurio apimtis sumažėjo 7 %, o vertė – 1 %, vėžiagyvių pardavimo apimtis sumažėjo 6 %, o žuvų – 6 % (5 % supjaustytų ir 7 % sveikų žuvų). 2002 m. kovo 5 d. pranešime šie skaičiai dar kartą (nedideli pataisymai padaryti dėl vėžiagyvių, kurių pardavimo kiekis sumažėjo 6,5 %) pakartojami ir pažymima, kad šie duomenys rodo tikrai susiformavusį neigiamą vartotojų požiūrį į jūros produktus. Šiame pareiškime pažymima, kad iš 49 pagrindinių rūšių, nagrinėjamų Ofimer tyrime, palyginti su ankstesniais metais, sausio–kovo mėn. sumažėjo 34 rūšių vidutinė kaina, sausio–vasario mėn. – 26 rūšių kaina, sausio–kovo mėn. – 21 rūšies, sausio-balandžio mėn. – 19 rūšių, sausio-gegužės mėn. – 21 rūšies ir sausio–birželio mėn. – 18 rūšių vidutinė kaina. Iš šių rūšių vidutinė kaina sumažėjo: jūros liežuvių (– 5 %), ešerių (– 6 %), sidabrinių menkių (– 6 %), ančiuvių (– 6 %), kalmarų (– 11 %), ledjūrio menkių (– 8 %), sardinių (– 6 %), saulažuvių (– 11 %), skumbrių (– 18 %), plekšnių (– 28 %), kardžuvių (– 20 %), spygliuotųjų ryklių (– 11 %), jūrų gaidžių (– 4 %), aštuonkojų (– 23 %), vorinių krabų (– 16 %), krevečių (– 20 %). Prancūzijos nuomone, „šie duomenys kiekybiškai rodo pablogėjimą rinkoje 2000 m. sausio–birželio mėn., taip pat ir Prancūzijos vartotojų reakciją, kurią sukėlė „Erikos“ nuskendimas“.

| (95) | Komisija daro išvadą, kad šie duomenys iš tiesų kiekybiškai nepaaiškina to, kas atsitiko. Kad būtų susidarytas tikroviškas vaizdas, Prancūzija turėjo Komisijai perduoti kiekvienos rūšies parduoto kiekio duomenis, tačiau ji šito nepadarė. |
| --- | --- |

(95)

Komisija daro išvadą, kad šie duomenys iš tiesų kiekybiškai nepaaiškina to, kas atsitiko. Kad būtų susidarytas tikroviškas vaizdas, Prancūzija turėjo Komisijai perduoti kiekvienos rūšies parduoto kiekio duomenis, tačiau ji šito nepadarė.

| (96) | Priešingai, Komisija pažymi, kad pagal 2000 m. sausio–balandžio mėn. Ofimer memorandumą kainų svyravimas buvo labai prieštaringas. Kai kurios kainos sumažėjo dėl per didelės pasiūlos: didžiadančių (– 11 %), ledjūrio menkių (– 8 %), sidabrinių menkių (– 9 %). Ir priešingai, dėl mažesnės pasiūlos kai kurių rūšių kaina padidėjo: dryžuotųjų kefalių (+ 31 %), menkių (+ 27 %), jūrų velnių (+ 13 %). Šiame memorandume taip pat pažymima, kad pasikeitus pasiūlos struktūrai brangiųjų rūšių (sidabrinių menkių, jūrų velnių, jūros liežuvių, didžiadančių, dryžuotųjų kefalių, langustų) dalis padidėjo sumažėjus pigiųjų žuvų rūšių (ledjūrio menkių, skumbrių, sidabrinių menkių, sepijų, ančiuvių) daliai, todėl bendra aukcionuose parduoto kiekio vertė, palyginti su ankstesniais metais, padidėjo 3 %. |
| --- | --- |

(96)

Priešingai, Komisija pažymi, kad pagal 2000 m. sausio–balandžio mėn. Ofimer memorandumą kainų svyravimas buvo labai prieštaringas. Kai kurios kainos sumažėjo dėl per didelės pasiūlos: didžiadančių (– 11 %), ledjūrio menkių (– 8 %), sidabrinių menkių (– 9 %). Ir priešingai, dėl mažesnės pasiūlos kai kurių rūšių kaina padidėjo: dryžuotųjų kefalių (+ 31 %), menkių (+ 27 %), jūrų velnių (+ 13 %). Šiame memorandume taip pat pažymima, kad pasikeitus pasiūlos struktūrai brangiųjų rūšių (sidabrinių menkių, jūrų velnių, jūros liežuvių, didžiadančių, dryžuotųjų kefalių, langustų) dalis padidėjo sumažėjus pigiųjų žuvų rūšių (ledjūrio menkių, skumbrių, sidabrinių menkių, sepijų, ančiuvių) daliai, todėl bendra aukcionuose parduoto kiekio vertė, palyginti su ankstesniais metais, padidėjo 3 %.

| (97) | Aukcionuose parduoto kiekio vertė, išskaičiavus būtinas pardavimo išlaidas, atitinka laivų apyvartą. Todėl Komisija daro išvadą, kad bendra žuvininkystės įmonių apyvarta truputį padidėjo. Todėl jei daugelio rūšių kaina ir sumažėjo, tai šis sumažėjimas atitinka ne bendrą kainų sumažėjimą, bet Ofimer memorandume apibūdintą prieštaringą padėtį. Naftos išsiliejimas galbūt ir turėjo įtakos žuvininkystės produktų rinkai, tačiau šie įvairūs faktai verčia manyti, kad tas poveikis buvo labai menkas. Be to, jei ir būtų buvęs nemenkas, Ofimer būtų jį paminėjusi įvairiuose savo parengtuose oficialiuose dokumentuose. |
| --- | --- |

(97)

Aukcionuose parduoto kiekio vertė, išskaičiavus būtinas pardavimo išlaidas, atitinka laivų apyvartą. Todėl Komisija daro išvadą, kad bendra žuvininkystės įmonių apyvarta truputį padidėjo. Todėl jei daugelio rūšių kaina ir sumažėjo, tai šis sumažėjimas atitinka ne bendrą kainų sumažėjimą, bet Ofimer memorandume apibūdintą prieštaringą padėtį. Naftos išsiliejimas galbūt ir turėjo įtakos žuvininkystės produktų rinkai, tačiau šie įvairūs faktai verčia manyti, kad tas poveikis buvo labai menkas. Be to, jei ir būtų buvęs nemenkas, Ofimer būtų jį paminėjusi įvairiuose savo parengtuose oficialiuose dokumentuose.

| (98) | Remdamasi šiais įvairiais duomenimis, Komisija mano, kad socialinio draudimo mokesčio sumažinimas žvejams nuo balandžio 15 d. iki spalio 15 d. pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktą negali būti laikomas suderintu su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(98)

Remdamasi šiais įvairiais duomenimis, Komisija mano, kad socialinio draudimo mokesčio sumažinimas žvejams nuo balandžio 15 d. iki spalio 15 d. pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punktą negali būti laikomas suderintu su bendrąja rinka.

| (99) | Kadangi ši pagalba veiklai buvo suteikta visoms žuvininkystės įmonėms, nereikalaujant jokių įsipareigojimų, ši pagalbos priemonė pagal 1997 m. gairių 1.2 punkto ketvirtosios pastraipos trečiąją įtrauką prieštarauja bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(99)

Kadangi ši pagalba veiklai buvo suteikta visoms žuvininkystės įmonėms, nereikalaujant jokių įsipareigojimų, ši pagalbos priemonė pagal 1997 m. gairių 1.2 punkto ketvirtosios pastraipos trečiąją įtrauką prieštarauja bendrajai rinkai.

