# Euroopan unionin L 47/18.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 47 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta18. helmikuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 47

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta18. helmikuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 265/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 266/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön | 3 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 267/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin sokerialan tuotteisiin sovellettavien tuen määrien vahvistamisesta | 6 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 268/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, melassin 18 päivästä helmikuuta 2005 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla | 8 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 269/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta | 10 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 270/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, siirappien ja tiettyjen muiden sellaisenaan vietävien sokerialan tuotteiden vientitukien vahvistamisesta | 12 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 271/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1327/2004 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 19. osittaista tarjouskilpailua varten | 15 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 272/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 16 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 273/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, ohran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1757/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 18 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 274/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, kauran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 19 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 275/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 115/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 20 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 276/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, durran tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2275/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 21 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 277/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2277/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 22 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 278/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2276/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 23 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 265/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 266/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

3

Komission asetus (EY) N:o 267/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin sokerialan tuotteisiin sovellettavien tuen määrien vahvistamisesta

6

Komission asetus (EY) N:o 268/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, melassin 18 päivästä helmikuuta 2005 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla

8

Komission asetus (EY) N:o 269/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

10

Komission asetus (EY) N:o 270/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, siirappien ja tiettyjen muiden sellaisenaan vietävien sokerialan tuotteiden vientitukien vahvistamisesta

12

Komission asetus (EY) N:o 271/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1327/2004 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 19. osittaista tarjouskilpailua varten

15

Komission asetus (EY) N:o 272/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

16

Komission asetus (EY) N:o 273/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, ohran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1757/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

18

Komission asetus (EY) N:o 274/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, kauran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

19

Komission asetus (EY) N:o 275/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 115/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

20

Komission asetus (EY) N:o 276/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, durran tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2275/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

21

Komission asetus (EY) N:o 277/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2277/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

22

Komission asetus (EY) N:o 278/2005, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2276/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

23

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | 2005/135/EY:Neuvoston päätös, tehty 11 päivänä toukokuuta 2004, liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa tehdyn päätöksen kumoamisesta | 24 |
| | * | 2005/136/EY:Neuvoston päätös, tehty 2 päivänä kesäkuuta 2004, liiallisen alijäämän olemassaolosta Alankomaissa | 26 |
| | | Komissio |
| | * | 2005/137/EY:Komission päätös, tehty 15 päivänä lokakuuta 2003, Vallonian alueen rahoitusosuudesta Carsid SA -yrityksessä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3527)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | 2005/138/EY:Komission päätös, tehty 16 päivänä helmikuuta 2005, päätöksen 2003/828/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse eläinten siirroista Portugalissa sijaitsevalta rajoitusvyöhykkeeltä ja sen sisällä kyseisessä jäsenvaltiossa ilmenneiden bluetongue-taudin purkausten yhteydessä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 335)

   (
  1
  ) | 38 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

2005/135/EY:Neuvoston päätös, tehty 11 päivänä toukokuuta 2004, liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa tehdyn päätöksen kumoamisesta

24

*

2005/136/EY:Neuvoston päätös, tehty 2 päivänä kesäkuuta 2004, liiallisen alijäämän olemassaolosta Alankomaissa

26

Komissio

*

2005/137/EY:Komission päätös, tehty 15 päivänä lokakuuta 2003, Vallonian alueen rahoitusosuudesta Carsid SA -yrityksessä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3527)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3527)

1

28

*

2005/138/EY:Komission päätös, tehty 16 päivänä helmikuuta 2005, päätöksen 2003/828/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse eläinten siirroista Portugalissa sijaitsevalta rajoitusvyöhykkeeltä ja sen sisällä kyseisessä jäsenvaltiossa ilmenneiden bluetongue-taudin purkausten yhteydessä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 335)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 335)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 265/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 17 päivänä helmikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 129,3 |
| 204 | 79,1 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 146,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,0 |
| 068 | 129,2 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 121,6 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 168,6 |
| 204 | 226,8 |
| 999 | 197,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 48,1 |
| 204 | 48,6 |
| 212 | 45,3 |
| 220 | 38,7 |
| 421 | 30,9 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 63,2 |
| 999 | 44,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 87,5 |
| 624 | 80,9 |
| 999 | 84,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 42,6 |
| 204 | 91,9 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 77,6 |
| 464 | 124,1 |
| 528 | 96,4 |
| 624 | 65,7 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 71,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 51,8 |
| 999 | 51,8 |
| 0808 10 80 | 400 | 101,9 |
| 404 | 101,6 |
| 508 | 87,5 |
| 512 | 129,4 |
| 528 | 90,2 |
| 720 | 60,0 |
| 999 | 95,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 79,8 |
| 400 | 90,1 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 89,4 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 77,1 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

129,3

204

79,1

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

146,4

0707 00 05

052

167,0

068

129,2

204

68,5

999

121,6

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

168,6

204

226,8

999

197,7

0805 10 20

052

48,1

204

48,6

212

45,3

220

38,7

421

30,9

448

35,8

624

63,2

999

44,4

0805 20 10

204

87,5

624

80,9

999

84,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

42,6

204

91,9

220

35,5

400

77,6

464

124,1

528

96,4

624

65,7

662

40,8

999

71,8

0805 50 10

052

51,8

999

51,8

0808 10 80

400

101,9

404

101,6

508

87,5

512

129,4

528

90,2

720

60,0

999

95,1

0808 20 50

388

79,8

400

90,1

512

70,8

528

89,4

720

55,6

999

77,1

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 266/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä.

| (2) | Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan yhteisön erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan yhteisön erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

| (3) | Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein. |
| --- | --- |

(3)

Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetyt tavarat luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodeihin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

| (4) | On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(4)

On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Liitteenä olevan taulukon 1 sarakkeessa esitetyt tavarat luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodeihin.

2 artikla

Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan vedota asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

László KOVÁCS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1989/2004 (EUVL L 344, 20.11.2004, s. 5).

1

(2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

2

---

LIITE

| Tavaran kuvaus | Luokittelu
  CN-koodi | Perustelut |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Jalkine, joka peittää varpaat ja päkiän, mutta jättää kantapään ja yli puolet jalkaterästä paljaaksi; jalkineen päällinen on nahkaa ja sen sisäpuolella oleva vuori tekstiilikangasta; ulkopohja on nahkaa ja sisäpohjan mitta on alle 24 cm. Jalkine pysyy jalassa kantapäätä kiertävien kahden joustavan nauhan avulla.
  (rytmiseen voimisteluun tarkoitettu jalkine)
  (ks. kuva nro 633 A ja 633 B) (1) | 6403 59 91 | Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön, 64 ryhmän 3 huomautuksen b kohdan ja CN-koodien 6403, 6403 59 ja 6403 59 91.
  Yhdistetyn nimikkeistön 1 yleistä tulkintasääntöä soveltaen ilmaisulla ’ulkopohja’ tarkoitetaan muun muassa nimikkeessä 6403 jalkineen sitä osaa, joka käytössä koskettaa maata. Ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, 64 ryhmän yleisohjeiden C-kohta.
  Koska rytmisessä voimistelussa ainoastaan päkiä saa koskettaa maata, on vastaava jalkineen osa ainoa maata käytössä koskettava osa, jolloin sitä voidaan pitää 64 ryhmässä tarkoitettuna ’ulkopohjana’. Tämän lisäksi tavaran objektiiviset ominaisuudet (esim. leikkaus ja materiaali) osoittavat, että tavaraa ei voida käyttää muuna kuin rytmisen voimistelun jalkineena. |

Tavaran kuvaus

Luokittelu

CN-koodi

Perustelut

(1)

(2)

(3)

Jalkine, joka peittää varpaat ja päkiän, mutta jättää kantapään ja yli puolet jalkaterästä paljaaksi; jalkineen päällinen on nahkaa ja sen sisäpuolella oleva vuori tekstiilikangasta; ulkopohja on nahkaa ja sisäpohjan mitta on alle 24 cm. Jalkine pysyy jalassa kantapäätä kiertävien kahden joustavan nauhan avulla.

(rytmiseen voimisteluun tarkoitettu jalkine)

(ks. kuva nro 633 A ja 633 B) (1)

6403 59 91

Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön, 64 ryhmän 3 huomautuksen b kohdan ja CN-koodien 6403, 6403 59 ja 6403 59 91.

Yhdistetyn nimikkeistön 1 yleistä tulkintasääntöä soveltaen ilmaisulla ’ulkopohja’ tarkoitetaan muun muassa nimikkeessä 6403 jalkineen sitä osaa, joka käytössä koskettaa maata. Ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, 64 ryhmän yleisohjeiden C-kohta.

Koska rytmisessä voimistelussa ainoastaan päkiä saa koskettaa maata, on vastaava jalkineen osa ainoa maata käytössä koskettava osa, jolloin sitä voidaan pitää 64 ryhmässä tarkoitettuna ’ulkopohjana’. Tämän lisäksi tavaran objektiiviset ominaisuudet (esim. leikkaus ja materiaali) osoittavat, että tavaraa ei voida käyttää muuna kuin rytmisen voimistelun jalkineena.

Image

Image

---

(1)  Valokuvat ovat ainoastaan ohjeellisia.

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/6

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 267/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin sokerialan tuotteisiin sovellettavien tuen määrien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan a alakohdan ja 15 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti voidaan kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a, c, d, f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden kansainvälisten kauppahintojen ja yhteisön hintojen välinen erotus kattaa vientituella, jos kyseiset tuotteet viedään kyseisen asetuksen liitteessä V mainittuina tavaroina. Tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vientituen myöntämisjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja tuen määrän vahvistamisperusteista 13 päivänä heinäkuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1520/2000 (2) täsmennetään kyseisistä tuotteista ne, joille olisi vahvistettava niitä asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I mainittuina tavaroina vietäessä sovellettava tuen määrä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti voidaan kyseisen asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a, c, d, f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden kansainvälisten kauppahintojen ja yhteisön hintojen välinen erotus kattaa vientituella, jos kyseiset tuotteet viedään kyseisen asetuksen liitteessä V mainittuina tavaroina. Tiettyjen perustamissopimuksen liitteeseen kuulumattomina tavaroina vietävien maataloustuotteiden vientituen myöntämisjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja tuen määrän vahvistamisperusteista 13 päivänä heinäkuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1520/2000 (2) täsmennetään kyseisistä tuotteista ne, joille olisi vahvistettava niitä asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I mainittuina tavaroina vietäessä sovellettava tuen määrä.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1520/2000 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuen määrä 100 kg kohti kutakin kyseistä perustuotetta on vahvistettava kuukausittain. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1520/2000 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuen määrä 100 kg kohti kutakin kyseistä perustuotetta on vahvistettava kuukausittain.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 3 kohdassa määrätään, että tavaraan sisältyvälle tuotteelle myönnettävä vientituki ei saa olla suurempi kuin kyseiseen tuotteeseen sitä sellaisenaan vietäessä sovellettava tuki. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 3 kohdassa määrätään, että tavaraan sisältyvälle tuotteelle myönnettävä vientituki ei saa olla suurempi kuin kyseiseen tuotteeseen sitä sellaisenaan vietäessä sovellettava tuki.

| (4) | Tässä asetuksessa vahvistettujen tukien määrien osalta voidaan käyttää ennakkovahvistusta, sillä tulevien kuukausien markkinatilannetta ei ole mahdollista vielä varmuudella arvioida. |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa vahvistettujen tukien määrien osalta voidaan käyttää ennakkovahvistusta, sillä tulevien kuukausien markkinatilannetta ei ole mahdollista vielä varmuudella arvioida.

| (5) | Perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomiin tavaroihin sisältyville maataloustuotteille myönnettävän vientituen osalta tehdyt maksusitoumukset saattavat vaarantua, jos tuen määrät vahvistetaan ennakolta suuriksi. Tämän vuoksi olisi kyseisissä tapauksissa toteutettava suojatoimenpiteitä estämättä silti pitkän aikavälin sopimusten tekoa. Erityisen tuen määrän vahvistaminen niitä tapauksia varten, joissa tuen ennakkovahvistusta käytetään, on toimenpide, jolla kyseisten eri tavoitteiden saavuttaminen mahdollistetaan. |
| --- | --- |

(5)

Perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomiin tavaroihin sisältyville maataloustuotteille myönnettävän vientituen osalta tehdyt maksusitoumukset saattavat vaarantua, jos tuen määrät vahvistetaan ennakolta suuriksi. Tämän vuoksi olisi kyseisissä tapauksissa toteutettava suojatoimenpiteitä estämättä silti pitkän aikavälin sopimusten tekoa. Erityisen tuen määrän vahvistaminen niitä tapauksia varten, joissa tuen ennakkovahvistusta käytetään, on toimenpide, jolla kyseisten eri tavoitteiden saavuttaminen mahdollistetaan.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1520/2000 liitteessä A ja asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa lueteltuihin perustuotteisiin, jotka viedään asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä V lueteltuina tavaroina, sovellettavien tukien määrät vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 177, 15.7.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 886/2004 (EUVL L 168, 1.5.2004, s. 14).

2

---

LIITE

Perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomina tavaroina vietäviin tiettyihin sokerialan tuotteisiin sovellettavien tukien määrät 18 päivästä helmikuuta 2005 (1)

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Tuen määrä EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| tukien ennakkovahvistusta käytettäessä | muissa tapauksissa |
| 1701 99 10 | valkoinen sokeri | 36,75 | 36,75 |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Tuen määrä EUR/100 kg

tukien ennakkovahvistusta käytettäessä

muissa tapauksissa

1701 99 10

valkoinen sokeri

36,75

36,75

---

(1)  Tässä liitteessä vahvistettuja määriä ei sovelleta Bulgariaan suuntautuvaan vientiin 1 päivästä lokakuuta 2004 eikä Sveitsin valaliiton tai Liechtensteinin ruhtinaskunnan alueelle 1 päivästä helmikuuta 2005 vietyihin tavaroihin, jotka luetellaan 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 taulukoissa I ja II.

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/8

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 268/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

melassin 18 päivästä helmikuuta 2005 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Melassin tuontia sokerialalla koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 785/68 muuttamisesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1422/95 (2) säädetään, että edustavana hintana pidetään komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (3) vahvistettua melassin cif-tuontihintaa. Kyseinen hinta vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle. |
| --- | --- |

(1)

Melassin tuontia sokerialalla koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 785/68 muuttamisesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1422/95 (2) säädetään, että edustavana hintana pidetään komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (3) vahvistettua melassin cif-tuontihintaa. Kyseinen hinta vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle.

| (2) | Edustavia hintoja vahvistettaessa huomioon on otettava kaikki asetuksen (ETY) N:o 785/68 3 artiklassa säädetyt tiedot, lukuun ottamatta kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyjä tapauksia, ja tarvittaessa hinnat voidaan vahvistaa asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklassa säädetyn menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Edustavia hintoja vahvistettaessa huomioon on otettava kaikki asetuksen (ETY) N:o 785/68 3 artiklassa säädetyt tiedot, lukuun ottamatta kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyjä tapauksia, ja tarvittaessa hinnat voidaan vahvistaa asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklassa säädetyn menetelmän mukaisesti.

| (3) | Jotta voitaisiin mukauttaa muuhun kuin vakiolaatuun liittyvä hinta, hintoja on syytä nostaa tai laskea tarjotun melassin laadun mukaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voitaisiin mukauttaa muuhun kuin vakiolaatuun liittyvä hinta, hintoja on syytä nostaa tai laskea tarjotun melassin laadun mukaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan mukaisesti.

| (4) | Jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisätuontitulleja asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. Jos tuontitullien kantaminen suspendoidaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät. |
| --- | --- |

(4)

Jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisätuontitulleja asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. Jos tuontitullien kantaminen suspendoidaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät.

| (5) | On syytä vahvistaa kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

On syytä vahvistaa kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 141, 24.6.1995, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 79/2003 (EYVL L 13, 18.1.2003, s. 4).

2

(3)  EYVL 145, 27.6.1968, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1422/1995.

3

---

LIITE

Melassin 18 päivästä helmikuuta 2005 sovellettavat edustavat hinnat ja lisätuontitullit sokerialalla

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta | Asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklassa tarkoitetun suspendoimisen vuoksi tuonnissa sovellettava tulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,35 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 10,74 | — | 0 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta

Asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklassa tarkoitetun suspendoimisen vuoksi tuonnissa sovellettava tulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta (1)

1703 10 00 (2)

10,35

—

0

1703 90 00 (2)

10,74

—

0

---

(1)  Tämä määrä korvaa, asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tuotteille vahvistetun yhteisen tullitariffin tullin.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68, sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle.

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/10

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 269/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 mukaan denaturoimattoman ja sellaisenaan viedyn valkoisen sokerin ja raakasokerin tukea vahvistettaessa on otettava huomioon yhteisön ja maailman sokerimarkkinoiden tilanne ja erityisesti mainitun asetuksen 28 artiklassa tarkoitetut hinnat ja kustannukset. Saman artiklan mukaisesti olisi myös otettava huomioon suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 mukaan denaturoimattoman ja sellaisenaan viedyn valkoisen sokerin ja raakasokerin tukea vahvistettaessa on otettava huomioon yhteisön ja maailman sokerimarkkinoiden tilanne ja erityisesti mainitun asetuksen 28 artiklassa tarkoitetut hinnat ja kustannukset. Saman artiklan mukaisesti olisi myös otettava huomioon suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat.

| (3) | Raakasokerin tuki on vahvistettava vakiolaadulle. Vakiolaatu määritellään asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I olevassa II kohdassa. Kyseinen tuki vahvistetaan lisäksi kyseisen asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kandisokeri määritellään sokerialan vientitukien myöntämisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä syyskuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2135/95 (2). Tällä tavalla laskettua tuen määrää on lisättyjä maku- tai väriaineita sisältäviin sokereihin sovellettava niiden sakkaroosipitoisuuden perusteella, ja sen vuoksi tuki on vahvistettava tämän pitoisuuden yhtä prosenttia kohden. |
| --- | --- |

(3)

Raakasokerin tuki on vahvistettava vakiolaadulle. Vakiolaatu määritellään asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I olevassa II kohdassa. Kyseinen tuki vahvistetaan lisäksi kyseisen asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kandisokeri määritellään sokerialan vientitukien myöntämisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä syyskuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2135/95 (2). Tällä tavalla laskettua tuen määrää on lisättyjä maku- tai väriaineita sisältäviin sokereihin sovellettava niiden sakkaroosipitoisuuden perusteella, ja sen vuoksi tuki on vahvistettava tämän pitoisuuden yhtä prosenttia kohden.

| (4) | Erityistapauksissa tuen määrä voidaan vahvistaa luonteeltaan tästä poikkeavilla säännöksillä. |
| --- | --- |

(4)

Erityistapauksissa tuen määrä voidaan vahvistaa luonteeltaan tästä poikkeavilla säännöksillä.

| (5) | Tuki on vahvistettava joka toinen viikko. Tukea voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava joka toinen viikko. Tukea voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuen eriyttämistä määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuen eriyttämistä määräpaikan mukaan.

| (7) | Vuoden 2001 alusta tapahtunut Länsi-Balkanin maista peräisin olevan etuuskohteluun oikeutetun sokerin tuonnin sekä kyseisiin maihin suuntautuvan yhteisön sokerin viennin merkittävä ja nopea kasvu näyttää hyvin keinotekoiselta. |
| --- | --- |

(7)

Vuoden 2001 alusta tapahtunut Länsi-Balkanin maista peräisin olevan etuuskohteluun oikeutetun sokerin tuonnin sekä kyseisiin maihin suuntautuvan yhteisön sokerin viennin merkittävä ja nopea kasvu näyttää hyvin keinotekoiselta.

| (8) | Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden jälleentuonnista yhteisöön aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maille vientitukea tässä asetuksessa tarkoitetuille tuotteille. |
| --- | --- |

(8)

Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden jälleentuonnista yhteisöön aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maille vientitukea tässä asetuksessa tarkoitetuille tuotteille.

| (9) | Kun otetaan huomioon nämä tekijät ja sokerialan nykyinen markkinatilanne ja erityisesti sokerin noteeraukset tai hinta yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla, on syytä vahvistaa tuki soveltuvien määrien mukaiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan huomioon nämä tekijät ja sokerialan nykyinen markkinatilanne ja erityisesti sokerin noteeraukset tai hinta yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla, on syytä vahvistaa tuki soveltuvien määrien mukaiseksi.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoimattomien tuotteiden vientituet vahvistetaan liitteessä esitettyjen määrien mukaisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 214, 8.9.1995, s. 16.