V.   IŠVADOS

| (100) | Komisija pažymi, kad Prancūzija, pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas, įgyvendino įvairias pagalbos priemones, kurios yra nagrinėjamos šiame sprendime. |
| --- | --- |

(100)

Komisija pažymi, kad Prancūzija, pažeisdama Sutarties 88 straipsnio 3 dalies nuostatas, įgyvendino įvairias pagalbos priemones, kurios yra nagrinėjamos šiame sprendime.

| (101) | Atsižvelgdama į šio sprendimo IV.B ir IV.C.1 dalyse pateiktą analizę, Komisija mano, kad, vadovaujantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatomis, pagalbos priemonės, įgyvendintos Atlanto vandenyno pakrantės departamentuose nuo Finistère srities iki Gironde srities (socialinio draudimo mokesčio sumažinimas, finansinių išlaidų sumažinimas, atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio), neprieštarauja bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

(101)

Atsižvelgdama į šio sprendimo IV.B ir IV.C.1 dalyse pateiktą analizę, Komisija mano, kad, vadovaujantis Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatomis, pagalbos priemonės, įgyvendintos Atlanto vandenyno pakrantės departamentuose nuo Finistère srities iki Gironde srities (socialinio draudimo mokesčio sumažinimas, finansinių išlaidų sumažinimas, atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio), neprieštarauja bendrajai rinkai.

| (102) | Atsižvelgdama į šio sprendimo IV.C.1 dalyje pateiktą analizę, Komisija mano, kad socialinio draudimo mokesčio sumažinimo 2000 m. balandžio 15 d.–liepos 15 d. laikotarpiu ir atleidimo nuo valstybinio nuomos mokesčio 2000 metais priemonėms, skirtoms kitų departamentų akvakultūros produktų gamintojams, negalima taikyti Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkte numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos. |
| --- | --- |

(102)

Atsižvelgdama į šio sprendimo IV.C.1 dalyje pateiktą analizę, Komisija mano, kad socialinio draudimo mokesčio sumažinimo 2000 m. balandžio 15 d.–liepos 15 d. laikotarpiu ir atleidimo nuo valstybinio nuomos mokesčio 2000 metais priemonėms, skirtoms kitų departamentų akvakultūros produktų gamintojams, negalima taikyti Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkte numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos.

| (103) | Atsižvelgdama į šio sprendimo IV.C.2 dalyje pateiktą analizę, Komisija mano, kad socialinio draudimo mokesčio sumažinimas žvejams 2000 m. balandžio 15 d.–spalio 15 d. laikotarpiu yra pagalbos priemonė, kuriai negalima taikyti Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkte numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, |
| --- | --- |

(103)

Atsižvelgdama į šio sprendimo IV.C.2 dalyje pateiktą analizę, Komisija mano, kad socialinio draudimo mokesčio sumažinimas žvejams 2000 m. balandžio 15 d.–spalio 15 d. laikotarpiu yra pagalbos priemonė, kuriai negalima taikyti Sutarties 87 straipsnio 2 dalies b punkte numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Prancūzijos įgyvendintos pagalbos priemonės Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime, Gironde departamentų akvakultūros produktų gamintojams – socialinio draudimo mokesčio sumažinimas, finansinių išlaidų sumažinimas ir atleidimas nuo valstybinio nuomos mokesčio – neprieštarauja bendrajai rinkai.

2 straipsnis

Prancūzijos įgyvendintos pagalbos priemonės, socialinio draudimo mokestį 2000 m. balandžio 15 d.–liepos 15 d. laikotarpiu sumažinus ir nuo valstybinio nuomos mokesčio 2000 metais atleidus ne Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime, Gironde departamentų akvakultūros produktų gamintojus, prieštarauja bendrajai rinkai.

3 straipsnis

Prancūzijos įgyvendinta pagalbos priemonė, žvejams sumažinanti socialinio draudimo mokestį 2000 m. balandžio 15 d.–spalio 15 d. laikotarpiu, prieštarauja bendrajai rinkai.

4 straipsnis

1.   Prancūzija imasi visų priemonių, būtinų, kad 2 ir 3 straipsniuose minėta neteisėtai suteikta pagalba būtų išieškota iš gavėjo.

2.   Pagalba išieškoma nedelsiant ir taikant pagal nacionalinę teisę nustatytas procedūras, jeigu jos leidžia nedelsiant ir veiksmingai įvykdyti šį sprendimą. Pagalba, kurią reikia išieškoti, sudaro palūkanos mokamos nuo pagalbos išmokėjimo gavėjui dienos iki jos išieškojimo dienos. Palūkanos skaičiuojamos ir taikomos pagal Komisijos reglamento EB) Nr. 794/2004 V dalyje nustatytą normą (10).

5 straipsnis

Prancūzija per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo dienos praneša Komisijai apie priemones, kurių ėmėsi, kad įgyvendintų šį sprendimą.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2004 m. liepos 14 d.

Komisijos vardu

Franz FISCHLER

Komisijos narys

---

(1)  OL C 39, 2002 2 13, p. 6.

1

(2)  OL C 100, 1997 3 27, p. 12.

2

(3)  www.agriculture.gouv.fr/pech/aqua/

3

(4)  www.ofimer.fr

4

(5)  2000 m. metinė ataskaita, p. 39; 2001 m. metinė ataskaita, p. 42.

5

(6)  Šia tema Prancūzijos valdžios institucijos perdavė 14 tyrimų rezultatų kopijų; šių tyrimų tikslas – ištirti produktuose (įvairiose žuvų rūšyse) esančią angliavandenilių koncentraciją. Komisija stebisi, kad tyrimų rezultatuose pateikti trys žuvų pavyzdžiai paimti 2000 m. vasario 22 d. ir pristatyti į laboratoriją 2000 m. vasario 23 d., kiti du pavyzdžiai paimti 2000 m. kovo 7 d. ir pristatyti į laboratoriją 2000 m. kovo 10 d., o likę devyni pavyzdžiai paimti ir ištirti 2000 m. rugsėjo–spalio mėn. Šie tyrimai, rodantys, kad audiniuose yra angliavandenilių, atsižvelgiant į laiką, praėjusį po laivo nuskendimo, tikrai neleidžia daryti išvados, kad tai yra susiję su „Erika“. Norint įrodyti tiesioginį ryšį tarp iš tanklaivio „Erika“ ištekėjusios naftos ir užteršimo angliavandeniliais, tyrimai turėjo būti atlikti praėjus nedaug laiko po avarijos. Neturint tokių tyrimų veikiau galima teigti, kad iš karto po įvykio žuvys iš tikrųjų nebuvo užsikrėtusios per jutimo organus. Jei angliavandeniliai aptinkami praėjus trims ar devyniems mėnesiams, kai kuriais atvejais (pavyzdžiui, vasario–kovo mėn. atlikti tyrimai) taip galėjo būti dėl iš „Erikos“ išsiliejusios naftos, o kitais atvejais – dėl naftos liekanų po laivų rezervuarų valymo, kuris, nepaisant įstatymų, dažnai atliekamas atviroje jūroje. Antroji prielaida dar labiau galima, kai kalbame apie tyrimus, atliktus rugsėjo–spalio mėn.

6

(7)  Langustų rinkos analizė Ofimer valdybos taryboje pristatyta 2002 m. kovo 6 d.

7

(8)  OL L 388, 1992 12 31, p. 1. Pagal 1993 m. liepos 26 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2210/93 dėl informacijos apie bendrą žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimą pateikimo (OL L 197, 1993 8 6, p. 8), valstybės narės privalėjo kas šeši mėnesiai pranešti Komisijai apie iš rinkos pašalintą ar neparduotą žuvininkystės produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 3759/92 I priedo A, D ir E dalyse, kiekį. Langustai ir jūrų velniai yra tame sąraše.

8

(9)  Vorinis krabas yra viena iš rūšių, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 3759/92 1 straipsnyje, bet nėra įtrauktas į minėto Reglamento I priedo A, D, ir E dalis. Jei šių rūšių iš rinkos pašalinimo kainą nustato gamintojų organizacija, tai neprivaloma gautų duomenų pateikti Komisijai.

9

(10)  OL L 140, 2004 4 30, p. 1.

10

---

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/62

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. kovo 11 d.

leidžiantis naudoti tam tikrus kiaulių skerdenų klasifikavimo būdus Lenkijoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 552)

(tik tekstas lenkų kalba yra autentiškas)

(2005/240/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1984 m. lapkričio 13 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3220/84, nustatantį Bendrijos kiaulių skerdenų klasifikavimo skalę (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EEB) Nr. 3220/84 2 straipsnio 3 dalyje yra numatyta, kad kiaulių skerdenų klasifikavimą reikia nustatyti kiaulių skerdenos vienos ar kelių anatominių dalių fiziniu išmatavimu paremtais statistiškai pagrįstais klasifikavimo būdais apskaičiuojant raumeningumą. Leidimas taikyti tam tikrus klasifikavimo būdus priklauso nuo to, ar vertinant laikomasi statistinės paklaidos didžiausio leistino nuokrypio. Ši paklaida yra apibrėžta 1985 m. spalio 24 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2967/85, nustatančio išsamias Bendrijos kiaulių skerdenų klasifikavimo skalės taikymo taisykles (2), 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EEB) Nr. 3220/84 2 straipsnio 3 dalyje yra numatyta, kad kiaulių skerdenų klasifikavimą reikia nustatyti kiaulių skerdenos vienos ar kelių anatominių dalių fiziniu išmatavimu paremtais statistiškai pagrįstais klasifikavimo būdais apskaičiuojant raumeningumą. Leidimas taikyti tam tikrus klasifikavimo būdus priklauso nuo to, ar vertinant laikomasi statistinės paklaidos didžiausio leistino nuokrypio. Ši paklaida yra apibrėžta 1985 m. spalio 24 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2967/85, nustatančio išsamias Bendrijos kiaulių skerdenų klasifikavimo skalės taikymo taisykles (2), 3 straipsnyje.

| (2) | Lenkijos Vyriausybė paprašė Komisijos leisti naudoti tris kiaulių skerdenų klasifikavimo būdus ir pateikė bandomųjų išpjaustymų, kurie buvo atlikti iki stojimo dienos, rezultatus, pateikdama Reglamento (EEB) Nr. 2967/85 3 straipsnyje numatyto protokolo antrą dalį. |
| --- | --- |

(2)

Lenkijos Vyriausybė paprašė Komisijos leisti naudoti tris kiaulių skerdenų klasifikavimo būdus ir pateikė bandomųjų išpjaustymų, kurie buvo atlikti iki stojimo dienos, rezultatus, pateikdama Reglamento (EEB) Nr. 2967/85 3 straipsnyje numatyto protokolo antrą dalį.

| (3) | Įvertinus šį prašymą paaiškėjo, kad sąlygos, leidžiančios naudoti šiuos klasifikavimo būdus, yra įvykdytos. |
| --- | --- |

(3)

Įvertinus šį prašymą paaiškėjo, kad sąlygos, leidžiančios naudoti šiuos klasifikavimo būdus, yra įvykdytos.

| (4) | Reglamento (EEB) Nr. 3220/84 2 straipsnyje yra nustatyta, kad valstybės narės gali numatyti kitokį kiaulių skerdenų pateikimą nei tame pačiame straipsnyje nustatytas standartinis pateikimas, jei komercinė praktika arba techniniai reikalavimai leidžia šį nukrypimą. |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EEB) Nr. 3220/84 2 straipsnyje yra nustatyta, kad valstybės narės gali numatyti kitokį kiaulių skerdenų pateikimą nei tame pačiame straipsnyje nustatytas standartinis pateikimas, jei komercinė praktika arba techniniai reikalavimai leidžia šį nukrypimą.

| (5) | Lenkijos skerdenų pateikimo tradicijos, taigi, ir komercinė praktika sąlygoja tai, kad skerdenos gali būti pateiktos su vidaus riebalais, inkstais ir (arba) diafragma. Į tai reikėtų atsižvelgti užregistruotą svorį pataisant į standartinio pateikimo svorį. |
| --- | --- |

(5)

Lenkijos skerdenų pateikimo tradicijos, taigi, ir komercinė praktika sąlygoja tai, kad skerdenos gali būti pateiktos su vidaus riebalais, inkstais ir (arba) diafragma. Į tai reikėtų atsižvelgti užregistruotą svorį pataisant į standartinio pateikimo svorį.

| (6) | Negalima leisti keisti aparato ar klasifikavimo būdų, išskyrus tuos atvejus, kai Komisija, remdamasi įgyta patirtimi, priima naują sprendimą; dėl tos priežasties dabartinis leidimas gali būti panaikintas. |
| --- | --- |

(6)

Negalima leisti keisti aparato ar klasifikavimo būdų, išskyrus tuos atvejus, kai Komisija, remdamasi įgyta patirtimi, priima naują sprendimą; dėl tos priežasties dabartinis leidimas gali būti panaikintas.

| (7) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Kiaulienos vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Kiaulienos vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Remiantis Reglamentu (EEB) Nr. 3220/84, Lenkijoje leidžiama naudoti šiuos kiaulių skerdenų klasifikavimo būdus:

| a) | aparatą, vadinamą „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“, ir su juo susijusius vertinimo metodus, apie kuriuos išsamesnė informacija pateikiama priedo 1 dalyje; |
| --- | --- |

a)

aparatą, vadinamą „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“, ir su juo susijusius vertinimo metodus, apie kuriuos išsamesnė informacija pateikiama priedo 1 dalyje;

| b) | aparatą, vadinamą „Ultra FOM 300“, ir su juo susijusius vertinimo metodus, apie kuriuos išsamesnė informacija pateikiama priedo 2 dalyje; |
| --- | --- |

b)

aparatą, vadinamą „Ultra FOM 300“, ir su juo susijusius vertinimo metodus, apie kuriuos išsamesnė informacija pateikiama priedo 2 dalyje;

| c) | aparatą, vadinamą „Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)“, ir su juo susijusius vertinimo metodus, apie kuriuos išsamesnė informacija pateikiama priedo 3 dalyje. |
| --- | --- |

c)

aparatą, vadinamą „Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)“, ir su juo susijusius vertinimo metodus, apie kuriuos išsamesnė informacija pateikiama priedo 3 dalyje.

Dėl aparato „Ultra FOM 300“, minėto pirmo straipsnio b dalyje, yra nustatyta, kad pabaigus matuoti turi būti įmanoma ant skerdenos patikrinti, kad T1 ir T2 matavimus aparatas tikrai atliko priedo 2 dalies 3 punkte numatytoje vietoje. Atitinkama matavimo vieta turi būti pažymėta tuo pačiu metu, kai atliekama matavimo procedūra.

2 straipsnis

Nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 3220/84 2 straipsnio 1 dalies nuostatų dėl standartinio pateikimo, vidaus riebalų, inkstų ir diafragmos nebūtina pašalinti iš kiaulių skerdenų prieš jas sveriant arba klasifikuojant. Tam, kad būtų galima nustatyti palyginamąsias kiaulių skerdenų kainas, užregistruotas šiltų skerdenų svoris mažinamas:

| a) | dėl diafragmos – 0,23 %; |
| --- | --- |

a)

dėl diafragmos – 0,23 %;

| b) | dėl taukinių ir inkstų:






  — | S ir E klasės skerdenų – 1,90 %, |
| --- | --- | --- |

b)

dėl taukinių ir inkstų:

—

S ir E klasės skerdenų – 1,90 %,

| — | U klasės skerdenų – 2,11 %, |
| --- | --- |

—

U klasės skerdenų – 2,11 %,

| — | R klasės skerdenų – 2,54 %, |
| --- | --- |

—

R klasės skerdenų – 2,54 %,

| — | O klasės skerdenų – 3,12 %, |
| --- | --- |

—

O klasės skerdenų – 3,12 %,

| — | P klasės skerdenų – 3,35 %. |
| --- | --- |

—

P klasės skerdenų – 3,35 %.

3 straipsnis

Aparatų ir vertinimo metodų keisti neleidžiama.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Lenkijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 11 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 301, 1984 11 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3513/93 (OL L 320, 1993 12 22, p. 5).