2

---

LIITE

18 PÄIVÄSTÄ HELMIKUUTA 2005 SOVELLETTAVAT SELLAISENAAN VIETÄVIEN VALKOISEN SOKERIN JA RAAKASOKERIN VIENTITUET (1)

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tukimäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3675 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3675 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:







  S00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999, annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa N:o 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tukimäärä

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3675

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

36,75

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,75

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,75

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3675

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).

Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:

S00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999, annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa N:o 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Tässä liitteessä vahvistettuja määriä ei sovelleta 1 päivästä helmikuuta 2005 alkaen Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen muuttamiseksi jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavien säännösten osalta ja tämän sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 22 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/45/EY (EUVL L 23, 26.1.2005, s. 17) mukaisesti.

(2)  Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuottoaste on 92 prosenttia. Jos viedyn raakasokerin tuottoaste poikkeaa 92 prosentista, vientituen määrä lasketaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/12

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 270/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

siirappien ja tiettyjen muiden sellaisenaan vietävien sokerialan tuotteiden vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1), ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Sokerialan vientitukien myöntämistä koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 7 päivänä syyskuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2135/95 (2) 3 artiklan mukaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen vietyjen tuotteiden tuki sadalta kilogrammalta vastaa sakkaroosipitoisuudella, johon on tarvittaessa lisätty sakkaroosiksi muunnettujen muiden sokerien pitoisuus, kerrottua perusmäärää. Tämä kyseisen tuotteen todettu sakkaroosipitoisuus määritetään asetuksen (EY) N:o 2135/95 3 artiklassa. |
| --- | --- |

(2)

Sokerialan vientitukien myöntämistä koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 7 päivänä syyskuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2135/95 (2) 3 artiklan mukaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen vietyjen tuotteiden tuki sadalta kilogrammalta vastaa sakkaroosipitoisuudella, johon on tarvittaessa lisätty sakkaroosiksi muunnettujen muiden sokerien pitoisuus, kerrottua perusmäärää. Tämä kyseisen tuotteen todettu sakkaroosipitoisuus määritetään asetuksen (EY) N:o 2135/95 3 artiklassa.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 30 artiklan 3 kohdan mukaan sellaisenaan vietyä sorboosia koskevan tuen perusmäärä vastaa tuen perusmäärää, josta on vähennetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen kemianteollisuudessa käytettävien sokerialan tuotteiden tuotantotuen myöntämisen osalta 27 päivänä kesäkuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1265/2001 (3) mukaisesti jälkimmäisen asetuksen liitteessä luetelluille tuotteille voimassa olevan tuotantotuen sadasosa. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 30 artiklan 3 kohdan mukaan sellaisenaan vietyä sorboosia koskevan tuen perusmäärä vastaa tuen perusmäärää, josta on vähennetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen kemianteollisuudessa käytettävien sokerialan tuotteiden tuotantotuen myöntämisen osalta 27 päivänä kesäkuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1265/2001 (3) mukaisesti jälkimmäisen asetuksen liitteessä luetelluille tuotteille voimassa olevan tuotantotuen sadasosa.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 30 artiklan 1 kohdan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen muiden sellaisenaan vietyjen tuotteiden tuen perusmäärä vastaa yhtä sadasosaa siitä määrästä, joka saadaan ottaen huomioon muilla kuin alijäämäalueilla sen kuukauden aikana, jolle perusmäärä on vahvistettu, voimassa oleva valkoisen sokerin interventiohinnan ja maailmanmarkkinoilla todettujen valkoisen sokerin noteerausten tai hintojen välinen erotus, sekä ottaen huomioon tarve saavuttaa tasapaino kolmansiin maihin jalostettuina tavaroina vietäväksi tarkoitettujen yhteisön perustuotteiden käytön ja näiden maiden jalostusliikenteeseen hyväksyttyjen tuotteiden käytön välillä. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 30 artiklan 1 kohdan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen muiden sellaisenaan vietyjen tuotteiden tuen perusmäärä vastaa yhtä sadasosaa siitä määrästä, joka saadaan ottaen huomioon muilla kuin alijäämäalueilla sen kuukauden aikana, jolle perusmäärä on vahvistettu, voimassa oleva valkoisen sokerin interventiohinnan ja maailmanmarkkinoilla todettujen valkoisen sokerin noteerausten tai hintojen välinen erotus, sekä ottaen huomioon tarve saavuttaa tasapaino kolmansiin maihin jalostettuina tavaroina vietäväksi tarkoitettujen yhteisön perustuotteiden käytön ja näiden maiden jalostusliikenteeseen hyväksyttyjen tuotteiden käytön välillä.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 30 artiklan 4 kohdan mukaan perusmäärän soveltaminen voidaan rajoittaa tiettyihin mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 30 artiklan 4 kohdan mukaan perusmäärän soveltaminen voidaan rajoittaa tiettyihin mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla voidaan säätää tuesta mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden vientiin sellaisenaan; tuen taso on määritettävä sadalta kilogrammalta kuiva-ainetta, ottaen erityisesti huomioon CN-koodiin 1702 30 91 kuuluvien tuotteiden vientiin sovellettava tuki, asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden vientiin sovellettava tuki sekä suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat. Mainitun 1 kohdan f ja g alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuki myönnetään ainoastaan tuotteille, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 2135/95 5 artiklassa esitetyt edellytykset, ja h alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuki myönnetään ainoastaan tuotteille, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 2135/95 6 artiklassa esitetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla voidaan säätää tuesta mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden vientiin sellaisenaan; tuen taso on määritettävä sadalta kilogrammalta kuiva-ainetta, ottaen erityisesti huomioon CN-koodiin 1702 30 91 kuuluvien tuotteiden vientiin sovellettava tuki, asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden vientiin sovellettava tuki sekä suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat. Mainitun 1 kohdan f ja g alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuki myönnetään ainoastaan tuotteille, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 2135/95 5 artiklassa esitetyt edellytykset, ja h alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuki myönnetään ainoastaan tuotteille, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 2135/95 6 artiklassa esitetyt edellytykset.

| (7) | Edellä mainitut tuet on vahvistettava kuukausittain. Tukia voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(7)

Edellä mainitut tuet on vahvistettava kuukausittain. Tukia voidaan muuttaa muuna aikana.

| (8) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuen eriyttämistä määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuen eriyttämistä määräpaikan mukaan.

| (9) | Vuoden 2001 alusta tapahtunut Länsi-Balkanin maista peräisin olevan etuuskohteluun oikeutetun sokerin tuonnin sekä kyseisiin maihin suuntautuvan yhteisön sokerin viennin merkittävä ja nopea kasvu näyttää hyvin keinotekoiselta. |
| --- | --- |

(9)

Vuoden 2001 alusta tapahtunut Länsi-Balkanin maista peräisin olevan etuuskohteluun oikeutetun sokerin tuonnin sekä kyseisiin maihin suuntautuvan yhteisön sokerin viennin merkittävä ja nopea kasvu näyttää hyvin keinotekoiselta.

| (10) | Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden jälleentuonnista yhteisöön aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maille vientitukea tässä asetuksessa tarkoitetuille tuotteille. |
| --- | --- |

(10)

Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden jälleentuonnista yhteisöön aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maille vientitukea tässä asetuksessa tarkoitetuille tuotteille.

| (11) | Kun otetaan huomioon nämä tekijät, on syytä vahvistaa kyseisten tuet soveltuvien määrien mukaiseksi. |
| --- | --- |

(11)

Kun otetaan huomioon nämä tekijät, on syytä vahvistaa kyseisten tuet soveltuvien määrien mukaiseksi.

| (12) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 kohdan d, f, g ja h alakohdassa tarkoitettujen, sellaisenaan vietävien tuotteiden vientiin myönnettävät tuet vahvistetaan tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 214, 8.9.1995, s. 16.

2

(3)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 63.

3

---

LIITE

18 PÄIVÄSTÄ HELMIKUUTA 2005 SOVELLETTAVAT SIIRAPPIEN JA TIETTYJEN MUIDEN SELLAISENAAN VIETÄVIEN SOKERIALAN TUOTTEIDEN VIENTITUET (1)

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kuiva-ainetta | 36,75 (2) |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg kuiva-ainetta | 36,75 (2) |
| 1702 60 80 9100 | S00 | EUR/100 kg kuiva-ainetta | 69,82 (3) |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg tuotetta nettopaino | 0,3675 (4) |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuiva-ainetta | 36,75 (2) |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg tuotetta nettopaino | 0,3675 (4) |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg tuotetta nettopaino | 0,3675 (4) |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg tuotetta nettopaino | 0,3675 (4)
   (5) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuiva-ainetta | 36,75 (2) |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg tuotetta nettopaino | 0,3675 (4) |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:







  S00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg kuiva-ainetta

36,75 (2)

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg kuiva-ainetta

36,75 (2)

1702 60 80 9100

S00

EUR/100 kg kuiva-ainetta

69,82 (3)

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg tuotetta nettopaino

0,3675 (4)

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuiva-ainetta

36,75 (2)

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg tuotetta nettopaino

0,3675 (4)

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg tuotetta nettopaino

0,3675 (4)

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg tuotetta nettopaino

0,3675 (4)
   (5)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuiva-ainetta

36,75 (2)

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg tuotetta nettopaino

0,3675 (4)

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).

Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:

S00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Tässä liitteessä vahvistettuja määriä ei sovelleta 1 päivästä helmikuuta 2005 alkaen Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen muuttamiseksi jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavien säännösten osalta ja tämän sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 22 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/45/EY (EUVL L 23, 26.1.2005, s. 17) mukaisesti.

(2)  Sovelletaan ainoastaan asetuksen (EY) N:o 2135/95 5 artiklassa tarkoitettuihin tuotteisiin.

(3)  Sovelletaan ainoastaan asetuksen (EY) N:o 2135/95 6 artiklassa tarkoitettuihin tuotteisiin.

(4)  Perusmäärää ei sovelleta siirappeihin, joiden puhtausaste on alle 85 prosenttia (asetus (EY) N:o 2135/95). Sakkaroosipitoisuus määritetään asetuksen (EY) N:o 2135/95 3 artiklan mukaisesti.

(5)  Määrää ei sovelleta asetuksen (ETY) N:o 3513/92 liitteessä olevassa 2 kohdassa määriteltyyn tuotteeseen (EYVL L 355, 5.12.1992, s. 12).

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/15

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 271/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1327/2004 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 19. osittaista tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2004/2005 19 päivänä heinäkuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1327/2004 (2) nojalla tämän sokerin tiettyihin kolmansiin maihin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja. |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2004/2005 19 päivänä heinäkuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1327/2004 (2) nojalla tämän sokerin tiettyihin kolmansiin maihin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1327/2004 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1327/2004 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vahvistetaan vientituen enimmäismääräksi asetuksen (EY) N:o 1327/2004 nojalla järjestetyssä valkoisen sokerin 19. tarjouskilpailussa 39,889 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUVL L 246, 20.7.2004, s. 23. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1685/2004 (EUVL L 303, 30.9.2004, s. 21).

2

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/16

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 272/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2). |
| --- | --- |

(2)

Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2).

| (3) | Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95.

| (4) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(4)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan.

| (5) | Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, maltaita lukuun ottamatta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1431/2003 (EUVL L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

---

LIITE

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 17 päivänä helmikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 8,22 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 7,68 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,08 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 6,54 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,12 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.







  C01 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

8,22

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

7,68

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,08

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

6,54

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,12

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

C01

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi.

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/18

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 273/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

ohran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1757/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän ohran vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1757/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän ohran vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1757/2004 (2).

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1757/2004 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 11 ja 17 päivän helmikuuta 2005 välisenä aikana toimitettujen tarjousten osalta ohran enimmäisvientitueksi vahvistetaan 13,97 EUR tonnia kohti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 313, 12.10.2004, s. 10.

2

(3)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/19

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 274/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

kauran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2) ja erityisesti sen 4 artiklan,

ottaa huomioon kauraa koskevasta erityisestä interventiotoimenpiteestä Suomessa ja Ruotsissa 3 päivänä syyskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1565/2004 markkinointivuodeksi 2004/2005 (3),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin, Bulgariaa Norjaa, Romaniaa ja Sveitsiä lukuun ottamatta, suuntautuvan viennin N:o 1565/2004 tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY). |
| --- | --- |

(1)

Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin, Bulgariaa Norjaa, Romaniaa ja Sveitsiä lukuun ottamatta, suuntautuvan viennin N:o 1565/2004 tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY).

| (2) | Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen on aiheellista vahvistaa enimmäistuki. |
| --- | --- |

(2)

Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen on aiheellista vahvistaa enimmäistuki.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1565/2004 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 11 ja 17 päivästä helmikuuta 2005 välisenä aikana toimitettujen tarjousten osalta kauran enimmäisvientitueksi vahvistetaan 33,95 euroa/t.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1431/2003 (EUVL L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  EUVL L 285, 4.9.2004, s. 3.

3

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/20

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 275/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 115/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän tavallisen vehnän vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 115/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän tavallisen vehnän vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 115/2005 (2).

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 115/2005 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 11 ja 17 päivän helmikuuta 2005 välisenä aikana toimitettujen tarjousten osalta tavallisen vehnän enimmäisvientitueksi vahvistetaan 6,00 EUR tonnia kohti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 24, 27.1.2005, s. 3.

2

(3)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/21

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 276/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

durran tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2275/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 2275/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista Espanjaan tuotavan durran tuontitullista. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 2275/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista Espanjaan tuotavan durran tuontitullista.

| (2) | Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2275/2004 tarkoittaman tarjouskilpailun rajoissa 11. ja 17. helmikuuta 2005 jätettyjen tarjousten osalta durran tuontitullin enimmäisalennukseksi vahvistetaan 23,85 EUR/t kohti 78 900 tonnin kokonaismäärään asti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 396, 31.12.2004, s. 32.

2

(3)  EYVL L 177, 28.7.1995, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EYVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/22

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 277/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2277/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 2277/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista tuotavan maissin tuontitullista Espanjaan. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 2277/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista tuotavan maissin tuontitullista Espanjaan.

| (2) | Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2277/2004 tarkoittaman tarjouskilpailun rajoissa 11 ja 17 päivän helmikuuta 2005 jätettyjen tarjousten osalta maissin tuontitullin enimmäisalennukseksi vahvistetaan 31,44 EUR/t 30 000 t kokonaismäärään asti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 396, 31.12.2004, s. 35.

2

(3)  EYVL L 177, 28.7.1995, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/23

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 278/2005,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2276/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1), ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 2276/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista Portugaliin tuotavan maissin tuontitulliin. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 2276/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista Portugaliin tuotavan maissin tuontitulliin.

| (2) | Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 7 artiklan mukaisesti (3) komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 7 artiklan mukaisesti (3) komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2276/2004 tarkoittaman tarjouskilpailun rajoissa 11. ja 17. helmikuuta 2005 välisenä aikana jätettyjen tarjousten osalta maissin tuontitullin enimmäisalennukseksi vahvistetaan 32,47 EUR/t 26 000 t kokonaismäärään asti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 18 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 396, 31.12.2004, s. 34.

2

(3)  EYVL L 177, 28.7.1995, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, S. 50).