1

(2)  OL L 285, 1985 10 25, p. 39. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3127/94 (OL L 330, 1994 12 21, p. 43).

2

---

PRIEDAS

KIAULIŲ SKERDENŲ KLASIFIKAVIMO BŪDAI LENKIJOJE

1 Dalis

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | Kiaulių skerdenos klasifikuojamos aparatu, vadinamu „Capteur gras/maigre – Sydel (CGM)“. |
| --- | --- |

1.

Kiaulių skerdenos klasifikuojamos aparatu, vadinamu „Capteur gras/maigre – Sydel (CGM)“.

| 2. | Aparate turi būti labai gero ryškumo 8 mm skersmens Sydel zondas, šviečiantis infraraudonųjų spindulių diodas (Honeywell) ir du šviesos davikliai (Honeywell). Veikimo nuotolis – 0–105 mm.
  Išmatuotus dydžius į apskaičiuotą raumeningumą paverčia pats CGM aparatas. |
| --- | --- |

2.

Aparate turi būti labai gero ryškumo 8 mm skersmens Sydel zondas, šviečiantis infraraudonųjų spindulių diodas (Honeywell) ir du šviesos davikliai (Honeywell). Veikimo nuotolis – 0–105 mm.

Išmatuotus dydžius į apskaičiuotą raumeningumą paverčia pats CGM aparatas.

| 3. | Skerdenos raumeningumas apskaičiuojamas pagal šią formulę:

  = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

  kur | = | apskaičiuotas skerdenos raumeningumo procentas, |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | nugaros lašinių storis (su oda) milimetrais, išmatuotas tarp trečiojo ir ketvirtojo paskutinių šonkaulių 6 cm atstumu nuo skerdenos vidurinės linijos tarp trečiojo ir ketvirtojo paskutiniųjų šonkaulių, |
| X2 | = | raumenų storis milimetrais, išmatuotas tuo pačiu laiku ir toje pačioje vietoje kaip ir X1. |

3.

Skerdenos raumeningumas apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Image = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

kur

Image

=

apskaičiuotas skerdenos raumeningumo procentas,

X1

=

nugaros lašinių storis (su oda) milimetrais, išmatuotas tarp trečiojo ir ketvirtojo paskutinių šonkaulių 6 cm atstumu nuo skerdenos vidurinės linijos tarp trečiojo ir ketvirtojo paskutiniųjų šonkaulių,

X2

=

raumenų storis milimetrais, išmatuotas tuo pačiu laiku ir toje pačioje vietoje kaip ir X1.

Ši formulė taikoma skerdenoms, sveriančioms nuo 60 iki 120 kilogramų.

2 Dalis

ULTRA-FOM 300

| 1. | Kiaulių skerdenos klasifikuojamos, naudojant aparatą, vadinamą „Ultra-FOM 300“. |
| --- | --- |

1.

Kiaulių skerdenos klasifikuojamos, naudojant aparatą, vadinamą „Ultra-FOM 300“.

| 2. | Aparate turi būti ultragarsinis 3,5 MHz zondas (Krautkrämer MB 4 SE). Ultragarsinį signalą perveda į skaitmeninį darbo režimą, saugo ir apdoroja mikroprocesorius.
  Matavimo duomenis į apskaičiuotą liesos mėsos kiekį paverčia pats Ultra-FOM aparatas. |
| --- | --- |

2.

Aparate turi būti ultragarsinis 3,5 MHz zondas (Krautkrämer MB 4 SE). Ultragarsinį signalą perveda į skaitmeninį darbo režimą, saugo ir apdoroja mikroprocesorius.

Matavimo duomenis į apskaičiuotą liesos mėsos kiekį paverčia pats Ultra-FOM aparatas.

| 3. | Skerdenos raumeningumas apskaičiuojamas pagal šią formulę:

  = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

  kur: | = | apskaičiuotas skerdenos raumeningumo procentas, |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | = | nugaros lašinių storis (su oda) milimetrais, išmatuotas 7 cm atstumu nuo skerdenos vidurinės linijos ties paskutiniuoju šonkauliu, |
| T2 | = | nugaros lašinių storis (su oda) milimetrais, išmatuotas 7 cm atstumu nuo skerdenos vidurinės linijos tarp trečiojo ir ketvirtojo paskutiniųjų šonkaulių, |
| M1 | = | raumenų storis milimetrais, išmatuotas tuo pačiu metu ir toje pačioje vietoje kaip ir T1, |
| M2 | = | raumenų storis milimetrais, išmatuotas tuo pačiu metu ir toje pačioje vietoje kaip ir T2. |

3.

Skerdenos raumeningumas apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Image = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

kur:

Image

=

apskaičiuotas skerdenos raumeningumo procentas,

T1

=

nugaros lašinių storis (su oda) milimetrais, išmatuotas 7 cm atstumu nuo skerdenos vidurinės linijos ties paskutiniuoju šonkauliu,

T2

=

nugaros lašinių storis (su oda) milimetrais, išmatuotas 7 cm atstumu nuo skerdenos vidurinės linijos tarp trečiojo ir ketvirtojo paskutiniųjų šonkaulių,

M1

=

raumenų storis milimetrais, išmatuotas tuo pačiu metu ir toje pačioje vietoje kaip ir T1,

M2

=

raumenų storis milimetrais, išmatuotas tuo pačiu metu ir toje pačioje vietoje kaip ir T2.

Ši formulė taikoma skerdenoms, sveriančioms nuo 60 iki 120 kilogramų.

3 Dalis

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASS GRADING (AUTOFOM)

| 1. | Kiaulių skerdenos klasifikuojamos, naudojant aparatą, vadinamą Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading). |
| --- | --- |

1.

Kiaulių skerdenos klasifikuojamos, naudojant aparatą, vadinamą Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading).

| 2. | Aparate turi būti šešiolika 16,2 MHz ultragarsinių daviklių (Krautkrämer, SFK 2 NP), o veikimo nuotolis tarp daviklių – 25 mm.
  Ultragarso duomenis sudaro nugaros lašinių storio ir raumenų storio išmatavimai.
  Matavimo duomenis į apskaičiuotą raumeningumą paverčia kompiuteris. |
| --- | --- |

2.

Aparate turi būti šešiolika 16,2 MHz ultragarsinių daviklių (Krautkrämer, SFK 2 NP), o veikimo nuotolis tarp daviklių – 25 mm.

Ultragarso duomenis sudaro nugaros lašinių storio ir raumenų storio išmatavimai.

Matavimo duomenis į apskaičiuotą raumeningumą paverčia kompiuteris.

| 3. | Skerdenos raumeningumas apskaičiuojamas remiantis 55 išmatuotomis vietomis pagal šią formulę:

  = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

  kur: | = | apskaičiuotas skerdenos raumeningumo procentas, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Skerdenos raumeningumas apskaičiuojamas remiantis 55 išmatuotomis vietomis pagal šią formulę:

Image = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

kur:

Image

=

apskaičiuotas skerdenos raumeningumo procentas,

x1, x2 ... x126 yra Autofom aparato išmatuoti kintamieji.

| 4. | Matuojamų vietų ir statistinio metodo aprašymus galima rasti pagal Reglamento (EEB) Nr. 2967/85 3 straipsnio 3 dalį Komisijai persiųsto Lenkijos protokolo II dalyje.
  Ši formulė taikoma skerdenoms, sveriančioms nuo 60 iki 120 kilogramų. |
| --- | --- |

4.

Matuojamų vietų ir statistinio metodo aprašymus galima rasti pagal Reglamento (EEB) Nr. 2967/85 3 straipsnio 3 dalį Komisijai persiųsto Lenkijos protokolo II dalyje.

Ši formulė taikoma skerdenoms, sveriančioms nuo 60 iki 120 kilogramų.

---

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/66

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. kovo 14 d.

dėl augalams ir augaliniams produktams žalingų organizmų kontrolės programai Prancūzijos užjūrio departamentuose skirto Bendrijos finansinio įnašo 2004 m.

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 603)

(autentiškas tik tekstas prancūzų kalba)

(2005/241/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1452/2001, įvedantį specialias priemones tam tikriems Prancūzijos užjūrio departamentų žemės ūkio produktams (1) ir iš dalies keičiantį Direktyvą 72/462/EEB bei panaikinantį Reglamentus (EEB) Nr. 525/77 ir (EEB) Nr. 3763/91 (Poseidom), ypač jo 20 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Prancūzijos pateiktas augalams arba augaliniams produktams žalingų organizmų kontrolės programas Prancūzijos Užjūrio departamentuose,

kadangi:

| (1) | 1993 m. rugsėjo 30 d. Komisijos sprendime 93/522/EEB dėl augalams arba augaliniams produktams žalingų organizmų kontrolės programos Prancūzijos užjūrio departamentuose, Azorų salose ir Madeiroje (2), priemonių, kurioms galima skirti Bendrijos finansavimą, apibrėžimo, numatomos priemonės, kurioms Bendrijos finansavimą galima skirti pagal augalams arba augaliniams produktams žalingų organizmų kontrolės programą Prancūzijos užjūrio departamentuose, Azorų salose ir Madeiroje. |
| --- | --- |

(1)

1993 m. rugsėjo 30 d. Komisijos sprendime 93/522/EEB dėl augalams arba augaliniams produktams žalingų organizmų kontrolės programos Prancūzijos užjūrio departamentuose, Azorų salose ir Madeiroje (2), priemonių, kurioms galima skirti Bendrijos finansavimą, apibrėžimo, numatomos priemonės, kurioms Bendrijos finansavimą galima skirti pagal augalams arba augaliniams produktams žalingų organizmų kontrolės programą Prancūzijos užjūrio departamentuose, Azorų salose ir Madeiroje.

| (2) | Specialios augimo sąlygos Prancūzijos užjūrio departamentuose ypatingą dėmesį ir priemones verčia skirti augalininkystei, ypač augalų sveikatos priemones, kurių turi būti imtasi tuose regionuose arba kurios turi būti sugriežtinamos. |
| --- | --- |

(2)

Specialios augimo sąlygos Prancūzijos užjūrio departamentuose ypatingą dėmesį ir priemones verčia skirti augalininkystei, ypač augalų sveikatos priemones, kurių turi būti imtasi tuose regionuose arba kurios turi būti sugriežtinamos.

| (3) | Priimtinos arba griežtintinos augalų sveikatos priemonės yra ypač brangios. |
| --- | --- |

(3)

Priimtinos arba griežtintinos augalų sveikatos priemonės yra ypač brangios.

| (4) | Komisijai priemonių programą pateikė kompetentingos Prancūzijos institucijos; ši programa nustato įgyvendintinus tikslus, atliktinas operacijas, jų trukmę ir išlaidas atsižvelgiant į tikėtiną Bendrijos finansinį įnašą. |
| --- | --- |

(4)

Komisijai priemonių programą pateikė kompetentingos Prancūzijos institucijos; ši programa nustato įgyvendintinus tikslus, atliktinas operacijas, jų trukmę ir išlaidas atsižvelgiant į tikėtiną Bendrijos finansinį įnašą.

| (5) | Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1452/2001 20 straipsnio 4 dalyje Bendrijos finansinis įnašas gali apimti ne daugiau nei 60 % skirtinų išlaidų, išskyrus bananams numatytas apsaugos priemones. |
| --- | --- |

(5)

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1452/2001 20 straipsnio 4 dalyje Bendrijos finansinis įnašas gali apimti ne daugiau nei 60 % skirtinų išlaidų, išskyrus bananams numatytas apsaugos priemones.

| (6) | Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 (3) 3 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad veterinarijos ir augalų sveikatos priemonės, kurių imamasi pagal Bendrijos taisykles, finansuojamos Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus lėšomis. Finansinė šių priemonių kontrolė vykdoma pagal pirmiau minėto reglamento 8 ir 9 straipsnius. |
| --- | --- |

(6)

Tarybos reglamento (EB) Nr. 1258/1999 (3) 3 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad veterinarijos ir augalų sveikatos priemonės, kurių imamasi pagal Bendrijos taisykles, finansuojamos Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Garantijų skyriaus lėšomis. Finansinė šių priemonių kontrolė vykdoma pagal pirmiau minėto reglamento 8 ir 9 straipsnius.

| (7) | Prancūzijos pateikta techninė informacija Augalų sveikatos nuolatiniam komitetui padėjo teisingai ir išsamiai išnagrinėti situaciją. |
| --- | --- |

(7)

Prancūzijos pateikta techninė informacija Augalų sveikatos nuolatiniam komitetui padėjo teisingai ir išsamiai išnagrinėti situaciją.

| (8) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Bendrijos finansinis įnašas į oficialią programą augalams ir augaliniams produktams žalingiems organizmams kontroliuoti Prancūzijos užjūrio departamentuose, kurią 2004 m. pateikė Prancūzijos Respublika, šiuo sprendimu yra patvirtinamas.

2 straipsnis

Oficialią programą sudaro trys paprogramės:

| 1) | tarpdepartamentinė iš dviejų dalių sudaryta Martinikai, Gvadelupai, Gajanai ir Reunionui skirta paprogramė:






  — | kenkėjų rizikos tam tikriems Prancūzijos užjūrio departamentams būdingiems invaziniams augalams analizė, |
| --- | --- | --- |

1)

tarpdepartamentinė iš dviejų dalių sudaryta Martinikai, Gvadelupai, Gajanai ir Reunionui skirta paprogramė:

—

kenkėjų rizikos tam tikriems Prancūzijos užjūrio departamentams būdingiems invaziniams augalams analizė,

| — | citruso viroidų aptikimo būdai; |
| --- | --- |

—

citruso viroidų aptikimo būdai;

| 2) | iš keturių dalių sudaryta Martinikos departamentui parengta paprogramė:






  — | augalų sveikatos įvertinimas ir diagnostika regioninėje laboratorijoje ir jos judriajame padalinyje („labo vert“), |
| --- | --- | --- |

2)

iš keturių dalių sudaryta Martinikos departamentui parengta paprogramė:

—

augalų sveikatos įvertinimas ir diagnostika regioninėje laboratorijoje ir jos judriajame padalinyje („labo vert“),

| — | kukurūzinių saulinukų pomidorų pasėliuose kontrolės strategija, |
| --- | --- |

—

kukurūzinių saulinukų pomidorų pasėliuose kontrolės strategija,

| — | fitosanitarijos praktinių veiksmų duomenų bazės parengimas cukranendrėms, daržovėms ir vaisiams auginti, |
| --- | --- |

—

fitosanitarijos praktinių veiksmų duomenų bazės parengimas cukranendrėms, daržovėms ir vaisiams auginti,

| — | integruotas ūkininkavimas auginant vaisius: citrusai ir guajavos, kenkėjų ir fitosanitarijos praktinių veiksmų aprašas, duomenų lapo aprašų paskelbimas; |
| --- | --- |

—

integruotas ūkininkavimas auginant vaisius: citrusai ir guajavos, kenkėjų ir fitosanitarijos praktinių veiksmų aprašas, duomenų lapo aprašų paskelbimas;

| 3) | Gajanos departamentui parengta paprogramė:






  — | augalų sveikatos įvertinimas ir diagnostika regioninėje laboratorijoje ir jos judriajame padalinyje („labo vert“), geros ūkininkavimo praktikos skatinimas. |
| --- | --- | --- |

3)

Gajanos departamentui parengta paprogramė:

—

augalų sveikatos įvertinimas ir diagnostika regioninėje laboratorijoje ir jos judriajame padalinyje („labo vert“), geros ūkininkavimo praktikos skatinimas.

3 straipsnis

Bendrijos finansinis įnašas į Prancūzijos Respublikos 2004 m. pateiktą programą – 60 % su reikalavimus atitinkančiomis priemonėmis susijusių išlaidų kaip apibrėžta Komisijos sprendimu 93/522/EEB, ne daugiau nei 187 800 EUR (be PVM mokesčio).