3

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/24

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä toukokuuta 2004,

liiallisen alijäämän olemassaolosta Portugalissa tehdyn päätöksen kumoamisesta

(2005/135/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 12 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston päätöksellä 2002/923/EY (1), joka tehtiin perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, päätettiin, että Portugalissa on liiallinen alijäämä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston päätöksellä 2002/923/EY (1), joka tehtiin perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission suosituksen perusteella, päätettiin, että Portugalissa on liiallinen alijäämä.

| (2) | Neuvosto antoi perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti Portugalille osoitetun suosituksen, jonka tarkoituksena oli liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen (2). Kyseisessä suosituksessa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (3) 3 artiklan 4 kohdassa asetettiin määräaika liiallisen alijäämän oikaisemiselle, joka olisi saatettava päätökseen vuoden kuluessa sen toteamisesta eli viimeistään vuonna 2003. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto antoi perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti Portugalille osoitetun suosituksen, jonka tarkoituksena oli liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen (2). Kyseisessä suosituksessa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (3) 3 artiklan 4 kohdassa asetettiin määräaika liiallisen alijäämän oikaisemiselle, joka olisi saatettava päätökseen vuoden kuluessa sen toteamisesta eli viimeistään vuonna 2003.

| (3) | EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan oikaistu. |
| --- | --- |

(3)

EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 12 kohdan määräysten mukaisesti neuvoston päätös liiallisen alijäämän olemassaolosta on kumottava, kun liiallinen alijäämä kyseisessä jäsenvaltiossa on neuvoston käsityksen mukaan oikaistu.

| (4) | ”Julkisyhteisö” ja ”alijäämä” on määritelty liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT) toisen painoksen mukaisesti. Komissio toimittaa tiedot liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn. |
| --- | --- |

(4)

”Julkisyhteisö” ja ”alijäämä” on määritelty liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT) toisen painoksen mukaisesti. Komissio toimittaa tiedot liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn.

| (5) | Niiden tietojen perusteella, jotka komissio on toimittanut saatuaan Portugalilta kertomuksen ennen 1 päivää maaliskuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 (4) mukaisesti, ja komission kevään 2004 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:






  — | Julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan vuonna 2003 2,8 prosenttia BKT:stä, kun se oli vuonna 2002 2,7 prosenttia ja vuonna 2001 4,4 prosenttia. Vuoden 2003 tilanne vastasi 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annettua neuvoston suositusta erityisesti sen osalta, mikä koskee julkisen talouden alijäämän supistamista alle viitearvon eli alle 3 prosentin BKT:stä vuoteen 2003 mennessä. Julkisen talouden sopeuttaminen jatkui vuonna 2003 samalla kun juoksevien menojen kokonaismäärän kasvu hidastui jatkuvasti: 8,9 prosentista vuonna 2001 7,8 prosenttiin vuonna 2002 ja 4,1 prosenttiin vuonna 2003. Tämänhetkinen laskusuhdanne, joka johti vuonna 2003 lamaan, aiheutti kuitenkin sen, että kyseisen vuoden toteutunut BKT:n kasvu poikkesi alkuperäisestä talousarvioennusteesta huomattavat 2,6 prosenttiyksikköä. Tämän tuloksena verotuloihin syntyi vuonna 2003 huomattava vajaus, joka oli kompensoitava kahdella kertaluonteisella toimenpiteellä, joiden kokonaisvaikutus oli 2,1 prosenttia BKT:stä. |
| --- | --- | --- |

(5)

Niiden tietojen perusteella, jotka komissio on toimittanut saatuaan Portugalilta kertomuksen ennen 1 päivää maaliskuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3605/93 (4) mukaisesti, ja komission kevään 2004 talousennusteen perusteella voidaan tehdä seuraavat päätelmät:

—

Julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan vuonna 2003 2,8 prosenttia BKT:stä, kun se oli vuonna 2002 2,7 prosenttia ja vuonna 2001 4,4 prosenttia. Vuoden 2003 tilanne vastasi 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annettua neuvoston suositusta erityisesti sen osalta, mikä koskee julkisen talouden alijäämän supistamista alle viitearvon eli alle 3 prosentin BKT:stä vuoteen 2003 mennessä. Julkisen talouden sopeuttaminen jatkui vuonna 2003 samalla kun juoksevien menojen kokonaismäärän kasvu hidastui jatkuvasti: 8,9 prosentista vuonna 2001 7,8 prosenttiin vuonna 2002 ja 4,1 prosenttiin vuonna 2003. Tämänhetkinen laskusuhdanne, joka johti vuonna 2003 lamaan, aiheutti kuitenkin sen, että kyseisen vuoden toteutunut BKT:n kasvu poikkesi alkuperäisestä talousarvioennusteesta huomattavat 2,6 prosenttiyksikköä. Tämän tuloksena verotuloihin syntyi vuonna 2003 huomattava vajaus, joka oli kompensoitava kahdella kertaluonteisella toimenpiteellä, joiden kokonaisvaikutus oli 2,1 prosenttia BKT:stä.

| — | Portugalin viranomaisten toteuttamat rakenteelliset toimenpiteet, joilla on välitöntä vaikutusta julkiseen talouteen, koskevat pääasiassa seuraavia kolmea alaa: i) julkinen hallinto, ii) terveydenhuoltoala ja iii) koulutusala. Erityisesti julkisen sektorin palkkojen ja työhönoton jäädyttämisellä miltei täysin kaudella 2003–2004 odotetaan saatavan aikaan tulevaisuudessa myönteisiä perusvaikutuksia ja sitä kautta merkittävä rakenteellinen vaikutus. Lisäksi Portugalin viranomaiset arvioivat, että terveydenhuoltoalalla parhaillaan toteutettavalla kokonaisvaltaisella uudistuksella on jo vuonna 2003 saatu aikaan joitakin myönteisiä vaikutuksia sekä kustannussäästöjen että tuottavuuden lisääntymisen muodossa. |
| --- | --- |

—

Portugalin viranomaisten toteuttamat rakenteelliset toimenpiteet, joilla on välitöntä vaikutusta julkiseen talouteen, koskevat pääasiassa seuraavia kolmea alaa: i) julkinen hallinto, ii) terveydenhuoltoala ja iii) koulutusala. Erityisesti julkisen sektorin palkkojen ja työhönoton jäädyttämisellä miltei täysin kaudella 2003–2004 odotetaan saatavan aikaan tulevaisuudessa myönteisiä perusvaikutuksia ja sitä kautta merkittävä rakenteellinen vaikutus. Lisäksi Portugalin viranomaiset arvioivat, että terveydenhuoltoalalla parhaillaan toteutettavalla kokonaisvaltaisella uudistuksella on jo vuonna 2003 saatu aikaan joitakin myönteisiä vaikutuksia sekä kustannussäästöjen että tuottavuuden lisääntymisen muodossa.

| — | Komission kevään 2004 talousennusteen mukaan vuonna 2004 julkisen talouden alijäämä on 3,4 prosenttia BKT:stä, mikä on huomattavasti enemmän kuin virallinen tavoite alijäämälle eli 2,8 prosenttia BKT:stä. Näiden lukujen välinen ero selittyy pohjimmiltaan seuraavien kolmen seikan perusteella: i) talousarviossa ennakoitua jonkin verran alhaisempi kasvu, ii) vuonna 2003 toteutettuihin kertaluonteisiin toimenpiteisiin liittyvät perusvaikutukset sekä iii) kyseisten kertaluonteisten toimenpiteiden suunniteltu osittainen korvaaminen tähän mennessä. Tämän vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla estetään julkisen talouden alijäämän nouseminen yli viitearvon eli 3 prosentin BKT:stä vuonna 2004 ja sitä seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

—

Komission kevään 2004 talousennusteen mukaan vuonna 2004 julkisen talouden alijäämä on 3,4 prosenttia BKT:stä, mikä on huomattavasti enemmän kuin virallinen tavoite alijäämälle eli 2,8 prosenttia BKT:stä. Näiden lukujen välinen ero selittyy pohjimmiltaan seuraavien kolmen seikan perusteella: i) talousarviossa ennakoitua jonkin verran alhaisempi kasvu, ii) vuonna 2003 toteutettuihin kertaluonteisiin toimenpiteisiin liittyvät perusvaikutukset sekä iii) kyseisten kertaluonteisten toimenpiteiden suunniteltu osittainen korvaaminen tähän mennessä. Tämän vuoksi tarvitaan lisätoimenpiteitä, joilla estetään julkisen talouden alijäämän nouseminen yli viitearvon eli 3 prosentin BKT:stä vuonna 2004 ja sitä seuraavina vuosina.

| — | Portugalin viranomaiset ilmoittivat komission kevään 2004 talousennusteen laatimisen määräajan päättymisen jälkeen, että ne aikoivat toteuttaa (kiinteistöihin liittyviä) lisätoimia ja mahdollistaa niiden avulla alijäämän pysymisen alle 3 prosentissa BKT:stä kuluvana vuonna. |
| --- | --- |

—

Portugalin viranomaiset ilmoittivat komission kevään 2004 talousennusteen laatimisen määräajan päättymisen jälkeen, että ne aikoivat toteuttaa (kiinteistöihin liittyviä) lisätoimia ja mahdollistaa niiden avulla alijäämän pysymisen alle 3 prosentissa BKT:stä kuluvana vuonna.

| — | Vuoden 2004 ensimmäisessä liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa julkisen velan suhde BKT:hen oli vuonna 2003 alle 60 prosentin viitearvon ja oli näin ollen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetun neuvoston suosituksen mukainen, vaikka se onkin kasvanut tasaisesti vuodesta 2001 ja ylittää komission kevään 2004 talousennusteen mukaan kyseisen viitearvon vuonna 2004. |
| --- | --- |

—

Vuoden 2004 ensimmäisessä liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa julkisen velan suhde BKT:hen oli vuonna 2003 alle 60 prosentin viitearvon ja oli näin ollen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetun neuvoston suosituksen mukainen, vaikka se onkin kasvanut tasaisesti vuodesta 2001 ja ylittää komission kevään 2004 talousennusteen mukaan kyseisen viitearvon vuonna 2004.

| (6) | Päätös 2002/923/EY olisi tämän vuoksi kumottava. Komission kevään 2004 talousennusteessa korostettujen julkisen talouden rahoitusasemaan liittyvien riskien johdosta on kuitenkin erittäin tärkeää, että Portugalin viranomaiset toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että julkisen talouden alijäämä jää alle 3 prosentin BKT:stä vuonna 2004 ja sen jälkeen. Ottaen huomioon vuoteen 2005 ulottuvan ennusteen jatkuvasta huomattavan negatiivisesta tuotantokuilusta ja jotta jatketaan julkisen talouden vakauttamista, voidaan hyväksyä lyhyellä aikavälillä toteutettavien tilapäisten lisätoimenpiteiden käyttöönotto. Tämän osalta Portugalin viranomaisten olisi julkisesti vahvistettava suunnitellut toimenpiteet ja niiden määrät, kunnes luonteeltaan rakenteellisempien toimenpiteiden julkiseen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset toteutuvat täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(6)

Päätös 2002/923/EY olisi tämän vuoksi kumottava. Komission kevään 2004 talousennusteessa korostettujen julkisen talouden rahoitusasemaan liittyvien riskien johdosta on kuitenkin erittäin tärkeää, että Portugalin viranomaiset toteuttavat asianmukaiset toimenpiteet varmistaakseen, että julkisen talouden alijäämä jää alle 3 prosentin BKT:stä vuonna 2004 ja sen jälkeen. Ottaen huomioon vuoteen 2005 ulottuvan ennusteen jatkuvasta huomattavan negatiivisesta tuotantokuilusta ja jotta jatketaan julkisen talouden vakauttamista, voidaan hyväksyä lyhyellä aikavälillä toteutettavien tilapäisten lisätoimenpiteiden käyttöönotto. Tämän osalta Portugalin viranomaisten olisi julkisesti vahvistettava suunnitellut toimenpiteet ja niiden määrät, kunnes luonteeltaan rakenteellisempien toimenpiteiden julkiseen talouteen kohdistuvat myönteiset vaikutukset toteutuvat täysimääräisesti.

| (7) | Vakauttamisen jatkamiseksi ja keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi eli lähellä tasapainoa olevan tai ylijäämäisen julkistalouden rahoitusaseman saavuttamiseksi talouspolitiikan yleisten suuntaviivojen mukaisesti olisi kaikki kertaluonteiset toimenpiteet asteittain korvattava pysyvämmillä toimenpiteillä ja suhdannekorjatun rahoitusaseman olisi parannuttava vuosittain vähintään 0,5 prosenttiyksiköllä BKT:stä, |
| --- | --- |

(7)

Vakauttamisen jatkamiseksi ja keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi eli lähellä tasapainoa olevan tai ylijäämäisen julkistalouden rahoitusaseman saavuttamiseksi talouspolitiikan yleisten suuntaviivojen mukaisesti olisi kaikki kertaluonteiset toimenpiteet asteittain korvattava pysyvämmillä toimenpiteillä ja suhdannekorjatun rahoitusaseman olisi parannuttava vuosittain vähintään 0,5 prosenttiyksiköllä BKT:stä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaistilanteen arviointi osoittaa, että Portugalin liiallisen alijäämän oikaiseminen on saatettu päätökseen vuonna 2003 Portugalille EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti 5 päivänä marraskuuta 2002 osoitetun neuvoston suosituksen mukaisesti.

2 artikla

Kumotaan päätös 2002/923/EY.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. McCREEVY

---

(1)  EYVL L 322, 27.11.2002, s. 30.

1

(2)  Neuvoston suositus, annettu 5 päivänä marraskuuta 2002.

2

(3)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6.

3

(4)  EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 351/2002 (EYVL L 55, 26.2.2002, s. 23).

4

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/26

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 2 päivänä kesäkuuta 2004,

liiallisen alijäämän olemassaolosta Alankomaissa

(2005/136/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 6 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

ottaa huomioon Alankomaiden esittämät huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä. |
| --- | --- |

(1)

EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.

| (2) | Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan edellytyksiä hintavakaudelle ja uusien työpaikkojen syntyä edistävälle vahvalle ja kestävälle kasvulle. |
| --- | --- |

(2)

Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan edellytyksiä hintavakaudelle ja uusien työpaikkojen syntyä edistävälle vahvalle ja kestävälle kasvulle.

| (3) | Perustamissopimuksen 104 artiklan mukainen liiallista alijäämää koskeva menettely edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Perustamissopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa on lisämääräyksiä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn soveltamisesta. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93 (1) on yksityiskohtaiset säännökset ja määritelmät mainitun pöytäkirjan määräyksen soveltamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Perustamissopimuksen 104 artiklan mukainen liiallista alijäämää koskeva menettely edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Perustamissopimukseen liitetyssä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa on lisämääräyksiä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn soveltamisesta. Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta 22 päivänä marraskuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3605/93 (1) on yksityiskohtaiset säännökset ja määritelmät mainitun pöytäkirjan määräyksen soveltamiseksi.

| (4) | Perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä. Komissio on antanut neuvostolle tällaisen Alankomaita koskevan lausunnon 19 päivänä toukokuuta 2004. Tarkasteltuaan kaikkia 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessaan esitettyjä näkökohtia ja ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean 104 artiklan 4 kohdan mukaisen lausunnon komissio katsoo lausunnossaan 19 päivänä toukokuuta 2004, että Alankomaissa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. |
| --- | --- |

(4)

Perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että komissio antaa lausunnon neuvostolle, jos komissio katsoo, että jäsenvaltiossa on tai siellä voi ilmetä liiallinen alijäämä. Komissio on antanut neuvostolle tällaisen Alankomaita koskevan lausunnon 19 päivänä toukokuuta 2004. Tarkasteltuaan kaikkia 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessaan esitettyjä näkökohtia ja ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean 104 artiklan 4 kohdan mukaisen lausunnon komissio katsoo lausunnossaan 19 päivänä toukokuuta 2004, että Alankomaissa on liiallinen julkisen talouden alijäämä.

| (5) | Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdassa määrätään, että neuvoston on otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset ennen kuin se päättää kokonaisarvion tehtyään, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä. |
| --- | --- |

(5)

Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdassa määrätään, että neuvoston on otettava huomioon kyseisen jäsenvaltion mahdolliset huomautukset ennen kuin se päättää kokonaisarvion tehtyään, onko jäsenvaltiossa liiallinen alijäämä.

| (6) | Kokonaisarvion perusteella voidaan päätellä, että julkisen talouden alijäämä oli Alankomaissa 3,2 prosenttia BKT:stä vuonna 2003 ja että perustamissopimuksen viitearvo 3 prosenttia BKT:stä ylittyi viranomaisten merkittävistä säästötoimenpiteistä huolimatta. Komission mukaan 3 prosentin BKT-kynnyksen ylittyminen vuonna 2003 johtuu ensi sijassa talouskasvun hidastumisen vaikutuksesta. Viitearvon, 3 prosenttia BKT:stä, ylittävä osa julkisen talouden alijäämästä ei kuitenkaan johdu vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla epätavallisesta tapahtumasta, johon Alankomaiden viranomaiset eivät olisi voineet vaikuttaa, eikä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta talouden jyrkästä laskusuhdanteesta, joka on määritelty kokonaistuotannon määrän vähintään 2 prosentin laskuksi. Vaikka otetaan huomioon viranomaisten 16 päivänä huhtikuuta 2004 päättämät lisätoimenpiteet, joita ei sisällytetty komission kevään 2004 ennusteeseen, on vaarana, että julkisen talouden alijäämä voi olla yli 3 prosenttia BKT:stä myös vuonna 2004. Tämä osoittaa, että perustamissopimuksen viitearvon, 3 prosenttia BKT:stä, ylittyminen ei mahdollisesti ole tilapäistä. Julkinen velka, joka komission kevään ennusteen mukaan päätyy 56,3 prosenttiin BKT:stä vuonna 2004, alittaa edelleen perustamissopimuksessa asetetun viitearvon 60 prosenttia BKT:stä kyseisenä vuonna, |
| --- | --- |

(6)

Kokonaisarvion perusteella voidaan päätellä, että julkisen talouden alijäämä oli Alankomaissa 3,2 prosenttia BKT:stä vuonna 2003 ja että perustamissopimuksen viitearvo 3 prosenttia BKT:stä ylittyi viranomaisten merkittävistä säästötoimenpiteistä huolimatta. Komission mukaan 3 prosentin BKT-kynnyksen ylittyminen vuonna 2003 johtuu ensi sijassa talouskasvun hidastumisen vaikutuksesta. Viitearvon, 3 prosenttia BKT:stä, ylittävä osa julkisen talouden alijäämästä ei kuitenkaan johdu vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetulla tavalla epätavallisesta tapahtumasta, johon Alankomaiden viranomaiset eivät olisi voineet vaikuttaa, eikä vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta talouden jyrkästä laskusuhdanteesta, joka on määritelty kokonaistuotannon määrän vähintään 2 prosentin laskuksi. Vaikka otetaan huomioon viranomaisten 16 päivänä huhtikuuta 2004 päättämät lisätoimenpiteet, joita ei sisällytetty komission kevään 2004 ennusteeseen, on vaarana, että julkisen talouden alijäämä voi olla yli 3 prosenttia BKT:stä myös vuonna 2004. Tämä osoittaa, että perustamissopimuksen viitearvon, 3 prosenttia BKT:stä, ylittyminen ei mahdollisesti ole tilapäistä. Julkinen velka, joka komission kevään ennusteen mukaan päätyy 56,3 prosenttiin BKT:stä vuonna 2004, alittaa edelleen perustamissopimuksessa asetetun viitearvon 60 prosenttia BKT:stä kyseisenä vuonna,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kokonaisarvion perusteella todetaan, että Alankomaissa on liiallinen alijäämä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Luxemburgissa 2 päivänä kesäkuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. McCREEVY

---

(1)  EYVL L 332, 31.12.1993, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 351/2002 (EYVL L 55, 26.2.2002, s. 23).

1

---

Komissio

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/28

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 15 päivänä lokakuuta 2003,

Vallonian alueen rahoitusosuudesta Carsid SA -yrityksessä

(tiedoksiannettu numerolla K(2003) 3527)

(Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/137/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (1),

on kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (2) ja on ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Belgia ilmoitti komissiolle 17 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä Vallonian alueen suunnitelmasta osallistua uuden terästeollisuusyrityksen Carsid SA:n pääomarahoitukseen. Se toimitti komissiolle lisätietoja 20 päivänä marraskuuta 2001 ja 14 päivänä helmikuuta 2002 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(1)

Belgia ilmoitti komissiolle 17 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä Vallonian alueen suunnitelmasta osallistua uuden terästeollisuusyrityksen Carsid SA:n pääomarahoitukseen. Se toimitti komissiolle lisätietoja 20 päivänä marraskuuta 2001 ja 14 päivänä helmikuuta 2002 päivätyillä kirjeillä.

| (2) | Komissio ilmoitti 3 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Belgialle päätöksestään aloittaa yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2496/96/EHTY (3) 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu menettely. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 3 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Belgialle päätöksestään aloittaa yhteisön säännöistä valtion tuesta terästeollisuudelle 18 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn komission päätöksen N:o 2496/96/EHTY (3) 6 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu menettely.

| (3) | Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta. |
| --- | --- |

(3)

Menettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tuesta.

| (4) | Komissio sai asiaa käsitteleviä huomautuksia asianomaisilta. Komissio toimitti huomautukset Belgialle antaen sille mahdollisuuden esittää niistä huomautuksensa, ja sai Belgian huomautukset 17 päivänä kesäkuuta, 6 päivänä syyskuuta, 22 päivänä lokakuuta ja 25 päivänä marraskuuta 2002 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio sai asiaa käsitteleviä huomautuksia asianomaisilta. Komissio toimitti huomautukset Belgialle antaen sille mahdollisuuden esittää niistä huomautuksensa, ja sai Belgian huomautukset 17 päivänä kesäkuuta, 6 päivänä syyskuuta, 22 päivänä lokakuuta ja 25 päivänä marraskuuta 2002 päivätyillä kirjeillä.