Programos išlaidų sąrašas ir jų finansavimas yra nustatomas šio sprendimo I priede.

Išlaidų paskirstymas nustatomas šio sprendimo II priede.

4 straipsnis

100 000 EUR avansas išmokamas per 60 dienų gavus Prancūzijos prašymą išmokėti.

5 straipsnis

Su šiuo projektu susijusių išlaidų reikalavimų atitikimo laikotarpis prasideda 2004 m. spalio 1 d. ir baigiasi 2005 m. rugsėjo 30 d.

Veiksmų vykdymo laikotarpį, dar neužbaigus įgyvendinti užduočių, išskirtiniais atvejais galima pratęsti tik gavus abejonių nekeliantį raštišką Priežiūros komiteto sutikimą kaip nurodyta III priedo I.A punkte.

6 straipsnis

Bendrija skiria finansinį įnašą, jeigu įgyvendinant programą nėra pažeidžiamos atitinkamos Bendrijos įstatymų nuostatos, įskaitant konkurencijos taisykles ir viešųjų sutarčių sudarymą.

7 straipsnis

Tikrosios turėtos išlaidos, suskirstytos pagal veiklos tipą arba paprogramę, Komisijai pranešamos taip, kad būtų parodomas numatomo finansinio plano ryšys su iš tikro turėtomis išlaidomis. Šie pranešimai pateikiami elektronine forma.

3 straipsnyje nurodyto finansinio įnašo likutis išmokamas, jei iki 2005 m. rugsėjo 30 d. pateikiamas III priedo I.B4 punkto trečios dalies antroje pastraipoje nurodytas dokumentas.

Komisija, gavusi tinkamai pagrįstą Prancūzijos Respublikos prašymą, finansavimo planus visam laikotarpiui gali patikslinti ne didesne nei 15 % Bendrijos paprogramei arba priemonei skirto įnašo dalimi, jeigu bendros programai numatytos reikalavimus atitinkančios išlaidos neviršijamos ir jeigu tas patikslinimas nekelia grėsmės pagrindiniams programos tikslams.

Visos pagalbos, kurią Bendrija suteikia šiuo sprendimu, išmokos išmokamos Prancūzijos Respublikai, kuri taip pat yra atsakinga už tai, kad Bendrijai būtų grąžinamos visos permokėtos lėšos.

8 straipsnis

Prancūzijos Respublika užtikrina, kad būtų laikomasi finansinių nuostatų, vykdoma Bendrijos politika ir kad Komisijai būtų teikiama III priede nurodyta informacija.

9 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 14 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 198, 2001 7 21, p. 11. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu 1690/2004 (OL L 305, 2004 10 1, p. 1).

1

(2)  OL L 251, 1993 10 8, p. 35. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 96/633/EB (OL L 283, 1996 11 5, p. 58).

2

(3)  OL L 160, 1999 6 26, p. 103.

3

---

I PRIEDAS

2004 M. FINANSAVIMO LENTELĖ

| (eurais) |
| --- |
| | EB įnašas | Nacionalinis įnašas | Reikalavimus atitinkančios išlaidos 2004 m. |
| Kenkėjų rizikos analizė – invaziniai kenkėjai | 54 000 | 36 000 | 90 000 |
| Viroidų aptikimo būdai | 19 500 | 13 000 | 32 500 |
| Martinika | 75 300 | 50 200 | 125 500 |
| Gajana | 39 000 | 26 000 | 65 000 |
| Iš viso | 187 800 | 125 200 | 313 000 |

(eurais)

EB įnašas

Nacionalinis įnašas

Reikalavimus atitinkančios išlaidos 2004 m.

Kenkėjų rizikos analizė – invaziniai kenkėjai

54 000

36 000

90 000

Viroidų aptikimo būdai

19 500

13 000

32 500

Martinika

75 300

50 200

125 500

Gajana

39 000

26 000

65 000

Iš viso

187 800

125 200

313 000

---

II PRIEDAS

2004 M. IŠLAIDŲ PASKIRSTYMO LENTELĖ

| (eurais) |
| --- |
| | Darbuotojai | Įranga | Naudojamosios medžiagos | Kitos išlaidos | Iš viso |
| Kenkėjų rizikos analizė – invaziniai kenkėjai | 85 000 | 0 | 3 000 | 2 000 | 90 000 |
| Viroidų aptikimo būdai | 18 000 | 3 000 | 8 000 | 3 500 | 32 500 |
| Martinika | 93 000 | 6 500 | 20 000 | 6 000 | 125 500 |
| Gajana | 50 000 | 0 | 5 000 | 10 000 | 65 000 |
| Iš viso | 246 000 | 9 500 | 36 000 | 21 500 | 313 000 |

(eurais)

Darbuotojai

Įranga

Naudojamosios medžiagos

Kitos išlaidos

Iš viso

Kenkėjų rizikos analizė – invaziniai kenkėjai

85 000

0

3 000

2 000

90 000

Viroidų aptikimo būdai

18 000

3 000

8 000

3 500

32 500

Martinika

93 000

6 500

20 000

6 000

125 500

Gajana

50 000

0

5 000

10 000

65 000

Iš viso

246 000

9 500

36 000

21 500

313 000

---

III PRIEDAS

I.   Programos įgyvendinimo nuostatos

PRIEŽIŪRA IR ĮVERTINIMAS

A.   Priežiūros komitetas

1.   Įsteigimas

Nepaisant šio veiklos finansavimo, turi būti steigiamas iš Prancūzijos ir Komisijos atstovų sudarytas programos priežiūros komitetas. Jis reguliariai svarsto programos įgyvendinimą ir tam tikrais atvejais teikia bet kokius reikalingus pakeitimus.

2.   Komitetas per mėnesį nuo pranešimo apie šį sprendimą perdavimo Prancūzijai nustato vidaus tvarką.

3.   Priežiūros komiteto kompetencija

Komitetas:

| — | pagrindinė jo atsakomybė – patenkinamas programos įgyvendinimas siekiant užsibrėžtų tikslų. Jo kompetencija apima programos priemones Bendrijos suteiktos pagalbos ribose. Komitetas prižiūri, ar laikomasi reguliavimo nuostatų, įskaitant operacijų ir projektų atitikties nuostatas, |
| --- | --- |

—

pagrindinė jo atsakomybė – patenkinamas programos įgyvendinimas siekiant užsibrėžtų tikslų. Jo kompetencija apima programos priemones Bendrijos suteiktos pagalbos ribose. Komitetas prižiūri, ar laikomasi reguliavimo nuostatų, įskaitant operacijų ir projektų atitikties nuostatas,

| — | remdamasis informacija apie jau patvirtintų ir įgyvendintų projektų pasirinkimą, sprendžia apie programoje nustatytų pasirinkimo kriterijų taikymą, |
| --- | --- |

—

remdamasis informacija apie jau patvirtintų ir įgyvendintų projektų pasirinkimą, sprendžia apie programoje nustatytų pasirinkimo kriterijų taikymą,

| — | siūlo bet kokius veiksmus, būtinus programos įgyvendinimui paspartinti, jeigu laikinais priežiūros ir vertinimo rodikliais periodiškai teikiama informacija patvirtintų delsimą, |
| --- | --- |

—

siūlo bet kokius veiksmus, būtinus programos įgyvendinimui paspartinti, jeigu laikinais priežiūros ir vertinimo rodikliais periodiškai teikiama informacija patvirtintų delsimą,

| — | teikia nuomonę apie Komisijai siūlomus patikslinimus, |
| --- | --- |

—

teikia nuomonę apie Komisijai siūlomus patikslinimus,

| — | pareiškia nuomonę apie programoje numatytus techninės pagalbos projektus, |
| --- | --- |

—

pareiškia nuomonę apie programoje numatytus techninės pagalbos projektus,

| — | pareiškia nuomonę apie galutinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

pareiškia nuomonę apie galutinę ataskaitą,

| — | per atitinkamą laikotarpį Nuolatiniam augalų sveikatos komitetui pateikia ataskaitą apie programos įgyvendinimą ir turėtas išlaidas. |
| --- | --- |

—

per atitinkamą laikotarpį Nuolatiniam augalų sveikatos komitetui pateikia ataskaitą apie programos įgyvendinimą ir turėtas išlaidas.