II   CARSIDIN OSAKASYRITYKSET

| (5) | Société wallonne de gestion et de participations (Sogepa) on Vallonian alueen omistama holdingyhtiö, joka on ostanut muun muassa Société wallonne pour la sidérurgie -yhtiön (SWS). Sen tavoitteet terästeollisuuden alalla ovat yritysten perustamisen tai laajentamisen edistäminen sekä julkisen yritystoiminnan tukeminen Vallonian yleisen talouspolitiikan mukaisesti. Ilmoituksen ajankohtana Sogepa omisti 25 prosenttia belgialaisen terästuottajan Cockerill Sambren pääomasta. Lisäksi se omisti 25 prosenttia Duferco Clabecqin (ks. tämän päätöksen 9 kohta), Duferco La Louvièren (ks. 11 kohta) ja Duferco Belgiumin (ks. 12 kohta) pääomasta. |
| --- | --- |

(5)

Société wallonne de gestion et de participations (Sogepa) on Vallonian alueen omistama holdingyhtiö, joka on ostanut muun muassa Société wallonne pour la sidérurgie -yhtiön (SWS). Sen tavoitteet terästeollisuuden alalla ovat yritysten perustamisen tai laajentamisen edistäminen sekä julkisen yritystoiminnan tukeminen Vallonian yleisen talouspolitiikan mukaisesti. Ilmoituksen ajankohtana Sogepa omisti 25 prosenttia belgialaisen terästuottajan Cockerill Sambren pääomasta. Lisäksi se omisti 25 prosenttia Duferco Clabecqin (ks. tämän päätöksen 9 kohta), Duferco La Louvièren (ks. 11 kohta) ja Duferco Belgiumin (ks. 12 kohta) pääomasta.

| (6) | Sogepan rahoitusosuus Cockerill Sambressa vaihdettiin 17 päivänä joulukuuta 2001 8 prosentin pääomaosuuteen Usinorissa, ja tämä puolestaan vaihtui vuoden 2002 alussa 4,25 prosentin pääomaosuudeksi Arcelorissa (ks. 7 kohta). Sogepan rahoitusosuus Duferco Clabecqissa laski 5,91 prosenttiin sen seurauksena, että pääomaa vähennettiin 8 päivänä elokuuta 2002 kattamalla tappiot, minkä jälkeen Duferco Investment teki pääomankorotuksen. Myös Sogepan välitön omistusosuus Duferco La Louvièressa supistui käytännössä olemattomiin, kun pääomaa vähennettiin 8 päivänä marraskuuta 2001 kattamalla tappiot, minkä jälkeen Duferco Belgium teki pääomankorotuksen. |
| --- | --- |

(6)

Sogepan rahoitusosuus Cockerill Sambressa vaihdettiin 17 päivänä joulukuuta 2001 8 prosentin pääomaosuuteen Usinorissa, ja tämä puolestaan vaihtui vuoden 2002 alussa 4,25 prosentin pääomaosuudeksi Arcelorissa (ks. 7 kohta). Sogepan rahoitusosuus Duferco Clabecqissa laski 5,91 prosenttiin sen seurauksena, että pääomaa vähennettiin 8 päivänä elokuuta 2002 kattamalla tappiot, minkä jälkeen Duferco Investment teki pääomankorotuksen. Myös Sogepan välitön omistusosuus Duferco La Louvièressa supistui käytännössä olemattomiin, kun pääomaa vähennettiin 8 päivänä marraskuuta 2001 kattamalla tappiot, minkä jälkeen Duferco Belgium teki pääomankorotuksen.

| (7) | Usinor Belgium SA on Usinor-konsernin belgialainen holdingyhtiö. Ranskalainen Usinor-konserni oli vuoden 2001 loppuun asti yksi Euroopan suurimmista terästeollisuuskonserneista. Sen vuoden 2001 maailmanlaajuinen liikevaihto oli 14 523 miljoonaa euroa. Ilmoituksen ajankohtana Usinor omisti 75 prosenttia Cockerill Sambresta. Usinor-konserni fuusioitui vuoden 2002 alussa luxemburgilaisen Arbed-konsernin ja espanjalaisen Aceralia-konsernin kanssa, jolloin muodostui Arcelor-konserni, joka on maailman suurin terästuottaja. |
| --- | --- |

(7)

Usinor Belgium SA on Usinor-konsernin belgialainen holdingyhtiö. Ranskalainen Usinor-konserni oli vuoden 2001 loppuun asti yksi Euroopan suurimmista terästeollisuuskonserneista. Sen vuoden 2001 maailmanlaajuinen liikevaihto oli 14 523 miljoonaa euroa. Ilmoituksen ajankohtana Usinor omisti 75 prosenttia Cockerill Sambresta. Usinor-konserni fuusioitui vuoden 2002 alussa luxemburgilaisen Arbed-konsernin ja espanjalaisen Aceralia-konsernin kanssa, jolloin muodostui Arcelor-konserni, joka on maailman suurin terästuottaja.

| (8) | Duferco Investment SA (Duferco Investment) on Duferco-konsernin holdingyhtiö. Konserni on yksityinen italialais-sveitsiläinen konserni, joka on erikoistunut terästuotteiden kauppaan (raaka-aineet mukaan luettuina) mutta joka myös valmistaa hiiliteräksestä pitkiä tuotteita ja levytuotteita. Konsernin vuoden 2001 maailmanlaajuinen liikevaihto oli 3,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Duferco Investmentin hallussa on kaksi Belgiassa toimivaa terästuotantoyritystä, Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière. Nämä yhtiöt maksavat Duferco Investmentille konsernin belgialaisten yritysten hyväksi tekemistä palveluksista vuotuisen palkkion, joka on [...] (5) niiden liikevaihdosta ja joka koostuu välityspalkkiosta (commission d’agence) ([...]) ja järjestelypalkkiosta (commission de gestion) ([...]). |
| --- | --- |

(8)

Duferco Investment SA (Duferco Investment) on Duferco-konsernin holdingyhtiö. Konserni on yksityinen italialais-sveitsiläinen konserni, joka on erikoistunut terästuotteiden kauppaan (raaka-aineet mukaan luettuina) mutta joka myös valmistaa hiiliteräksestä pitkiä tuotteita ja levytuotteita. Konsernin vuoden 2001 maailmanlaajuinen liikevaihto oli 3,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Duferco Investmentin hallussa on kaksi Belgiassa toimivaa terästuotantoyritystä, Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière. Nämä yhtiöt maksavat Duferco Investmentille konsernin belgialaisten yritysten hyväksi tekemistä palveluksista vuotuisen palkkion, joka on [...] (5) niiden liikevaihdosta ja joka koostuu välityspalkkiosta (commission d’agence) ([...]) ja järjestelypalkkiosta (commission de gestion) ([...]).

| (9) | Duferco Clabecq on yhtiö, jonka Duferco-konserni ja Vallonian viranomaiset (SWS:n kautta) perustivat 3 päivästä tammikuuta 1997 vararikossa olleen Forges de Clabecq -yrityksen (6) ostamiseksi. SWS osallistui Duferco Clabecqin pääomittamiseen noin 8,6 miljoonan euron sijoituksella sekä myöntämällä noin 13,6 miljoonan euron pääomalainan (josta Duferco-konserni takasi 75 prosenttia). Duferco-konserni sijoitti hankkeeseen noin 25,9 miljoonaa euroa. Komissio katsoi 25 päivänä marraskuuta 1997 tekemässään päätöksessä, että SWS:n tukitoimenpide ei ollut valtiontukea. Komissio otti päätöksessä huomioon, että yrityksen liiketoimintasuunnitelman mukaan toimintamarginaali olisi positiivinen toisesta toimintavuodesta lähtien ja yritys tuottaisi voittoa viidennestä vuodesta lähtien. |
| --- | --- |

(9)

Duferco Clabecq on yhtiö, jonka Duferco-konserni ja Vallonian viranomaiset (SWS:n kautta) perustivat 3 päivästä tammikuuta 1997 vararikossa olleen Forges de Clabecq -yrityksen (6) ostamiseksi. SWS osallistui Duferco Clabecqin pääomittamiseen noin 8,6 miljoonan euron sijoituksella sekä myöntämällä noin 13,6 miljoonan euron pääomalainan (josta Duferco-konserni takasi 75 prosenttia). Duferco-konserni sijoitti hankkeeseen noin 25,9 miljoonaa euroa. Komissio katsoi 25 päivänä marraskuuta 1997 tekemässään päätöksessä, että SWS:n tukitoimenpide ei ollut valtiontukea. Komissio otti päätöksessä huomioon, että yrityksen liiketoimintasuunnitelman mukaan toimintamarginaali olisi positiivinen toisesta toimintavuodesta lähtien ja yritys tuottaisi voittoa viidennestä vuodesta lähtien.

| (10) | Seuraavassa taulukossa esitetään joitakin Duferco Clabecqin taloudellisia indikaattoreita 30 päivään syyskuuta 2001 asti:









  Miljoonaa euroa |
| --- | --- |
| | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| Pääoma + varannot | 34,7 | 34,7 | 34,7 | 34,7 |
| Liikevaihto | 229,7 | 171,3 | 309,7 | 292,7 |
| Liiketoiminnan tulos | 3,0 | – 7,0 | – 4,9 | – 6,0 |
| Tulos ennen veroja | 1,3 | – 7,5 | – 6,7 | – 0,7 |
| Kertyneet tappiot | | – 6,7 | – 14,3 | – 14,9 |
| Lähde: yrityksen tilinpäätökset. Tilivuosi alkaa 1. lokakuuta ja päättyy 30. syyskuuta. |

(10)

Seuraavassa taulukossa esitetään joitakin Duferco Clabecqin taloudellisia indikaattoreita 30 päivään syyskuuta 2001 asti:

Miljoonaa euroa

1998

1999

2000

2001

Pääoma + varannot

34,7

34,7

34,7

34,7

Liikevaihto

229,7

171,3

309,7

292,7

Liiketoiminnan tulos

3,0

– 7,0

– 4,9

– 6,0

Tulos ennen veroja

1,3

– 7,5

– 6,7

– 0,7

Kertyneet tappiot

– 6,7

– 14,3

– 14,9

Lähde: yrityksen tilinpäätökset. Tilivuosi alkaa 1. lokakuuta ja päättyy 30. syyskuuta.

| (11) | Duferco La Louvière on yhtiö, jonka Duferco Investment ja Vallonian viranomaiset (SWS:n kautta) perustivat akordimenettelyn kohteena lokakuusta 1998 lähtien olleen Hoogovens-Usines Gustave Boël -yrityksen (7) ostamiseksi. SWS osallistui Duferco La Louvièren pääomittamiseen noin 17,8 miljoonan euron sijoituksella sekä myöntämällä noin 27,8 miljoonan euron pääomalainan (josta Duferco-konserni takasi 75 prosenttia). Duferco-konserni sijoitti hankkeeseen noin 53,5 miljoonaa euroa. Komissio katsoi 1 päivänä heinäkuuta 1999 tekemässään päätöksessä, että SWS:n tukitoimenpide ei ollut valtiontukea. Komissio otti päätöksessä huomioon, että yrityksen liiketoimintasuunnitelman mukaan se tuottaisi voittoa vuodesta 2000 lähtien. |
| --- | --- |

(11)

Duferco La Louvière on yhtiö, jonka Duferco Investment ja Vallonian viranomaiset (SWS:n kautta) perustivat akordimenettelyn kohteena lokakuusta 1998 lähtien olleen Hoogovens-Usines Gustave Boël -yrityksen (7) ostamiseksi. SWS osallistui Duferco La Louvièren pääomittamiseen noin 17,8 miljoonan euron sijoituksella sekä myöntämällä noin 27,8 miljoonan euron pääomalainan (josta Duferco-konserni takasi 75 prosenttia). Duferco-konserni sijoitti hankkeeseen noin 53,5 miljoonaa euroa. Komissio katsoi 1 päivänä heinäkuuta 1999 tekemässään päätöksessä, että SWS:n tukitoimenpide ei ollut valtiontukea. Komissio otti päätöksessä huomioon, että yrityksen liiketoimintasuunnitelman mukaan se tuottaisi voittoa vuodesta 2000 lähtien.

| (12) | Duferco Investment ja Sogepa perustivat lisäksi Duferco La Louvièren lisäinvestointien rahoittamiseksi Duferco Belgium -holdingyhtiön, jonka oli määrä ostaa osa Duferco La Louvièren pääomasta. Sogepa osallistuisi Duferco Belgiumin pääomittamiseen noin 15,6 miljoonan euron sijoituksella sekä myöntämällä noin 24,3 miljoonan euron pääomalainan (josta Duferco-konserni takaa 75 prosenttia). Duferco-konserni sijoittaisi hankkeeseen noin 46,8 miljoonaa euroa. Syyskuun 30 päivään 2001 mennessä 25 prosenttia pääomasta oli vapautettu (15,6 miljoonaa euroa) ja Sogepa oli maksanut lainan kokonaisuudessaan. Syyskuun 20 päivään 2001 mennessä Duferco Belgium oli myöntänyt Duferco La Louvièren investointien rahoittamiseksi yhteensä noin 36 miljoonan euron lainat. Syyskuun 30 päivänä 2001 päättyneellä tilikaudella Duferco Belgium teki 31 209 euron tappiot. |
| --- | --- |

(12)

Duferco Investment ja Sogepa perustivat lisäksi Duferco La Louvièren lisäinvestointien rahoittamiseksi Duferco Belgium -holdingyhtiön, jonka oli määrä ostaa osa Duferco La Louvièren pääomasta. Sogepa osallistuisi Duferco Belgiumin pääomittamiseen noin 15,6 miljoonan euron sijoituksella sekä myöntämällä noin 24,3 miljoonan euron pääomalainan (josta Duferco-konserni takaa 75 prosenttia). Duferco-konserni sijoittaisi hankkeeseen noin 46,8 miljoonaa euroa. Syyskuun 30 päivään 2001 mennessä 25 prosenttia pääomasta oli vapautettu (15,6 miljoonaa euroa) ja Sogepa oli maksanut lainan kokonaisuudessaan. Syyskuun 20 päivään 2001 mennessä Duferco Belgium oli myöntänyt Duferco La Louvièren investointien rahoittamiseksi yhteensä noin 36 miljoonan euron lainat. Syyskuun 30 päivänä 2001 päättyneellä tilikaudella Duferco Belgium teki 31 209 euron tappiot.

| (13) | Seuraavassa taulukossa esitetään joitakin Duferco La Louvièren taloudellisia indikaattoreita 30 päivään syyskuuta 2001 asti:








  Miljoonaa euroa |
| --- | --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 |
| Pääoma + varannot | 111,6 | 111,6 | 111,6 |
| Liikevaihto | 216,7 | 487,7 | 476,1 |
| Liiketoiminnan tulos | – 49,4 | – 7,8 | – 43,1 |
| Tulos ennen veroja | 46,2 | – 1,0 | – 41,7 |
| Kertyneet tappiot | – 35,9 | – 36,9 | – 79,1 |
| Lähde: yrityksen tilinpäätökset. Tilivuosi alkaa 1. lokakuuta ja päättyy 30. syyskuuta. |

(13)

Seuraavassa taulukossa esitetään joitakin Duferco La Louvièren taloudellisia indikaattoreita 30 päivään syyskuuta 2001 asti:

Miljoonaa euroa

1999

2000

2001

Pääoma + varannot

111,6

111,6

111,6

Liikevaihto

216,7

487,7

476,1

Liiketoiminnan tulos

– 49,4

– 7,8

– 43,1

Tulos ennen veroja

46,2

– 1,0

– 41,7

Kertyneet tappiot

– 35,9

– 36,9

– 79,1

Lähde: yrityksen tilinpäätökset. Tilivuosi alkaa 1. lokakuuta ja päättyy 30. syyskuuta.

III   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

| (14) | Sen jälkeen kun Usinor Sacilor -konsernin johtaja oli ilmoittanut helmikuussa 2001 aikomuksestaan sulkea Cockerill Sambren valuraudan tuotantolinja Charleroissa, Usinor-Cockerill Sambre, Duferco-konserni ja Sogepa aloittivat keskustelut, joiden tärkein tavoite oli perustaa yhteinen teräslevytuotantoyhtiö, joka toimisi Duferco Clabecqin toimittamilla laitteilla (jatkuvavalu) täydennetyissä nykyisissä Cockerill Sambren Charleroin tehtaissa (8). Keskustelujen tuloksena laadittiin Carsidin perustamista koskeva sopimuspöytäkirja, joka allekirjoitettiin 12 päivänä lokakuuta 2001. |
| --- | --- |

(14)

Sen jälkeen kun Usinor Sacilor -konsernin johtaja oli ilmoittanut helmikuussa 2001 aikomuksestaan sulkea Cockerill Sambren valuraudan tuotantolinja Charleroissa, Usinor-Cockerill Sambre, Duferco-konserni ja Sogepa aloittivat keskustelut, joiden tärkein tavoite oli perustaa yhteinen teräslevytuotantoyhtiö, joka toimisi Duferco Clabecqin toimittamilla laitteilla (jatkuvavalu) täydennetyissä nykyisissä Cockerill Sambren Charleroin tehtaissa (8). Keskustelujen tuloksena laadittiin Carsidin perustamista koskeva sopimuspöytäkirja, joka allekirjoitettiin 12 päivänä lokakuuta 2001.

| (15) | Vallonian alue on mukana hankkeessa osallistumalla Sogepan kautta uuden terästeollisuusyrityksen Carsid SA:n osakepääomaan. Alunperin oli tarkoitus, että rahoitusosuus olisi suuruudeltaan 20 miljoonaa euroa. Belgia kuitenkin ilmoitti komissiolle 14 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, että vaikka se olikin eri mieltä menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä tehdystä arviosta, Sogepan rahoitusosuus laskettaisiin 9 miljoonaan euroon ja Duferco Investment maksaisi suunnitelman mukaiset loput 11 miljoonaa euroa (myöskin käteisenä), jotta komission esittämät väitteet voitaisiin osoittaa vääriksi. |
| --- | --- |

(15)

Vallonian alue on mukana hankkeessa osallistumalla Sogepan kautta uuden terästeollisuusyrityksen Carsid SA:n osakepääomaan. Alunperin oli tarkoitus, että rahoitusosuus olisi suuruudeltaan 20 miljoonaa euroa. Belgia kuitenkin ilmoitti komissiolle 14 päivänä toukokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, että vaikka se olikin eri mieltä menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä tehdystä arviosta, Sogepan rahoitusosuus laskettaisiin 9 miljoonaan euroon ja Duferco Investment maksaisi suunnitelman mukaiset loput 11 miljoonaa euroa (myöskin käteisenä), jotta komission esittämät väitteet voitaisiin osoittaa vääriksi.

| (16) | Odotettaessa komission myönteistä päätöstä Cockerill Sambre maksoi 27 päivänä joulukuuta 2001 luontoissuorituksina osuuden, jonka nettoarvoksi vahvistettiin 35 miljoonaa euroa, ja Duferco maksoi 25 miljoonan euron käteisosuuden. Carsidin perustamispääomaksi vahvistettiin näin ollen 60 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(16)

Odotettaessa komission myönteistä päätöstä Cockerill Sambre maksoi 27 päivänä joulukuuta 2001 luontoissuorituksina osuuden, jonka nettoarvoksi vahvistettiin 35 miljoonaa euroa, ja Duferco maksoi 25 miljoonan euron käteisosuuden. Carsidin perustamispääomaksi vahvistettiin näin ollen 60 miljoonaa euroa.

| (17) | Cockerill Sambren luontoissuoritus koostui tuotantoyksiköstä, joka vastaa suurin piirtein Charleroin tehtaan integroidun valuraudan tuotantolinjaa ja Marcinellen tehtaan sähköistä tuotantolinjaa. Riippumaton yritys antoi laitteista lokakuussa 2001 asiantuntijalausunnon, jonka mukaan niiden hyötyarvo on [...] miljoonaa euroa. Lisäksi Cockerill siirsi [...] miljoonan euron arvoisen vaihto-omaisuuden sekä vastattavaa, joka koostuu varauksista ([...] miljoonaa euroa), palkkavelasta ([...] miljoonaa euroa) ja toimitusvelasta ([...] miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(17)

Cockerill Sambren luontoissuoritus koostui tuotantoyksiköstä, joka vastaa suurin piirtein Charleroin tehtaan integroidun valuraudan tuotantolinjaa ja Marcinellen tehtaan sähköistä tuotantolinjaa. Riippumaton yritys antoi laitteista lokakuussa 2001 asiantuntijalausunnon, jonka mukaan niiden hyötyarvo on [...] miljoonaa euroa. Lisäksi Cockerill siirsi [...] miljoonan euron arvoisen vaihto-omaisuuden sekä vastattavaa, joka koostuu varauksista ([...] miljoonaa euroa), palkkavelasta ([...] miljoonaa euroa) ja toimitusvelasta ([...] miljoonaa euroa).

| (18) | Dufercon käteisosuus varattiin leveää nauhaa tuottavan jatkuvavalulaitoksen ja muiden Clabecqin lisälaitosten ostoon, joka on tarkoitus toteuttaa välittömästi. Riippumaton yritys antoi laitteista marraskuussa 2001 asiantuntijalausunnon, jonka mukaan niiden hyötyarvo on 25 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(18)

Dufercon käteisosuus varattiin leveää nauhaa tuottavan jatkuvavalulaitoksen ja muiden Clabecqin lisälaitosten ostoon, joka on tarkoitus toteuttaa välittömästi. Riippumaton yritys antoi laitteista marraskuussa 2001 asiantuntijalausunnon, jonka mukaan niiden hyötyarvo on 25 miljoonaa euroa.

| (19) | Välittömästi Carsidin perustamisen jälkeen Cockerill myi 40 prosenttia omistusosuudestaan Usinor Belgiumille ja 18,33 prosenttia Dufercolle ([...] miljoonalla eurolla, joka maksetaan [...] alkaen). Tämän seurauksena Carsidin pääoma on tällä hetkellä jaettu Usinor Belgiumin (40 prosenttia) ja Dufercon (60 prosenttia) kesken. Kun Sogepa ja Duferco Investment ovat maksaneet aiotut rahoitusosuudet, Sogepa omistaa 11,25 prosenttia ja muut osakkaat 58,75 prosenttia (Duferco Investment) ja 30 prosenttia (Usinor Belgium SA) Carsidin pääomasta. |
| --- | --- |

(19)

Välittömästi Carsidin perustamisen jälkeen Cockerill myi 40 prosenttia omistusosuudestaan Usinor Belgiumille ja 18,33 prosenttia Dufercolle ([...] miljoonalla eurolla, joka maksetaan [...] alkaen). Tämän seurauksena Carsidin pääoma on tällä hetkellä jaettu Usinor Belgiumin (40 prosenttia) ja Dufercon (60 prosenttia) kesken. Kun Sogepa ja Duferco Investment ovat maksaneet aiotut rahoitusosuudet, Sogepa omistaa 11,25 prosenttia ja muut osakkaat 58,75 prosenttia (Duferco Investment) ja 30 prosenttia (Usinor Belgium SA) Carsidin pääomasta.

IV   CARSIDIN TOIMINTAPERIAATTEET

| (20) | Carsidiin asennetaan kaksi teräslevyjen tuotantolinjaa, joista toinen on integroitu valuraudan tuotantolinja (tuotantokapasiteetti 1,8 miljoonaa tonnia vuodessa), jonka tuotanto toimitetaan Dufercolle, ja toinen sähköinen tuotantolinja, jonka tuotanto jaetaan Cockerillin ([...]) ja Dufercon Valloniassa omistamien yritysten ([...]) kesken. Siirtymäkauden [...] ajan suurin osa Carsidin tuotannosta toimitetaan kuitenkin Cockerill Sambrelle. |
| --- | --- |

(20)

Carsidiin asennetaan kaksi teräslevyjen tuotantolinjaa, joista toinen on integroitu valuraudan tuotantolinja (tuotantokapasiteetti 1,8 miljoonaa tonnia vuodessa), jonka tuotanto toimitetaan Dufercolle, ja toinen sähköinen tuotantolinja, jonka tuotanto jaetaan Cockerillin ([...]) ja Dufercon Valloniassa omistamien yritysten ([...]) kesken. Siirtymäkauden [...] ajan suurin osa Carsidin tuotannosta toimitetaan kuitenkin Cockerill Sambrelle.

| (21) | Toimenpiteen seurauksena Clabecqin masuuni, jonka terästuotantokapasiteetti on noin 1,5 miljoonaa tonnia vuodessa, suljetaan lopullisesti. |
| --- | --- |

(21)

Toimenpiteen seurauksena Clabecqin masuuni, jonka terästuotantokapasiteetti on noin 1,5 miljoonaa tonnia vuodessa, suljetaan lopullisesti.

| (22) | Carsid toimittaa koko tuotantonsa Duferco- ja Arcelor-konserneihin kuuluville yrityksille eikä harjoita toimintaa avoimilla kilpailumarkkinoilla. Cockerill Sambre ja Duferco-konserni ovat tätä varten allekirjoittaneet Carsidin kanssa pitkäaikaiset hankintasopimukset, jotka ovat voimassa [...] (Cockerill Sambre) ja [...] (Duferco) loppuun asti. Cockerill Sambre voi kuitenkin irtisanoa sopimuksen ensimmäisen kerran [...] lopussa. Lisäksi jos Cockerill Sambre käyttää oikeuttaan luopua osakkuudestaan Carsidissa, sekä Cockerill Sambre että Duferco voivat irtisanoa sopimukset [...]. |
| --- | --- |

(22)

Carsid toimittaa koko tuotantonsa Duferco- ja Arcelor-konserneihin kuuluville yrityksille eikä harjoita toimintaa avoimilla kilpailumarkkinoilla. Cockerill Sambre ja Duferco-konserni ovat tätä varten allekirjoittaneet Carsidin kanssa pitkäaikaiset hankintasopimukset, jotka ovat voimassa [...] (Cockerill Sambre) ja [...] (Duferco) loppuun asti. Cockerill Sambre voi kuitenkin irtisanoa sopimuksen ensimmäisen kerran [...] lopussa. Lisäksi jos Cockerill Sambre käyttää oikeuttaan luopua osakkuudestaan Carsidissa, sekä Cockerill Sambre että Duferco voivat irtisanoa sopimukset [...].

| (23) | Mainittujen tuotantolaitosten lisäksi (ks. 20 kohta) Carsid aikoo ostaa uuden tuotteiden laatua parantavan laitteen [...] ja investoida muiden laitteiden huoltoon ja ympäristönsuojeluun. Jatkuvavalulaitoksen siirron Duferco Clabecqista Charleroihin arvioidaan maksavan [...] miljoonaa euroa. Usinor Belgium myöntää Carsidille [...] lainan ja samansuuruisen puiteluoton [...] vuosikorolla. |
| --- | --- |

(23)

Mainittujen tuotantolaitosten lisäksi (ks. 20 kohta) Carsid aikoo ostaa uuden tuotteiden laatua parantavan laitteen [...] ja investoida muiden laitteiden huoltoon ja ympäristönsuojeluun. Jatkuvavalulaitoksen siirron Duferco Clabecqista Charleroihin arvioidaan maksavan [...] miljoonaa euroa. Usinor Belgium myöntää Carsidille [...] lainan ja samansuuruisen puiteluoton [...] vuosikorolla.

| (24) | Raaka-aineiden hankinta annetaan Arcelorin ja Duferco-konsernin asiantuntevien yksiköiden tehtäväksi korvausta vastaan. Romuraudan hankinta kuuluu siten [...]-konsernin vastuulle ja malmin, hiilen ja koksin hankinta [...] -konsernin vastuulle. |
| --- | --- |

(24)

Raaka-aineiden hankinta annetaan Arcelorin ja Duferco-konsernin asiantuntevien yksiköiden tehtäväksi korvausta vastaan. Romuraudan hankinta kuuluu siten [...]-konsernin vastuulle ja malmin, hiilen ja koksin hankinta [...] -konsernin vastuulle.

| (25) | Carsidin osakkaat ovat sopineet, että yritykset, joille Carsid toimittaa levyntuotantonsa, maksavat levyntuotantolinjan tuotantokustannukset. Teräslevyt toimitetaan tuotantokustannuksilla + 1 prosentti sen varmistamiseksi, että yritys ei tuota tappiota. Osakkaat ovat lisäksi sopineet, että [...] tuotosta maksetaan osinkoina yrityksen [...] toimintavuodesta lähtien. |
| --- | --- |

(25)

Carsidin osakkaat ovat sopineet, että yritykset, joille Carsid toimittaa levyntuotantonsa, maksavat levyntuotantolinjan tuotantokustannukset. Teräslevyt toimitetaan tuotantokustannuksilla + 1 prosentti sen varmistamiseksi, että yritys ei tuota tappiota. Osakkaat ovat lisäksi sopineet, että [...] tuotosta maksetaan osinkoina yrityksen [...] toimintavuodesta lähtien.

| (26) | Valuraudan tuotantolinjan kiinteistä kustannuksista vastaa Duferco ja sähköisen tuotantolinjan kiinteistä kustannuksista vastaa Cockerill Sambre [...] tonnin kapasiteettiin asti. Kun sähköisen tuotantolinjan kapasiteetti on noussut 1 miljoonaan tonniin, Cockerill vastaa enää vain [...] ja Duferco vastaa lopusta. Kumppani, joka käyttää toiselle osapuolelle tarkoitetun kapasiteetin kokonaan tai osittain, vastaa kuitenkin kiinteistä kustannuksista suhteessa käyttöön. Muuttuvista kustannuksista vastaa kukin osapuoli riippuen sille tarkoitetun tuotannon määrästä. Sopimuksen mukaan sähköisen tuotantolinjan työvoiman määrä on pääosin muuttuva; tähän päästään työnseisausten avulla ja käyttämällä henkilöstöä mahdollisuuksien mukaan valuraudan tuotantolinjalla. |
| --- | --- |

(26)

Valuraudan tuotantolinjan kiinteistä kustannuksista vastaa Duferco ja sähköisen tuotantolinjan kiinteistä kustannuksista vastaa Cockerill Sambre [...] tonnin kapasiteettiin asti. Kun sähköisen tuotantolinjan kapasiteetti on noussut 1 miljoonaan tonniin, Cockerill vastaa enää vain [...] ja Duferco vastaa lopusta. Kumppani, joka käyttää toiselle osapuolelle tarkoitetun kapasiteetin kokonaan tai osittain, vastaa kuitenkin kiinteistä kustannuksista suhteessa käyttöön. Muuttuvista kustannuksista vastaa kukin osapuoli riippuen sille tarkoitetun tuotannon määrästä. Sopimuksen mukaan sähköisen tuotantolinjan työvoiman määrä on pääosin muuttuva; tähän päästään työnseisausten avulla ja käyttämällä henkilöstöä mahdollisuuksien mukaan valuraudan tuotantolinjalla.

V   TERÄSMARKKINOIDEN TILANNE VUONNA 2001

| (27) | Vuosi 2000 oli yhteisön teräsalalla hyvä vuosi, jona tuotettiin ennätykselliset 163,2 miljoonaa tonnia terästä, mutta vuoden 2001 alussa tuotannon todettiin lähteneen laskuun, ja suuntaus vahvistui myöhemmin. Yleinen tilanne oli se, että kasvu oli hidastunut kaikkialla maailmassa ja talouden kehitys oli lisäksi epävarmaa Yhdysvaltojen syyskuun 11 päivän 2001 tapahtumien vuoksi. |
| --- | --- |

(27)

Vuosi 2000 oli yhteisön teräsalalla hyvä vuosi, jona tuotettiin ennätykselliset 163,2 miljoonaa tonnia terästä, mutta vuoden 2001 alussa tuotannon todettiin lähteneen laskuun, ja suuntaus vahvistui myöhemmin. Yleinen tilanne oli se, että kasvu oli hidastunut kaikkialla maailmassa ja talouden kehitys oli lisäksi epävarmaa Yhdysvaltojen syyskuun 11 päivän 2001 tapahtumien vuoksi.

| (28) | Duferco Clabecqin ja Duferco La Louvièren tärkeimpien tuotteiden eli hiiliteräksestä valmistettujen levytuotteiden markkinatilanne oli yhteisössä vuonna 2001 erittäin huolestuttava johtuen etenkin tuonnista (ks. tähän liittyvät vuoden 2001 tiedot väliaikaisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa 27 päivänä maaliskuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 560/2002 (9). Maailmanlaajuinen tilanne ei juurikaan ollut parempi, kuten kaikki 17–18 päivänä syyskuuta 2001 pidetyn OECD:n korkean tason kokouksen osanottajat totesivat. Myös Yhdysvaltain tammikuussa ja heinäkuussa 2001 aloittamat terästutkimukset olivat lisänneet epävarmuutta terästuotteiden kansainvälisen kaupan kehitysnäkymistä. |
| --- | --- |

(28)

Duferco Clabecqin ja Duferco La Louvièren tärkeimpien tuotteiden eli hiiliteräksestä valmistettujen levytuotteiden markkinatilanne oli yhteisössä vuonna 2001 erittäin huolestuttava johtuen etenkin tuonnista (ks. tähän liittyvät vuoden 2001 tiedot väliaikaisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa 27 päivänä maaliskuuta 2002 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 560/2002 (9). Maailmanlaajuinen tilanne ei juurikaan ollut parempi, kuten kaikki 17–18 päivänä syyskuuta 2001 pidetyn OECD:n korkean tason kokouksen osanottajat totesivat. Myös Yhdysvaltain tammikuussa ja heinäkuussa 2001 aloittamat terästutkimukset olivat lisänneet epävarmuutta terästuotteiden kansainvälisen kaupan kehitysnäkymistä.

| (29) | Belgia on terästuotteiden nettoviejä. Vuonna 2001 yli 70 prosenttia sen tuotannosta vietiin yhteisön alueelle. |
| --- | --- |

(29)

Belgia on terästuotteiden nettoviejä. Vuonna 2001 yli 70 prosenttia sen tuotannosta vietiin yhteisön alueelle.

VI   KOMISSION MENETTELYN ALOITTAMISEN YHTEYDESSÄ ESITTÄMÄT EPÄILYT

| (30) | Komissio esitti seuraavista kahdesta syystä johtuvia epäilyjä siitä, vastaako Sogepan käyttäytyminen yksityisen sijoittajan käyttäytymistä edes siinä tapauksessa, että toimintaa tarkastellaan sen aiempien sijoitusten kannalta:






  — | Carsidin oletettu yksityinen sijoittaja ei olisi valmis hyväksymään sitä, että se on ainoa rahoittaja, joka maksaa koko rahoitusosuutensa käteisenä ja jonka osuus käytetään yrityksen uusiin rahoitustarpeisiin, sillä siinä tapauksessa yksityisille osakkaille ja Carsidin julkiselle osakkaalle aiheutuvat riskit eivät olisi verrattavissa toisiinsa. Yksityisten yhteistyökumppaneiden osuus rajoittuisi vain tuotantolaitosten siirtoon konserniin kuuluvien yritysten sisällä. Valtio sen sijaan sijoittaa hankkeeseen uutta rahoitusta, jonka myötä sille aiheutuu uusia riskejä. |
| --- | --- | --- |

(30)

Komissio esitti seuraavista kahdesta syystä johtuvia epäilyjä siitä, vastaako Sogepan käyttäytyminen yksityisen sijoittajan käyttäytymistä edes siinä tapauksessa, että toimintaa tarkastellaan sen aiempien sijoitusten kannalta:

—

Carsidin oletettu yksityinen sijoittaja ei olisi valmis hyväksymään sitä, että se on ainoa rahoittaja, joka maksaa koko rahoitusosuutensa käteisenä ja jonka osuus käytetään yrityksen uusiin rahoitustarpeisiin, sillä siinä tapauksessa yksityisille osakkaille ja Carsidin julkiselle osakkaalle aiheutuvat riskit eivät olisi verrattavissa toisiinsa. Yksityisten yhteistyökumppaneiden osuus rajoittuisi vain tuotantolaitosten siirtoon konserniin kuuluvien yritysten sisällä. Valtio sen sijaan sijoittaa hankkeeseen uutta rahoitusta, jonka myötä sille aiheutuu uusia riskejä.

| — | Valtion Carsidiin sijoittamastaan pääomasta odottamaa korvausta ei voida pitää yhdenmukaisena yksityisen sijoittajan odotusten kanssa, sillä sijoituksen kannattavuus riippuu toisaalta kunkin hankkeeseen osallistuvan yrityksen tilanteesta ja toisaalta terästeollisuuden kehitysnäkymistä maailman, Euroopan ja alueiden tasolla. |
| --- | --- |

—

Valtion Carsidiin sijoittamastaan pääomasta odottamaa korvausta ei voida pitää yhdenmukaisena yksityisen sijoittajan odotusten kanssa, sillä sijoituksen kannattavuus riippuu toisaalta kunkin hankkeeseen osallistuvan yrityksen tilanteesta ja toisaalta terästeollisuuden kehitysnäkymistä maailman, Euroopan ja alueiden tasolla.