B.   Programos priežiūra ir įvertinimas ją įgyvendinant (nuolatinė priežiūra ir įvertinimas)

1.   Už įgyvendinimą atsakinga nacionalinė agentūra taip pat yra atsakinga už nuolatinę programos priežiūrą ir įvertinimą.

2.   Nuolatinė priežiūra – tai programos įgyvendinimo eigos informacijos sistema. Nuolatinė priežiūra apima programoje numatytas priemones. Joje daroma nuoroda į finansinius ir fizinius rodiklius, pateikiamus taip, kad būtų galima įvertinti, ar kiekvienai priemonei skirtos išlaidos atitinka iš anksto apibrėžtus fizinius rodiklius, patvirtinančius įgyvendinimo lygį.

3.   Nuolatinis programos įvertinimas apima kiekybinių įgyvendinimo rezultatų analizę remiantis veiklos, teisinėmis ir procedūrinėmis nuostatomis. Pirmiau minėta veikla siekiama užtikrinti priemonių ir programos tikslų atitiktį.

Įgyvendinimo ataskaita ir analitinė programos priežiūra.

4.   Prancūzija per mėnesį nuo programos patvirtinimo Komisijai praneša už galutinės įgyvendinimo ataskaitos parengimą ir pateikimą atsakingos institucijos pavadinimą.

Kompetentinga institucija galutinę šios programos įgyvendinimo ataskaitą Komisijai įteikia ne vėliau nei 2005 m. spalio 15 d., o po tos dienos kiek galima greičiau pateikia Augalų sveikatos nuolatiniam komitetui.

Toje ataskaitoje pateikiama:

| — | trumpas techninis visos programos įvertinimas (fizinių ir kiekybinių tikslų ir jos įgyvendinimo lygis) bei tiesioginės fitosanitarijos ir ekonominio poveikio įvertinimas, |
| --- | --- |

—

trumpas techninis visos programos įvertinimas (fizinių ir kiekybinių tikslų ir jos įgyvendinimo lygis) bei tiesioginės fitosanitarijos ir ekonominio poveikio įvertinimas,

| — | finansinė išlaidų ataskaita, įskaitant išlaidas ir pajamas bei Prancūzijos pareiškimą, kad programoje nurodytoms priemonėms nebuvo arba nebus prašoma kito Bendrijos įnašo. |
| --- | --- |

—

finansinė išlaidų ataskaita, įskaitant išlaidas ir pajamas bei Prancūzijos pareiškimą, kad programoje nurodytoms priemonėms nebuvo arba nebus prašoma kito Bendrijos įnašo.

5.   Komisija kartu su Prancūzija gali kviestis nepriklausomą vertintoją, kuris, remdamasis nuolatine priežiūra, atliktų 3 dalyje nurodytą nuolatinį įvertinimą. Nepriklausomas vertintojas, atsižvelgdamas į įgyvendinimo sunkumus, gali teikti paprogramių ir (arba) projektų parinkimo kriterijų tikslinimo pasiūlymus. Jis, išnagrinėjęs vadybos priežiūrą, pareiškia nuomonę apie taikytinas administracines priemones.

II.   Bendrijos politikos vykdymas

Programa įgyvendinama pagal Bendrijos politikos derinimo ir jos vykdymo nuostatas. Toliau nustatomą informaciją Prancūzija pateikia galutinėje ataskaitoje.

APLINKOS APSAUGA

a)   Bendra informacija:

| — | pagrindinių atitinkamo regiono aplinkos ypatybių ir jo klausimų aprašymas, pateikiant, inter alia, svarbių saugomų rajonų (jautrių zonų) aprašymą, |
| --- | --- |

—

pagrindinių atitinkamo regiono aplinkos ypatybių ir jo klausimų aprašymas, pateikiant, inter alia, svarbių saugomų rajonų (jautrių zonų) aprašymą,

| — | pagrindinių naudingų ir žalingų poveikių, kuriuos programa, atsižvelgiant į numatytas investicijas, gali padaryti aplinkai, išsamus aprašymas, |
| --- | --- |

—

pagrindinių naudingų ir žalingų poveikių, kuriuos programa, atsižvelgiant į numatytas investicijas, gali padaryti aplinkai, išsamus aprašymas,

| — | numatytų veiksmų, kuriais užkertamas kelias bet kokiems aplinkai žalingiems poveikiams, jie sumažinami arba atsveriami, aprašymas, |
| --- | --- |

—

numatytų veiksmų, kuriais užkertamas kelias bet kokiems aplinkai žalingiems poveikiams, jie sumažinami arba atsveriami, aprašymas,

| — | ataskaita apie konsultacijas su atsakingomis aplinkos institucijomis (Aplinkos ministerijos arba jai lygiavertės institucijos nuomonė) ir, jeigu tokios konsultacijos nebuvo surengtos, su atitinkama visuomene. |
| --- | --- |

—

ataskaita apie konsultacijas su atsakingomis aplinkos institucijomis (Aplinkos ministerijos arba jai lygiavertės institucijos nuomonė) ir, jeigu tokios konsultacijos nebuvo surengtos, su atitinkama visuomene.

b)   Numatytos veiklos aprašymas

Programos priemonių, galinčių aplinkai turėti ženkliai žalingą poveikį:

| — | atskirų projektų įvertinimo procedūros įgyvendinant programą, |
| --- | --- |

—

atskirų projektų įvertinimo procedūros įgyvendinant programą,

| — | numatyti poveikio aplinkai kontrolės mechanizmai įgyvendinant, įvertinant rezultatus ir pašalinant, sumažinant arba atsveriant žalingus poveikius. |
| --- | --- |

—

numatyti poveikio aplinkai kontrolės mechanizmai įgyvendinant, įvertinant rezultatus ir pašalinant, sumažinant arba atsveriant žalingus poveikius.

---

| 19.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 74/71

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. kovo 16 d.

dėl Bendrijos finansinės paramos Vokietijos ir Suomijos programoms, parengtoms stiprinti jų patikrinimų infrastruktūrą, skirtą tikrinti iš trečiųjų šalių įvežamų augalų ir augalinių produktų sveikatą

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 674)

(autentiški tik tekstai suomių, vokiečių ir švedų kalbomis)

(2005/242/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją, ir išplitimo joje (1), ypač į jos 13c straipsnio 5 dalies šeštą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Direktyva 2000/29/EB numato Bendrijos finansinės paramos suteikimą valstybėms narėms stiprinti augalų sveikatos ir augalinių produktų, įvežamų iš trečiųjų šalių, patikrinimų infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(1)

Direktyva 2000/29/EB numato Bendrijos finansinės paramos suteikimą valstybėms narėms stiprinti augalų sveikatos ir augalinių produktų, įvežamų iš trečiųjų šalių, patikrinimų infrastruktūrą.

| (2) | Vokietija ir Suomija sudarė po augalų ir augalinių produktų, įvežamų iš trečiųjų šalių, patikrinimų infrastruktūros stiprinimo programą. Jos prašė Bendrijos finansinės paramos šioms programoms pagal 2002 m. birželio 11 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 998/2002, nustatantį išsamias taisykles dėl nuostatų įgyvendinimo, susijusių su Bendrijos finansine parama valstybėms narėms, dėl patikrinimų infrastruktūros augalų ir augalinių produktų, įvežamų iš trečiųjų šalių (2), stiprinimo. |
| --- | --- |

(2)

Vokietija ir Suomija sudarė po augalų ir augalinių produktų, įvežamų iš trečiųjų šalių, patikrinimų infrastruktūros stiprinimo programą. Jos prašė Bendrijos finansinės paramos šioms programoms pagal 2002 m. birželio 11 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 998/2002, nustatantį išsamias taisykles dėl nuostatų įgyvendinimo, susijusių su Bendrijos finansine parama valstybėms narėms, dėl patikrinimų infrastruktūros augalų ir augalinių produktų, įvežamų iš trečiųjų šalių (2), stiprinimo.