VII   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

A.   Corus

| (31) | Terästuottaja Corus katsoo, että Vallonian alueen Sogepan välityksellä Carsidiin tekemä investointi on valtiontukea. Yritys perusteli näkemystään sillä, että yksityinen sijoittaja, joka pyrkii tekemään kannattavan sijoituksen, ei olisi sijoittanut varoja Carsidiin niillä ehdoilla, jotka Sogepa on hyväksynyt. |
| --- | --- |

(31)

Terästuottaja Corus katsoo, että Vallonian alueen Sogepan välityksellä Carsidiin tekemä investointi on valtiontukea. Yritys perusteli näkemystään sillä, että yksityinen sijoittaja, joka pyrkii tekemään kannattavan sijoituksen, ei olisi sijoittanut varoja Carsidiin niillä ehdoilla, jotka Sogepa on hyväksynyt.

| (32) | Ensinnäkin Corus katsoo, että Carsid ei ole kilpailukykyinen yritys nyt eikä tulevaisuudessa. Corusin mukaan Carsidilla on joitakin sisämaasijainnista johtuvia kilpailuun vaikuttavia haittoja, jotka liittyvät tuotantopanosten eli työvoiman, hiilen ja rautamalmin, rautaromun ja sähkön kustannuksiin. Lisäksi se on liian pieni hyötyäkseen mittakaavaeduista (10). Carsidilla ei toisaalta ole mitään erityisetuja: se myy tavanomaisia puolivalmisteita, joiden tuotannossa on ylikapasiteettia, muiden tuottajien vientivalmiuksien ollessa paremmat. Tuotantokustannukset Charleroissa ovat tällä hetkellä yli 15 prosenttia keskimääräisen kilpailijan kustannuksia korkeammat. Charleroin kustannukset ovat 219 Yhdysvaltain dollaria tonnia kohden, joten se on (pientä kreikkalaista tuottajaa Halyvourgikia lukuun ottamatta) tuottaja, jonka kustannukset ovat Euroopan korkeimmat. World Steel Dynamicsin arvioimien 300 tuottajan joukossa se on sijalla 207. |
| --- | --- |

(32)

Ensinnäkin Corus katsoo, että Carsid ei ole kilpailukykyinen yritys nyt eikä tulevaisuudessa. Corusin mukaan Carsidilla on joitakin sisämaasijainnista johtuvia kilpailuun vaikuttavia haittoja, jotka liittyvät tuotantopanosten eli työvoiman, hiilen ja rautamalmin, rautaromun ja sähkön kustannuksiin. Lisäksi se on liian pieni hyötyäkseen mittakaavaeduista (10). Carsidilla ei toisaalta ole mitään erityisetuja: se myy tavanomaisia puolivalmisteita, joiden tuotannossa on ylikapasiteettia, muiden tuottajien vientivalmiuksien ollessa paremmat. Tuotantokustannukset Charleroissa ovat tällä hetkellä yli 15 prosenttia keskimääräisen kilpailijan kustannuksia korkeammat. Charleroin kustannukset ovat 219 Yhdysvaltain dollaria tonnia kohden, joten se on (pientä kreikkalaista tuottajaa Halyvourgikia lukuun ottamatta) tuottaja, jonka kustannukset ovat Euroopan korkeimmat. World Steel Dynamicsin arvioimien 300 tuottajan joukossa se on sijalla 207.

| (33) | Jos vielä otetaan huomioon, että Carsid myy levynsä hinnalla, joka on kustannukset + 1 prosentti, Duferco ja Arcelor ovat epäedullisessa kilpailuasemassa myydessään näistä levyistä valmistettuja valmistuotteita. Yksityinen sijoittaja, joka suunnittelisi Carsidin osakkeiden ostamista, pelkäisi tällaisessa tilanteessa, että järjestely johtaa jatkossa joko siihen, että Duferco ja Arcelor ostavat Carsidilta huomattavasti vähemmän tavaraa, tai siihen, että siirtohinnasta on neuvoteltava uudelleen. Yksityinen sijoittaja nostaisi tämän pelon vuoksi sijoittamispäätökseensä sisältyvää riskilisää ja vaatisi tavanomaista parempaa tuottoastetta. |
| --- | --- |

(33)

Jos vielä otetaan huomioon, että Carsid myy levynsä hinnalla, joka on kustannukset + 1 prosentti, Duferco ja Arcelor ovat epäedullisessa kilpailuasemassa myydessään näistä levyistä valmistettuja valmistuotteita. Yksityinen sijoittaja, joka suunnittelisi Carsidin osakkeiden ostamista, pelkäisi tällaisessa tilanteessa, että järjestely johtaa jatkossa joko siihen, että Duferco ja Arcelor ostavat Carsidilta huomattavasti vähemmän tavaraa, tai siihen, että siirtohinnasta on neuvoteltava uudelleen. Yksityinen sijoittaja nostaisi tämän pelon vuoksi sijoittamispäätökseensä sisältyvää riskilisää ja vaatisi tavanomaista parempaa tuottoastetta.

| (34) | Corusin mukaan on hyvin epätodennäköistä, että Carsid alkaa tuottaa riittävästi voittoa ollakseen kannattava. Juuri tästä syystä Usinor ilmoitti helmikuussa julkisesti, ettei teräksentuotannolla Charleroissa ollut tulevaisuutta. Sogepan tekemää investointia ei siten voida pitää tavanomaisen sijoittajan toimintana. Muilla osakkailla on muita motivaatioita: Usinor haluaa päästä eroon Charleroista neuvottelematta uudelleen sitoumuksista, joita se teki ostaessaan Cockerillin, ja toimenpiteen ansiosta se voi tehdä näin alhaisemmin kustannuksin tai jopa ilman mitään kustannuksia; Duferco puolestaan saa todennäköisesti takaisin enemmän kuin kertyneet tappiot lopputuotteen myynnistä saatavan voiton ansiosta, kun se antaa Carsidin tehtäväksi levyjen toimittamisen sen belgialaisille tehtaille. Duferco pitää toimenpidettä myös keinona välttää Clabecqin masuunin korjaustyöt ja siirtää tuotanto Charleroihin, jossa se toivoo menettävänsä vähemmän rahaa kuin Clabecqissa. Toimenpiteestä ei kuitenkaan koidu voittoa. Ainoa syy Sogepan tekemälle investoinnille on näin ollen työpaikkojen säilyttäminen. |
| --- | --- |

(34)

Corusin mukaan on hyvin epätodennäköistä, että Carsid alkaa tuottaa riittävästi voittoa ollakseen kannattava. Juuri tästä syystä Usinor ilmoitti helmikuussa julkisesti, ettei teräksentuotannolla Charleroissa ollut tulevaisuutta. Sogepan tekemää investointia ei siten voida pitää tavanomaisen sijoittajan toimintana. Muilla osakkailla on muita motivaatioita: Usinor haluaa päästä eroon Charleroista neuvottelematta uudelleen sitoumuksista, joita se teki ostaessaan Cockerillin, ja toimenpiteen ansiosta se voi tehdä näin alhaisemmin kustannuksin tai jopa ilman mitään kustannuksia; Duferco puolestaan saa todennäköisesti takaisin enemmän kuin kertyneet tappiot lopputuotteen myynnistä saatavan voiton ansiosta, kun se antaa Carsidin tehtäväksi levyjen toimittamisen sen belgialaisille tehtaille. Duferco pitää toimenpidettä myös keinona välttää Clabecqin masuunin korjaustyöt ja siirtää tuotanto Charleroihin, jossa se toivoo menettävänsä vähemmän rahaa kuin Clabecqissa. Toimenpiteestä ei kuitenkaan koidu voittoa. Ainoa syy Sogepan tekemälle investoinnille on näin ollen työpaikkojen säilyttäminen.

| (35) | Toiseksi Corus katsoo, että investoinnin odotettu tuotto ei riitä perustelemaan investointia. Corus on laskenut Sogepan investoinnistaan mahdollisesti saaman tuoton nettonykyarvon. Corusin mukaan Sogepa voi optimistisimpienkin oletusten mukaan toivoa enintään 4,9 prosentin sisäistä tuottoa. On selvää, että luku on huomattavasti vähemmän kuin mitä yksityinen sijoittaja vaatisi. Lähes kaikissa muissa oletuksissa tuottoprosentti on negatiivinen. |
| --- | --- |

(35)

Toiseksi Corus katsoo, että investoinnin odotettu tuotto ei riitä perustelemaan investointia. Corus on laskenut Sogepan investoinnistaan mahdollisesti saaman tuoton nettonykyarvon. Corusin mukaan Sogepa voi optimistisimpienkin oletusten mukaan toivoa enintään 4,9 prosentin sisäistä tuottoa. On selvää, että luku on huomattavasti vähemmän kuin mitä yksityinen sijoittaja vaatisi. Lähes kaikissa muissa oletuksissa tuottoprosentti on negatiivinen.

| (36) | Kolmanneksi Corus katsoo, että siirrettyjen laitteiden arvo on suuresti liioiteltu. Liiketoimen ansiosta Cockerill pääsee ennen kaikkea eroon Charleroin tehtaasta maksamatta sulkemiskuluja. Koska tällaisessa tilanteessa ei voida odottaa, että laitteet tuottaisivat minkäänlaista voittoa, niiden todellinen arvo on nolla. Joka tapauksessa jos kyseiset laitteet myytäisiin huutokaupalla, niiden myynnistä saatava tuotto ei ylittäisi rautaromun arvoa. Corusin alalta saamat kokemukset ovat osoittaneet, että rautaromun arvo kattaa parhaassa tapauksessa teollisuustoiminnan lopettamisesta aiheutuvat ympäristökustannukset. |
| --- | --- |

(36)

Kolmanneksi Corus katsoo, että siirrettyjen laitteiden arvo on suuresti liioiteltu. Liiketoimen ansiosta Cockerill pääsee ennen kaikkea eroon Charleroin tehtaasta maksamatta sulkemiskuluja. Koska tällaisessa tilanteessa ei voida odottaa, että laitteet tuottaisivat minkäänlaista voittoa, niiden todellinen arvo on nolla. Joka tapauksessa jos kyseiset laitteet myytäisiin huutokaupalla, niiden myynnistä saatava tuotto ei ylittäisi rautaromun arvoa. Corusin alalta saamat kokemukset ovat osoittaneet, että rautaromun arvo kattaa parhaassa tapauksessa teollisuustoiminnan lopettamisesta aiheutuvat ympäristökustannukset.

| (37) | Neljänneksi Corus katsoo, että vaikka laitteiden arvo olisikin arvioitu oikein, Sogepa ottaa suuremman taloudellisen riskin kuin Carsidin yksityiset osakkaat, sillä se on ainoa osakas, joka sijoittaa uutta pääomaa tähän vähintäänkin epävarmaan hankkeeseen. Koska Carsidin kahden yksityisen osakkaan sijoitus on luontoissuoritus joko suoraan tai siksi, että rahoitusosuus käytetään konserniin kuuluvien yhtiöiden tehtaan ostamiseen, Corus epäilee yksityisen osakkaan valmiutta sijoittaa yksin yhtiöön kaikki sen uusiin tarpeisiin vastaamiseksi tarvittavat käteisvarat. |
| --- | --- |

(37)

Neljänneksi Corus katsoo, että vaikka laitteiden arvo olisikin arvioitu oikein, Sogepa ottaa suuremman taloudellisen riskin kuin Carsidin yksityiset osakkaat, sillä se on ainoa osakas, joka sijoittaa uutta pääomaa tähän vähintäänkin epävarmaan hankkeeseen. Koska Carsidin kahden yksityisen osakkaan sijoitus on luontoissuoritus joko suoraan tai siksi, että rahoitusosuus käytetään konserniin kuuluvien yhtiöiden tehtaan ostamiseen, Corus epäilee yksityisen osakkaan valmiutta sijoittaa yksin yhtiöön kaikki sen uusiin tarpeisiin vastaamiseksi tarvittavat käteisvarat.

| (38) | Viidenneksi Corus väittää, että teräsalan yrityksen julkisen rahoitusosuuden voidaan olettaa olevan valtiontuki, sillä alalle on tyypillistä rakenteellinen ylikapasiteetti. |
| --- | --- |

(38)

Viidenneksi Corus väittää, että teräsalan yrityksen julkisen rahoitusosuuden voidaan olettaa olevan valtiontuki, sillä alalle on tyypillistä rakenteellinen ylikapasiteetti.

| (39) | Kuudenneksi Carsid-hanke voidaan Corusin mukaan toteuttaa ainoastaan Charleroita ja Clabecqia koskevan erityisen varhaiseläkeohjelman ansiosta. Corusin mielestä poikkeaminen lain mukaisesta vähimmäiseläkeiästä (58 vuotta) edellyttää omavaltaista hallinnollista päätöstä, jota ilman Carsidin on otettava palvelukseensa kaikki Charleroissa työskentelevät työntekijät tai heidän työnantajansa on maksettava kaikki varhaiseläkkeestä koituvat kulut. Corusin mielestä viranomaisten osallistuminen varhaiseläkeohjelmaan on valtiontukea. |
| --- | --- |

(39)

Kuudenneksi Carsid-hanke voidaan Corusin mukaan toteuttaa ainoastaan Charleroita ja Clabecqia koskevan erityisen varhaiseläkeohjelman ansiosta. Corusin mielestä poikkeaminen lain mukaisesta vähimmäiseläkeiästä (58 vuotta) edellyttää omavaltaista hallinnollista päätöstä, jota ilman Carsidin on otettava palvelukseensa kaikki Charleroissa työskentelevät työntekijät tai heidän työnantajansa on maksettava kaikki varhaiseläkkeestä koituvat kulut. Corusin mielestä viranomaisten osallistuminen varhaiseläkeohjelmaan on valtiontukea.

| (40) | Seitsemänneksi Corus katsoo, että Sogepan investointi ei ole yleisessä taustatilanteessa perusteltu. Kun otetaan huomioon Sogepan aiemmin toteuttamien tukitoimien tulokset, kukaan yksityinen sijoittaja ei myöntäisi lisäinvestointia. Yksityinen sijoittaja, joka olisi Sogepan asemassa, olisi mieluummin katkaissut kaikki siteet Duferco/Cockerill-konserneihin kuin sijoittanut uutta pääomaa Carsidiin. |
| --- | --- |

(40)

Seitsemänneksi Corus katsoo, että Sogepan investointi ei ole yleisessä taustatilanteessa perusteltu. Kun otetaan huomioon Sogepan aiemmin toteuttamien tukitoimien tulokset, kukaan yksityinen sijoittaja ei myöntäisi lisäinvestointia. Yksityinen sijoittaja, joka olisi Sogepan asemassa, olisi mieluummin katkaissut kaikki siteet Duferco/Cockerill-konserneihin kuin sijoittanut uutta pääomaa Carsidiin.

B.   Yhdistynyt kuningaskunta

| (41) | Yhdistyneen kuningaskunnan mielestä on epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja, joka pyrkii tekemään kannattavan sijoituksen, olisi sijoittanut varoja Carsidiin osakkuudelle asetetuin ehdoin sen vuoksi, että yhtiö ei harjoita toimintaansa vapailla markkinoilla, vaikka onkin riippumaton. |
| --- | --- |

(41)

Yhdistyneen kuningaskunnan mielestä on epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja, joka pyrkii tekemään kannattavan sijoituksen, olisi sijoittanut varoja Carsidiin osakkuudelle asetetuin ehdoin sen vuoksi, että yhtiö ei harjoita toimintaansa vapailla markkinoilla, vaikka onkin riippumaton.

VIII   BELGIAN HUOMAUTUKSET

| (42) | Belgian viranomaiset totesivat ensinnäkin, että Vallonian viranomaisten politiikkana on jo vuosikymmenten ajan ollut investoida Vallonian teräsalaan ja että Sogepaa ei siten voida pitää riippumattomana yksityisenä sijoittajana, koska se omistaa osakkeita Dufercosta, Clabecqista, Duferco La Louvièresta ja Arcelorista. Viranomaisten mukaan Sogepan käyttäytyminen on sellaisen yksityisen holdingyhtiön tai yksityisen yrityskonsernin käyttäytymistä, joka harjoittaa alakohtaista politiikkaa pidemmän aikavälin kannattavuusnäkymien ohjaamana, koska se investoi osakkeenomistajana sellaisten kahden konsernin rationalisointihankkeeseen, joissa se on osakas (välillinen voitto) ja joiden kannattavuus on taattu (suora voitto). |
| --- | --- |

(42)

Belgian viranomaiset totesivat ensinnäkin, että Vallonian viranomaisten politiikkana on jo vuosikymmenten ajan ollut investoida Vallonian teräsalaan ja että Sogepaa ei siten voida pitää riippumattomana yksityisenä sijoittajana, koska se omistaa osakkeita Dufercosta, Clabecqista, Duferco La Louvièresta ja Arcelorista. Viranomaisten mukaan Sogepan käyttäytyminen on sellaisen yksityisen holdingyhtiön tai yksityisen yrityskonsernin käyttäytymistä, joka harjoittaa alakohtaista politiikkaa pidemmän aikavälin kannattavuusnäkymien ohjaamana, koska se investoi osakkeenomistajana sellaisten kahden konsernin rationalisointihankkeeseen, joissa se on osakas (välillinen voitto) ja joiden kannattavuus on taattu (suora voitto).

| (43) | Toisaalta Belgian viranomaiset kiistävät komission väitteen, jonka mukaan Sogepa on ainoa osakas, joka sijoittaa hankkeeseen uutta rahoitusta, sillä Duferco Investment korotti 27 päivänä joulukuuta 2001 Carsidin pääomaa 25 miljoonalla eurolla. Vaikka onkin totta, että Duferco Clabecqin jatkuvavalulaitoksen myynti on toteutettu Carsidin kahden yksityisen yhtiökumppanin tekemien sijoitusten yhteydessä, myynti voidaan perustella sillä, että Carsidin oli määrä tuottaa Duferco-konsernille erityismittaisia levyjä, joiden valmistamiseksi oli ostettava Clabecqissa sijaitsevan jatkuvavalulaitoksen kaltainen laitos. |
| --- | --- |

(43)

Toisaalta Belgian viranomaiset kiistävät komission väitteen, jonka mukaan Sogepa on ainoa osakas, joka sijoittaa hankkeeseen uutta rahoitusta, sillä Duferco Investment korotti 27 päivänä joulukuuta 2001 Carsidin pääomaa 25 miljoonalla eurolla. Vaikka onkin totta, että Duferco Clabecqin jatkuvavalulaitoksen myynti on toteutettu Carsidin kahden yksityisen yhtiökumppanin tekemien sijoitusten yhteydessä, myynti voidaan perustella sillä, että Carsidin oli määrä tuottaa Duferco-konsernille erityismittaisia levyjä, joiden valmistamiseksi oli ostettava Clabecqissa sijaitsevan jatkuvavalulaitoksen kaltainen laitos.

| (44) | Belgian viranomaiset katsoivat, että Sogepan ottama riski on verrattavissa muiden ottamiin riskeihin sikäli, että se on suhteutettu sen tekemään sijoitukseen. Kaikki Carsidin osakkaat, maksoivatpa ne osuutensa laitteina tai käteisenä, ottavat Belgian oikeuden mukaan yhtä suuren riskin. Komissio ei voi velvoittaa Sogepaa tekemään sijoitustaan luontoissuorituksena tai yksityisiä kumppaneita tekemään uutta käteispääomakorotusta ottamatta huomioon niiden jo maksamia yhteensä 60 miljoonan euron suuruisia rahoitusosuuksia. |
| --- | --- |

(44)

Belgian viranomaiset katsoivat, että Sogepan ottama riski on verrattavissa muiden ottamiin riskeihin sikäli, että se on suhteutettu sen tekemään sijoitukseen. Kaikki Carsidin osakkaat, maksoivatpa ne osuutensa laitteina tai käteisenä, ottavat Belgian oikeuden mukaan yhtä suuren riskin. Komissio ei voi velvoittaa Sogepaa tekemään sijoitustaan luontoissuorituksena tai yksityisiä kumppaneita tekemään uutta käteispääomakorotusta ottamatta huomioon niiden jo maksamia yhteensä 60 miljoonan euron suuruisia rahoitusosuuksia.

| (45) | Siirrettyjen laitteiden arvo on Belgian viranomaisten mukaan määritelty riippumattomien asiantuntijalausuntojen perusteella. Cockerill Sambren sijoitusta varten on lisäksi nimitettävä Belgian yhtiölainsäädännön 444 pykälän mukaan asiamiestarkastaja. Duferco Clabecqilta ostettujen laitteiden arvoa viranomaiset kommentoivat toteamalla, että sen lisäksi, että Arcelor on hyväksynyt asiantuntijalausunnossa määrätyn arvon, Duferco Clabecqin jatkuvavalulaitoksen kaltainen uusi laitos maksaisi nykyään 60 miljoonaa euroa ja sen asentamiseen kuluisi 18–24 kuukautta, kun Duferco Clabecqin laitos voidaan siirtää ja asentaa 12 kuukaudessa. |
| --- | --- |

(45)

Siirrettyjen laitteiden arvo on Belgian viranomaisten mukaan määritelty riippumattomien asiantuntijalausuntojen perusteella. Cockerill Sambren sijoitusta varten on lisäksi nimitettävä Belgian yhtiölainsäädännön 444 pykälän mukaan asiamiestarkastaja. Duferco Clabecqilta ostettujen laitteiden arvoa viranomaiset kommentoivat toteamalla, että sen lisäksi, että Arcelor on hyväksynyt asiantuntijalausunnossa määrätyn arvon, Duferco Clabecqin jatkuvavalulaitoksen kaltainen uusi laitos maksaisi nykyään 60 miljoonaa euroa ja sen asentamiseen kuluisi 18–24 kuukautta, kun Duferco Clabecqin laitos voidaan siirtää ja asentaa 12 kuukaudessa.

| (46) | Belgian viranomaisten mielestä Carsidin kilpailukyvyn takaavat monet edut, joita ovat kulujen vähennys (11), joustavat mahdollisuudet siirtää tuotantoa valuraudan tuotantolinjan ja sähköisen tuotantolinjan välillä, minkä ansiosta kysynnän vaihteluihin voidaan mukautua helposti, ja sellaisten alueellisten kytkösmarkkinoiden luominen, joiden avulla voidaan tuottaa raaka-ainetta Dufercon ja Arcelorin valssaamoihin. Huolimatta Corusin mainitsemista meren rannalla sijaitsevien tehtaiden eduista Carsid, joka sijaitsee lähellä yhteistyökumppaneitaan, tuottaa levyjä [...] euron tonnihintaan eli huomattavasti Corusin esittämää 219 Yhdysvaltain dollarin hintaa edullisemmin. |
| --- | --- |

(46)

Belgian viranomaisten mielestä Carsidin kilpailukyvyn takaavat monet edut, joita ovat kulujen vähennys (11), joustavat mahdollisuudet siirtää tuotantoa valuraudan tuotantolinjan ja sähköisen tuotantolinjan välillä, minkä ansiosta kysynnän vaihteluihin voidaan mukautua helposti, ja sellaisten alueellisten kytkösmarkkinoiden luominen, joiden avulla voidaan tuottaa raaka-ainetta Dufercon ja Arcelorin valssaamoihin. Huolimatta Corusin mainitsemista meren rannalla sijaitsevien tehtaiden eduista Carsid, joka sijaitsee lähellä yhteistyökumppaneitaan, tuottaa levyjä [...] euron tonnihintaan eli huomattavasti Corusin esittämää 219 Yhdysvaltain dollarin hintaa edullisemmin.

| (47) | Mitä tulee Carsidin tuotantokustannuksiin, CRU International Limitedin tekemän tutkimuksen mukaan Marcinellen tuotantokustannukset olivat vuonna 2000 176,6 Yhdysvaltain dollaria eli vain 3 prosenttia Euroopan keskiarvoa korkeammat ja 4 prosenttia maailman keskiarvoa alhaisemmat. Tutkimus perustui 1 650 kilotonnin tuotantoon, mutta Carsidin nykyinen tuotantomäärä on 1 800 kilotonnia. Tuotannon kasvu ja tuottavuuden parantuminen selittävät levyjen tuotantokustannusten alenemisen tasolle, joka on tällä hetkellä noin [...] euroa tonnia kohden eli selvästi vähemmän kuin levyjen markkinahinta, joka on Euroopassa suunnilleen 225 euroa tonnia kohden (kuljetus mukaan luettuna). |
| --- | --- |

(47)

Mitä tulee Carsidin tuotantokustannuksiin, CRU International Limitedin tekemän tutkimuksen mukaan Marcinellen tuotantokustannukset olivat vuonna 2000 176,6 Yhdysvaltain dollaria eli vain 3 prosenttia Euroopan keskiarvoa korkeammat ja 4 prosenttia maailman keskiarvoa alhaisemmat. Tutkimus perustui 1 650 kilotonnin tuotantoon, mutta Carsidin nykyinen tuotantomäärä on 1 800 kilotonnia. Tuotannon kasvu ja tuottavuuden parantuminen selittävät levyjen tuotantokustannusten alenemisen tasolle, joka on tällä hetkellä noin [...] euroa tonnia kohden eli selvästi vähemmän kuin levyjen markkinahinta, joka on Euroopassa suunnilleen 225 euroa tonnia kohden (kuljetus mukaan luettuna).

| (48) | Levyjen hankintasopimuksen ansiosta Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière valmistavat keloja ja levyjä kilpailukykyisemmin hinnoin, jotka ovat Euroopan keskiluokkaa. Carsidin tuottaman levyn käyttö nostaa bruttomarginaalia noin [...] miljoonaa euroa vuodessa Duferco La Louvièren osalta ja noin [...] miljoonaa euroa vuodessa Duferco Clabecqin osalta. |
| --- | --- |

(48)

Levyjen hankintasopimuksen ansiosta Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière valmistavat keloja ja levyjä kilpailukykyisemmin hinnoin, jotka ovat Euroopan keskiluokkaa. Carsidin tuottaman levyn käyttö nostaa bruttomarginaalia noin [...] miljoonaa euroa vuodessa Duferco La Louvièren osalta ja noin [...] miljoonaa euroa vuodessa Duferco Clabecqin osalta.

| (49) | Toisaalta Belgian viranomaiset ovat sitä mieltä, että pelko Carsidin laitteiden täysimittaisen käytön toteutumatta jäämisestä ovat turhia, sillä sekä Arcelor että Duferco ovat allekirjoittaneet pitkäaikaiset hankintasopimukset, jotka ovat voimassa [...] asti. Sopimusten mukaan osapuoli, joka ei hyödynnä oikeuksiaan, joutuu maksamaan niitä varten varattuihin laitteisiin liittyvät kiinteät kustannukset. |
| --- | --- |

(49)

Toisaalta Belgian viranomaiset ovat sitä mieltä, että pelko Carsidin laitteiden täysimittaisen käytön toteutumatta jäämisestä ovat turhia, sillä sekä Arcelor että Duferco ovat allekirjoittaneet pitkäaikaiset hankintasopimukset, jotka ovat voimassa [...] asti. Sopimusten mukaan osapuoli, joka ei hyödynnä oikeuksiaan, joutuu maksamaan niitä varten varattuihin laitteisiin liittyvät kiinteät kustannukset.

| (50) | Belgian viranomaiset olivat arvioineet 7 päivänä toukokuuta 2002 päivätyssä kirjeessään Carsidiin investoitujen omien varojen kannattavuudeksi kaudella [...] keskimäärin [...] vuodessa verojen jälkeen ([...] vuodessa ennen veroja). |
| --- | --- |

(50)

Belgian viranomaiset olivat arvioineet 7 päivänä toukokuuta 2002 päivätyssä kirjeessään Carsidiin investoitujen omien varojen kannattavuudeksi kaudella [...] keskimäärin [...] vuodessa verojen jälkeen ([...] vuodessa ennen veroja).

| (51) | Lisäksi Belgian viranomaiset vastasivat Corusin tekemään Carsidin odotetun tuoton nettonykyarvoa koskevaan laskelmaan (ks. tämän päätöksen 35 kohta) tekemällä laskelman samalla menetelmällä kuin Corus, korjaten kuitenkin tiettyjä, esimerkiksi Carsidin laitteiden jäännösarvoon ja toiminnan jatkumista koskevaan oletukseen, liittyviä lukuja. Carsidin sisäinen tuotto olisi [...] (12), mikä olisi Belgian viranomaisten mielestä tyydyttävä tulos vastaavanlaisesta investoinnista (kun otetaan huomioon 5 prosentin pitkäaikainen korkokanta, johon on lisättävä 3 prosenttia terästeollisuudelle ominaisen riskin vuoksi). Myöhemmin toimitettujen muiden laskelmien mukaan Carsidin sisäinen tuotto olisi [...], jos otetaan huomioon normaali oletus tehtaan toiminnan jatkumisesta vähintään [...] (13) asti, tai [...], jos oletetaan, että yritys lopetetaan (14). |
| --- | --- |

(51)

Lisäksi Belgian viranomaiset vastasivat Corusin tekemään Carsidin odotetun tuoton nettonykyarvoa koskevaan laskelmaan (ks. tämän päätöksen 35 kohta) tekemällä laskelman samalla menetelmällä kuin Corus, korjaten kuitenkin tiettyjä, esimerkiksi Carsidin laitteiden jäännösarvoon ja toiminnan jatkumista koskevaan oletukseen, liittyviä lukuja. Carsidin sisäinen tuotto olisi [...] (12), mikä olisi Belgian viranomaisten mielestä tyydyttävä tulos vastaavanlaisesta investoinnista (kun otetaan huomioon 5 prosentin pitkäaikainen korkokanta, johon on lisättävä 3 prosenttia terästeollisuudelle ominaisen riskin vuoksi). Myöhemmin toimitettujen muiden laskelmien mukaan Carsidin sisäinen tuotto olisi [...], jos otetaan huomioon normaali oletus tehtaan toiminnan jatkumisesta vähintään [...] (13) asti, tai [...], jos oletetaan, että yritys lopetetaan (14).

| (52) | Belgian viranomaiset katsovat joka tapauksessa, että kannattavuus voidaan katsoa osoitetuksi, kun julkiseen tukitoimenpiteeseen liittyy samanaikaisia merkittäviä yksityisiä tukitoimia, ja että komission tehtävänä ei ole tehdä päätöksiä sijoittajan puolesta vaan määritellä kohtuullisella varmuudella, onko valtion rahoittama ohjelma markkinatalousolosuhteissa toimivan sijoittajan kannalta hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(52)

Belgian viranomaiset katsovat joka tapauksessa, että kannattavuus voidaan katsoa osoitetuksi, kun julkiseen tukitoimenpiteeseen liittyy samanaikaisia merkittäviä yksityisiä tukitoimia, ja että komission tehtävänä ei ole tehdä päätöksiä sijoittajan puolesta vaan määritellä kohtuullisella varmuudella, onko valtion rahoittama ohjelma markkinatalousolosuhteissa toimivan sijoittajan kannalta hyväksyttävä.

| (53) | Belgian viranomaiset myönsivät, että teräsala kävi vuonna 2001 läpi melko vakavan suhdannekriisin, joka kuuluu terästeollisuudelle ominaiseen sykliin, mutta Yhdysvaltojen toteuttamien toimenpiteiden seurauksena hinnat ovat nousseet voimakkaasti Euroopassa ja Aasiassa ja suuntaus näyttää pysyvältä huolimatta taloussuhdanteesta ja melko heikosta kysynnästä. Levymarkkinoilla ei Euroopassa ole myöskään rakenteellista ylikapasiteettia. Eurooppa on päinvastoin levyjen nettotuoja, eikä tilanteeseen ole odotettavissa muutoksia tulevina vuosina. |
| --- | --- |

(53)

Belgian viranomaiset myönsivät, että teräsala kävi vuonna 2001 läpi melko vakavan suhdannekriisin, joka kuuluu terästeollisuudelle ominaiseen sykliin, mutta Yhdysvaltojen toteuttamien toimenpiteiden seurauksena hinnat ovat nousseet voimakkaasti Euroopassa ja Aasiassa ja suuntaus näyttää pysyvältä huolimatta taloussuhdanteesta ja melko heikosta kysynnästä. Levymarkkinoilla ei Euroopassa ole myöskään rakenteellista ylikapasiteettia. Eurooppa on päinvastoin levyjen nettotuoja, eikä tilanteeseen ole odotettavissa muutoksia tulevina vuosina.

| (54) | Duferco Clabecqin ja Duferco La Louvièren aiempiin tuloksiin ovat Belgian viranomaisten mukaan vaikuttaneet merkittävästi Duferco-konsernista riippumattomat syyt (raaka-ainemarkkinat, vaihtokurssi ja tuotemarkkinat) ja tuotannon vähentämisen vaikutukset sekä rakenneuudistuksen tarve, joiden vuoksi yhtiöt eivät ole pystyneet saavuttamaan alkuperäisten liikesuunnitelmien ennusteita. |
| --- | --- |

(54)

Duferco Clabecqin ja Duferco La Louvièren aiempiin tuloksiin ovat Belgian viranomaisten mukaan vaikuttaneet merkittävästi Duferco-konsernista riippumattomat syyt (raaka-ainemarkkinat, vaihtokurssi ja tuotemarkkinat) ja tuotannon vähentämisen vaikutukset sekä rakenneuudistuksen tarve, joiden vuoksi yhtiöt eivät ole pystyneet saavuttamaan alkuperäisten liikesuunnitelmien ennusteita.

| (55) | Belgian viranomaiset väittivät myös, että varhaiseläkejärjestelmään ei sisälly minkäänlaista julkisten varojen siirtoa työnantajan hyväksi eikä Belgian viranomaisilla myöskään ole harkintavaltaa sen suhteen, saavatko yrityksen työntekijät oikeuden päästä järjestelmän piiriin, sillä lainsäädännössä asetettujen kriteerien mukaan hakijayrityksen on oltava julistettu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi tai rakenneuudistusta läpikäyväksi yritykseksi, jotta työntekijät voivat päästä järjestelmän piiriin. |
| --- | --- |

(55)

Belgian viranomaiset väittivät myös, että varhaiseläkejärjestelmään ei sisälly minkäänlaista julkisten varojen siirtoa työnantajan hyväksi eikä Belgian viranomaisilla myöskään ole harkintavaltaa sen suhteen, saavatko yrityksen työntekijät oikeuden päästä järjestelmän piiriin, sillä lainsäädännössä asetettujen kriteerien mukaan hakijayrityksen on oltava julistettu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi tai rakenneuudistusta läpikäyväksi yritykseksi, jotta työntekijät voivat päästä järjestelmän piiriin.

IX   ARVIOINTI TUESTA

| (56) | Menettely on aloitettu EHTY:n perustamissopimuksen nojalla, mutta koska lopullista päätöstä oli käytännössä mahdotonta tehdä ennen 23 päivää heinäkuuta 2002 (Belgian huomautukset kolmansien osapuolten huomautuksista saatiin vasta 17 päivänä kesäkuuta 2002 ja täydentävät tiedot toimitettiin vieläkin myöhemmin (ks. tämän päätöksen 4 kohta)), komissio on ilmoittanut EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen vaikutuksista kilpailuasioiden käsittelyyn annetussa tiedonannossa (15), että se tekee tällaisessa tapauksessa lopullisen päätöksen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan nojalla (tiedonannon 43 kohta). |
| --- | --- |

(56)

Menettely on aloitettu EHTY:n perustamissopimuksen nojalla, mutta koska lopullista päätöstä oli käytännössä mahdotonta tehdä ennen 23 päivää heinäkuuta 2002 (Belgian huomautukset kolmansien osapuolten huomautuksista saatiin vasta 17 päivänä kesäkuuta 2002 ja täydentävät tiedot toimitettiin vieläkin myöhemmin (ks. tämän päätöksen 4 kohta)), komissio on ilmoittanut EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen vaikutuksista kilpailuasioiden käsittelyyn annetussa tiedonannossa (15), että se tekee tällaisessa tapauksessa lopullisen päätöksen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan nojalla (tiedonannon 43 kohta).

| (57) | Epäilyt, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen yhteydessä, koskivat joka tapauksessa Belgian suunnitteleman tukitoimenpiteen luokittelemista valtiontueksi. Kuten oikeuskäytännössä on korostettu, yhteisöjen tuomioistuimen tekemät EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontuen käsitettä koskevat täsmennykset ovat EHTY:n perustamissopimuksen vastaavia määräyksiä sovellettaessa merkityksellisiä, siltä osin kuin ne eivät ole ristiriidassa EHTY:n perustamissopimuksen kanssa (16). |
| --- | --- |

(57)

Epäilyt, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen yhteydessä, koskivat joka tapauksessa Belgian suunnitteleman tukitoimenpiteen luokittelemista valtiontueksi. Kuten oikeuskäytännössä on korostettu, yhteisöjen tuomioistuimen tekemät EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontuen käsitettä koskevat täsmennykset ovat EHTY:n perustamissopimuksen vastaavia määräyksiä sovellettaessa merkityksellisiä, siltä osin kuin ne eivät ole ristiriidassa EHTY:n perustamissopimuksen kanssa (16).

| (58) | EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(58)

EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

A.   Valtiontuen olemassaolo

| (59) | Sitä, että Sogepan sijoittamat varat ovat valtion varoja ja että Sogepan toimet voidaan sen yleisen tehtävän perusteella lukea Vallonian alueen tiliin, ei ole kiistetty. |
| --- | --- |

(59)

Sitä, että Sogepan sijoittamat varat ovat valtion varoja ja että Sogepan toimet voidaan sen yleisen tehtävän perusteella lukea Vallonian alueen tiliin, ei ole kiistetty.

| (60) | Tuen olemassaoloa arvioitaessa on määriteltävä, voidaanko Carsidin käyttöön osoitettuja julkisia varoja pitää markkinatalouden tavanomaisen sijoittajan käytännön mukaisena todellisena riskipääoman sijoittamisena. |
| --- | --- |

(60)

Tuen olemassaoloa arvioitaessa on määriteltävä, voidaanko Carsidin käyttöön osoitettuja julkisia varoja pitää markkinatalouden tavanomaisen sijoittajan käytännön mukaisena todellisena riskipääoman sijoittamisena.