| (3) | Vokietijos ir Suomijos suteikta techninė informacija leido Komisijai tiksliai ir išsamiai analizuoti situaciją. Komisija parengė reikalavimus atitinkančių patikrinimų tarnybų stiprinimo programų sąrašą, kuriame pateikti duomenys apie siūlomos Bendrijos finansinės paramos kiekvienai programai sumą. Informaciją taip pat išnagrinėjo Augalų sveikatos nuolatinis komitetas. |
| --- | --- |

(3)

Vokietijos ir Suomijos suteikta techninė informacija leido Komisijai tiksliai ir išsamiai analizuoti situaciją. Komisija parengė reikalavimus atitinkančių patikrinimų tarnybų stiprinimo programų sąrašą, kuriame pateikti duomenys apie siūlomos Bendrijos finansinės paramos kiekvienai programai sumą. Informaciją taip pat išnagrinėjo Augalų sveikatos nuolatinis komitetas.

| (4) | Kiekviena programa, esanti sąraše prieš ją patvirtinant, buvo atskirai įvertinta. Komisija padarė išvadą, kad sąlygos ir kriterijai, nustatyti Direktyvoje 2000/29/EB ir Reglamente (EB) Nr. 998/2002 dėl Bendrijos finansinės paramos subsidijos yra įvykdyti. |
| --- | --- |

(4)

Kiekviena programa, esanti sąraše prieš ją patvirtinant, buvo atskirai įvertinta. Komisija padarė išvadą, kad sąlygos ir kriterijai, nustatyti Direktyvoje 2000/29/EB ir Reglamente (EB) Nr. 998/2002 dėl Bendrijos finansinės paramos subsidijos yra įvykdyti.

| (5) | Todėl yra tikslinga skirti Bendrijos finansinę paramą Vokietijai ir Suomijai šių programų išlaidoms padengti. |
| --- | --- |

(5)

Todėl yra tikslinga skirti Bendrijos finansinę paramą Vokietijai ir Suomijai šių programų išlaidoms padengti.

| (6) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Bendrijos finansinės paramos skyrimas padengti Vokietijos patirtas išlaidas dėl patikrinimų tarnybų stiprinimo programos yra patvirtintas.

2.   Bendrijos finansinės paramos skyrimas padengti Suomijos patirtas išlaidas dėl patikrinimų tarnybų stiprinimo programos yra patvirtintas.

2 straipsnis

1.   Bendra Bendrijos finansinės paramos suma, kaip numatyta 1 straipsnyje, yra 94 470 EUR.

2.   Maksimali Bendrijos finansinės paramos suma atitinkamoms valstybėms narėms yra tokia:

| a) | 36 875 EUR: Vokietijai; |
| --- | --- |

a)

36 875 EUR: Vokietijai;

| b) | 57 595 EUR: Suomijai; |
| --- | --- |

b)

57 595 EUR: Suomijai;

3.   Maksimali Bendrijos finansinė parama kiekvienai patikrinimų tarnybų stiprinimo programai pateikiama priede.

3 straipsnis

Bendrijos finansinė parama kiekvienai programai, kaip nurodyta priede, išmokama, kai:

| a) | suinteresuota valstybė narė pateikia Komisijai atitinkamus dokumentus, įrodančius įrangos ir (arba) paslaugų, išvardytų programoje, pirkimą ir (arba) tobulinimą. |
| --- | --- |

a)

suinteresuota valstybė narė pateikia Komisijai atitinkamus dokumentus, įrodančius įrangos ir (arba) paslaugų, išvardytų programoje, pirkimą ir (arba) tobulinimą.

| b) | suinteresuota valstybė narė pateikia Komisijai prašymą išmokėti Bendrijos finansinę paramą pagal Reglamento (EB) Nr. 998/2002 3 straipsnyje išdėstytas nuostatas. |
| --- | --- |

b)

suinteresuota valstybė narė pateikia Komisijai prašymą išmokėti Bendrijos finansinę paramą pagal Reglamento (EB) Nr. 998/2002 3 straipsnyje išdėstytas nuostatas.

4 straipsnis

Sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai ir Suomijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 16 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 169, 2000 7 10, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2005/15/EB (OL L 56, 2005 3 2, p. 12).

1

(2)  OL L 152, 2002 6 12, p. 16. Reglamentas buvo paskelbtas kaip Reglamentas (EB) Nr. 997/2002, tačiau jo numeris buvo pataisytas (OL L 153, 2002 6 13, p. 18).

2

---

PRIEDAS

PATIKRINIMŲ TARNYBŲ STIPRINIMO PROGRAMOS

Programos su atitinkama Bendrijos finansine parama

| Valstybė narė | Patikrinimų tarnybų pavadinimai (administracinis vienetas, pavadinimas) | Finansuotinos išlaidos
  (EUR) | Maksimali Bendrijos finansinė parama
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vokietija | Bayern, München-Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bayern, Nürnberg-Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bremen, Bremen Stadt, punktai 5.1–5.7 | 1 700 | 850 |
| Bremen, Bremerhaven, punktai 5.8 ir 5.9 | 1 700 | 850 |
| Hessen, Frankfurt Flughafen | 36 750 | 18 375 |
| Niedersachsen, Emden | 5 200 | 2 600 |
| Niedersachsen, Brake ir Nordenham | 7 700 | 3 850 |
| Niedersachsen, Wilhelmshaven | 5 200 | 2 600 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Rostock | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Wismar | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran | 1 700 | 850 |
| Sachsen, Flughafen Dresden | 1 750 | 875 |
| Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig | 1 750 | 875 |
| Thüringen, Erfurt-Kühnhausen | 3 900 | 1 950 |
| Suomija | Lappeenranta | 61 702 | 30 851 |
| Niirala/Joensuu | 16 963 | 8 481 |
| Oulu | 12 418 | 6 209 |
| Kouvola | 8 436 | 4 218 |
| Pori-Rauma | 4 674 | 2 337 |
| Vainikkala | 1 445 | 722 |
| Kajaani | 4 218 | 2 109 |
| Parikkala | 945 | 472 |
| Lieksan Inari | 945 | 472 |
| Vartius | 1 948 | 974 |
| Kortesalmi | 750 | 375 |
| Uukuniemi | 750 | 375 |
| Bendra Bendrijos finansinės paramos suma (EUR) | 94 470 |

Valstybė narė

Patikrinimų tarnybų pavadinimai (administracinis vienetas, pavadinimas)

Finansuotinos išlaidos

(EUR)

Maksimali Bendrijos finansinė parama

(EUR)

Vokietija

Bayern, München-Flughafen

1 500

750

Bayern, Nürnberg-Flughafen

1 500

750

Bremen, Bremen Stadt, punktai 5.1–5.7

1 700

850

Bremen, Bremerhaven, punktai 5.8 ir 5.9

1 700

850

Hessen, Frankfurt Flughafen

36 750

18 375

Niedersachsen, Emden

5 200

2 600

Niedersachsen, Brake ir Nordenham

7 700

3 850

Niedersachsen, Wilhelmshaven

5 200

2 600

Mecklenburg-Vorpommern, Rostock

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Wismar

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran

1 700

850

Sachsen, Flughafen Dresden

1 750

875

Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig

1 750

875

Thüringen, Erfurt-Kühnhausen

3 900

1 950

Suomija

Lappeenranta

61 702

30 851

Niirala/Joensuu

16 963

8 481

Oulu

12 418

6 209

Kouvola

8 436

4 218

Pori-Rauma

4 674

2 337

Vainikkala

1 445

722

Kajaani

4 218

2 109

Parikkala

945

472

Lieksan Inari

945

472

Vartius

1 948

974

Kortesalmi

750

375

Uukuniemi

750

375

Bendra Bendrijos finansinės paramos suma (EUR)

94 470

---