| (61) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilevänsä, että Carsidin oletettu yksityinen sijoittaja ei olisi valmis hyväksymään sitä, että se on ainoa rahoittaja, joka maksaa koko rahoitusosuutensa käteisenä ja jonka osuus käytetään yrityksen uusiin rahoitustarpeisiin, ottaen huomioon, että Carsidin kahden yksityisen sijoittajan sijoitus toteutetaan joko suoraan muuten kuin rahana tai siten, että niiden rahoitusosuus osoitetaan suoraan konserniin kuuluvien yritysten tuottaman käyttökaluston hankintaan. |
| --- | --- |

(61)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäilevänsä, että Carsidin oletettu yksityinen sijoittaja ei olisi valmis hyväksymään sitä, että se on ainoa rahoittaja, joka maksaa koko rahoitusosuutensa käteisenä ja jonka osuus käytetään yrityksen uusiin rahoitustarpeisiin, ottaen huomioon, että Carsidin kahden yksityisen sijoittajan sijoitus toteutetaan joko suoraan muuten kuin rahana tai siten, että niiden rahoitusosuus osoitetaan suoraan konserniin kuuluvien yritysten tuottaman käyttökaluston hankintaan.

| (62) | Komissio toteaa aluksi, että laskennallisesti ja Belgian lainsäädännön mukaan aineellisen omaisuuden muodossa tehty pääomasijoitus vastaa arvoltaan käteisenä tehtyä pääomasijoitusta. Tämä ei kuitenkaan vaikuta mitenkään komission menettelyn aloittamisen yhteydessä tekemään arvioon, jonka mukaan Duferco Investmentille ja Usinorille ei aiheudu uusia riskejä. |
| --- | --- |

(62)

Komissio toteaa aluksi, että laskennallisesti ja Belgian lainsäädännön mukaan aineellisen omaisuuden muodossa tehty pääomasijoitus vastaa arvoltaan käteisenä tehtyä pääomasijoitusta. Tämä ei kuitenkaan vaikuta mitenkään komission menettelyn aloittamisen yhteydessä tekemään arvioon, jonka mukaan Duferco Investmentille ja Usinorille ei aiheudu uusia riskejä.

| (63) | Komissio panee merkille, että Duferco Investmentin 25 miljoonan euron sijoitus siirrettiin välittömästi Duferco Clabecqille jatkuvavalulaitoksen ostamiseksi (Carsidin on vielä maksettava [...] miljoonaa euroa sen siirtämiseksi Clabecqista) ja muiden laitteiden ostamiseksi. Vaikka muodollisesti katsottuna kyseessä on kaksi erillistä yhtiötä, joilla on eri osakkaat, komissio katsoo, että taloudellisesta näkökulmasta ne kuuluvat Duferco-konserniin ja että konserni ei siten ota uutta riskiä. Tämä pitää paikkansa etenkin kun otetaan huomioon, että Duferco Investment on omistanut 8 päivästä elokuuta 2002 lähtien 94,09 prosenttia Duferco Clabecqin pääomasta (ks. 6 kohta). |
| --- | --- |

(63)

Komissio panee merkille, että Duferco Investmentin 25 miljoonan euron sijoitus siirrettiin välittömästi Duferco Clabecqille jatkuvavalulaitoksen ostamiseksi (Carsidin on vielä maksettava [...] miljoonaa euroa sen siirtämiseksi Clabecqista) ja muiden laitteiden ostamiseksi. Vaikka muodollisesti katsottuna kyseessä on kaksi erillistä yhtiötä, joilla on eri osakkaat, komissio katsoo, että taloudellisesta näkökulmasta ne kuuluvat Duferco-konserniin ja että konserni ei siten ota uutta riskiä. Tämä pitää paikkansa etenkin kun otetaan huomioon, että Duferco Investment on omistanut 8 päivästä elokuuta 2002 lähtien 94,09 prosenttia Duferco Clabecqin pääomasta (ks. 6 kohta).

| (64) | Komissio katsoo, että kun otetaan huomioon erityisesti Usinorin julkinen päätös sulkea Carsidille siirretyt laitokset, Usinorin sijoitus ei vastaa uuden riskin ottamista. Usinor saa päinvastoin [...] miljoonaa euroa Duferco Investmentiltä osake-erän luovutuksen hintana (ks. 19 kohta). Lisäksi Carsidin perustamissopimuksen ehdot (ks. etenkin 26 kohta) vähentävät Usinorin mahdollisuutta kärsiä tappioita, vaikka yritys päättäisikin olla hyödyntämättä sähköistä tuotantolinjaa. |
| --- | --- |

(64)

Komissio katsoo, että kun otetaan huomioon erityisesti Usinorin julkinen päätös sulkea Carsidille siirretyt laitokset, Usinorin sijoitus ei vastaa uuden riskin ottamista. Usinor saa päinvastoin [...] miljoonaa euroa Duferco Investmentiltä osake-erän luovutuksen hintana (ks. 19 kohta). Lisäksi Carsidin perustamissopimuksen ehdot (ks. etenkin 26 kohta) vähentävät Usinorin mahdollisuutta kärsiä tappioita, vaikka yritys päättäisikin olla hyödyntämättä sähköistä tuotantolinjaa.

| (65) | Koska Sogepan rahoitusosuutta on kuitenkin pienennetty ja Duferco Investmentin osuutta suurennettu käteissijoituksen pitämiseksi alunperin kaavaillussa 20 miljoonassa eurossa (ks. 15 kohta), komissio katsoo, että toinen yksityisistä sijoittajista ottaa uuden riskin. |
| --- | --- |

(65)

Koska Sogepan rahoitusosuutta on kuitenkin pienennetty ja Duferco Investmentin osuutta suurennettu käteissijoituksen pitämiseksi alunperin kaavaillussa 20 miljoonassa eurossa (ks. 15 kohta), komissio katsoo, että toinen yksityisistä sijoittajista ottaa uuden riskin.

| (66) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilevänsä Sogepan sijoittamasta pääomasta odotetun korvauksen suhteen, vastaako kyseinen rahoitusosuus markkinatalouden olosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan käyttäytymistä, kun otetaan huomioon erityisesti teräsalan markkinatilanne ja Duferco-konserniin kuuluvien yritysten ja myös Cockerill Sambren tilanne. |
| --- | --- |

(66)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilevänsä Sogepan sijoittamasta pääomasta odotetun korvauksen suhteen, vastaako kyseinen rahoitusosuus markkinatalouden olosuhteissa toimivan yksityisen sijoittajan käyttäytymistä, kun otetaan huomioon erityisesti teräsalan markkinatilanne ja Duferco-konserniin kuuluvien yritysten ja myös Cockerill Sambren tilanne.

| (67) | Belgian viranomaisten väitettä, jonka mukaan kannattavuus voidaan katsoa osoitetuksi, kun julkiseen tukitoimenpiteeseen liittyy samanaikaisia merkittäviä yksityisiä tukitoimia, ei voida hyväksyä. Tämän päätöksen 64 kohdassa esitettyjen syiden vuoksi on ilmeistä, että Usinorin päätös sijoittaa Carsidiin ei liity suoranaisesti Carsidin kannattavuuteen (voitaisiin jopa päinvastoin ajatella, että siirretyt laitokset eivät olleet Usinorille riittävän kannattavia). Usinor välttää toimenpiteen ansiosta kalliin henkilöstönvähennysohjelman. |
| --- | --- |

(67)

Belgian viranomaisten väitettä, jonka mukaan kannattavuus voidaan katsoa osoitetuksi, kun julkiseen tukitoimenpiteeseen liittyy samanaikaisia merkittäviä yksityisiä tukitoimia, ei voida hyväksyä. Tämän päätöksen 64 kohdassa esitettyjen syiden vuoksi on ilmeistä, että Usinorin päätös sijoittaa Carsidiin ei liity suoranaisesti Carsidin kannattavuuteen (voitaisiin jopa päinvastoin ajatella, että siirretyt laitokset eivät olleet Usinorille riittävän kannattavia). Usinor välttää toimenpiteen ansiosta kalliin henkilöstönvähennysohjelman.

| (68) | Toisaalta se, että Duferco-konserni on valmis ottamaan 11 miljoonan euron suuruisen riskin, ei myöskään ole ratkaiseva tieto sen arvioimiseksi, toimiiko Sogepa tavanomaisen markkinataloussijoittajan tapaan seuraavassa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(68)

Toisaalta se, että Duferco-konserni on valmis ottamaan 11 miljoonan euron suuruisen riskin, ei myöskään ole ratkaiseva tieto sen arvioimiseksi, toimiiko Sogepa tavanomaisen markkinataloussijoittajan tapaan seuraavassa esitetyistä syistä.

| (69) | Ensinnäkin Duferco saa Carsidista suoraa voittoa, jota Sogepa ei saa: Duferco saa integroidulla tuotantolinjalla käytettyjen raaka-aineiden ostosta saadun provision. Näin katsottuna sijoituksen suora kannattavuus on Dufercon kannalta parempi kuin Sogepan kannalta. |
| --- | --- |

(69)

Ensinnäkin Duferco saa Carsidista suoraa voittoa, jota Sogepa ei saa: Duferco saa integroidulla tuotantolinjalla käytettyjen raaka-aineiden ostosta saadun provision. Näin katsottuna sijoituksen suora kannattavuus on Dufercon kannalta parempi kuin Sogepan kannalta.

| (70) | Toiseksi Dufercon sijoituksen välillinenkin kannattavuus on parempi kuin Sogepan sijoituksen välillinen kannattavuus sen ansiosta, että Duferco saa Duferco Clabecqilta ja Duferco La Louvièrelta välitys- ja järjestelypalkkiota ([...] liikevaihdosta). Vaikka palkkiot olisivatkin markkinakäytännön mukaisia, kuten Belgian viranomaiset vakuuttivat (17), Duferco saa yrityksistä tuottoa, jota Sogepa ei saa. |
| --- | --- |

(70)

Toiseksi Dufercon sijoituksen välillinenkin kannattavuus on parempi kuin Sogepan sijoituksen välillinen kannattavuus sen ansiosta, että Duferco saa Duferco Clabecqilta ja Duferco La Louvièrelta välitys- ja järjestelypalkkiota ([...] liikevaihdosta). Vaikka palkkiot olisivatkin markkinakäytännön mukaisia, kuten Belgian viranomaiset vakuuttivat (17), Duferco saa yrityksistä tuottoa, jota Sogepa ei saa.

| (71) | Komissio katsoo, että Carsidiin sijoitetusta pääomasta saatava korvaus ei vastaa korvausta, jota tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja voisi odottaa. Carsidin ennustettujen kassavirtojen pohjalta tehdyissä komission arvioissa optimistisimman ja Carsidin kannalta suotuisimman oletuksen (kapasiteetin käyttöaste 100 prosenttia, jatkuvat kulut alkaen [...], toiminnan jatkuminen [...] jälkeen) mukaan sijoituksen sisäinen tuotto on [...] eli selvästi vaadittua vähimmäistasoa alempi, kun otetaan huomioon riski, ja joka tapauksessa alempi kuin Belgian viranomaisten terästeollisuuteen tehdyn sijoituksen osalta ilmoittama taso [...]. Koska Carsidin tulokset ovat lisäksi riippuvaisia tuotannon määrästä, joka puolestaan riippuu markkinatilanteesta, luku on vieläkin alempi. |
| --- | --- |

(71)

Komissio katsoo, että Carsidiin sijoitetusta pääomasta saatava korvaus ei vastaa korvausta, jota tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimiva sijoittaja voisi odottaa. Carsidin ennustettujen kassavirtojen pohjalta tehdyissä komission arvioissa optimistisimman ja Carsidin kannalta suotuisimman oletuksen (kapasiteetin käyttöaste 100 prosenttia, jatkuvat kulut alkaen [...], toiminnan jatkuminen [...] jälkeen) mukaan sijoituksen sisäinen tuotto on [...] eli selvästi vaadittua vähimmäistasoa alempi, kun otetaan huomioon riski, ja joka tapauksessa alempi kuin Belgian viranomaisten terästeollisuuteen tehdyn sijoituksen osalta ilmoittama taso [...]. Koska Carsidin tulokset ovat lisäksi riippuvaisia tuotannon määrästä, joka puolestaan riippuu markkinatilanteesta, luku on vieläkin alempi.

| (72) | Edellä 71 kohdassa mainittu [...] taso on todellisuudessa korkeampi kuin luku, joka saadaan tekemällä Belgian viranomaisten 7 päivänä toukokuuta 2002 päivätyssä kirjeessä esitetty laskelma (ks. 50 kohta) käyttämällä eri menetelmää. Komissio ei voi hyväksyä Belgian viranomaisten myöhemmin tekemiä laskelmia (ks. 51 kohta), sillä niissä yliarvioidaan huomattavasti sijoituksen lopullinen arvo. Belgian viranomaisten käyttämät lopulliset arvot, joita käyttämällä saadaan [...] suuruiset sisäiset tuotot, on saatu laskemalla kahteen kertaan poistot, katteet ja sijoitukset sekä omaisuuden jäännösarvot, varastot mukaan luettuina, sillä ne on jo laskettu ennustettuihin kassavirtoihin. Belgian viranomaisten laskelmassa ei myöskään oteta huomioon sitä, että jos yritys lopetetaan, laitoksia ei voida realisoida [...] osuudella Belgian viranomaisten arvioimasta laskennallisesta alkuarvosta. Todellisuudessa sijoituksen lopullinen arvo siinä tapauksessa, että toiminta jatkuu, arvioidaan yleensä yrityksen tuottokapasiteetin (earning-power) perusteella eli laskemalla yrityksen viimeisin ennustettu kassavirta sopivalla korkokannalla diskontattuna määrittelemättömäksi ajaksi. |
| --- | --- |

(72)

Edellä 71 kohdassa mainittu [...] taso on todellisuudessa korkeampi kuin luku, joka saadaan tekemällä Belgian viranomaisten 7 päivänä toukokuuta 2002 päivätyssä kirjeessä esitetty laskelma (ks. 50 kohta) käyttämällä eri menetelmää. Komissio ei voi hyväksyä Belgian viranomaisten myöhemmin tekemiä laskelmia (ks. 51 kohta), sillä niissä yliarvioidaan huomattavasti sijoituksen lopullinen arvo. Belgian viranomaisten käyttämät lopulliset arvot, joita käyttämällä saadaan [...] suuruiset sisäiset tuotot, on saatu laskemalla kahteen kertaan poistot, katteet ja sijoitukset sekä omaisuuden jäännösarvot, varastot mukaan luettuina, sillä ne on jo laskettu ennustettuihin kassavirtoihin. Belgian viranomaisten laskelmassa ei myöskään oteta huomioon sitä, että jos yritys lopetetaan, laitoksia ei voida realisoida [...] osuudella Belgian viranomaisten arvioimasta laskennallisesta alkuarvosta. Todellisuudessa sijoituksen lopullinen arvo siinä tapauksessa, että toiminta jatkuu, arvioidaan yleensä yrityksen tuottokapasiteetin (earning-power) perusteella eli laskemalla yrityksen viimeisin ennustettu kassavirta sopivalla korkokannalla diskontattuna määrittelemättömäksi ajaksi.

| (73) | Sogepa laskee mukaan Carsidista aiheutuvat välilliset voitot yrityksille, jotka käyttävät Carsidin tuottamia levyjä, mutta komissio katsoo, että Sogepan asema vähemmistöosakkaana kyseisissä yrityksissä ei riitä perustelemaan uuden pääoman sitomista. |
| --- | --- |

(73)

Sogepa laskee mukaan Carsidista aiheutuvat välilliset voitot yrityksille, jotka käyttävät Carsidin tuottamia levyjä, mutta komissio katsoo, että Sogepan asema vähemmistöosakkaana kyseisissä yrityksissä ei riitä perustelemaan uuden pääoman sitomista.

| (74) | Ensinnäkin Carsidin tuotanto, joka päätyisi Arcelorin käyttöön, edustaisi vain hyvin pientä osuutta Arcelor-konsernin kokonaistuotannosta. Carsidin perustaminen vaikuttaa siten vain hyvin heikosti Arcelorin kilpailukykyyn ja sitä kautta Sogepan saamaan voittoon. |
| --- | --- |

(74)

Ensinnäkin Carsidin tuotanto, joka päätyisi Arcelorin käyttöön, edustaisi vain hyvin pientä osuutta Arcelor-konsernin kokonaistuotannosta. Carsidin perustaminen vaikuttaa siten vain hyvin heikosti Arcelorin kilpailukykyyn ja sitä kautta Sogepan saamaan voittoon.

| (75) | Toiseksi Duferco Clabecqin ja Duferco La Louvièren bruttomarginaalin kasvusta esitetyt luvut (ks. 48 kohta) eivät toteudu kovinkaan todennäköisesti. Luvut perustuvat oletuksille, joiden mukaan sekä Duferco Clabecqin ja Duferco La Louvièren että Carsidin kapasiteetteja käytetään täysimittaisesti. Levytuotemarkkinoiden kaltaisilla markkinoilla, joilla on rakenteellista ylikapasiteettia maailman tasolla, kapasiteetin maksimaalinen käyttö on kuitenkin poikkeuksellista. |
| --- | --- |

(75)

Toiseksi Duferco Clabecqin ja Duferco La Louvièren bruttomarginaalin kasvusta esitetyt luvut (ks. 48 kohta) eivät toteudu kovinkaan todennäköisesti. Luvut perustuvat oletuksille, joiden mukaan sekä Duferco Clabecqin ja Duferco La Louvièren että Carsidin kapasiteetteja käytetään täysimittaisesti. Levytuotemarkkinoiden kaltaisilla markkinoilla, joilla on rakenteellista ylikapasiteettia maailman tasolla, kapasiteetin maksimaalinen käyttö on kuitenkin poikkeuksellista.

| (76) | Lisäksi Sogepa omisti vain vähemmistöosakkuuden Duferco Clabecqista ja Duferco La Louvièresta, joilla oli kummallakin Carsidin perustamishetkellä kertyneitä tappioita 94 miljoonaa euroa ja jotka teräsmarkkinoiden tilanteen huomioon ottaen (ks. 28 kohta) eivät voineet toivoa ainakaan lyhyellä aikavälillä tilanteensa merkittävää kohentumista. Lisäksi komissio panee merkille, että Duferco Clabecq oli luokiteltu vaikeuksissa olevaksi tai rakenneuudistusta läpikäyväksi yritykseksi varhaiseläkettä koskevan Belgian lainsäädännön mukaisesti (18). Komissio katsoo, että näissä olosuhteissa vähemmistösijoittaja, joka olisi menettänyt suuren osan alkuperäisen investointinsa arvosta saamatta vastaavia etuja kuin muut kumppanit ja joka toimisi kriisissä olevassa markkinatilanteessa, ei olisi valmis sijoittamaan uusia varoja. |
| --- | --- |

(76)

Lisäksi Sogepa omisti vain vähemmistöosakkuuden Duferco Clabecqista ja Duferco La Louvièresta, joilla oli kummallakin Carsidin perustamishetkellä kertyneitä tappioita 94 miljoonaa euroa ja jotka teräsmarkkinoiden tilanteen huomioon ottaen (ks. 28 kohta) eivät voineet toivoa ainakaan lyhyellä aikavälillä tilanteensa merkittävää kohentumista. Lisäksi komissio panee merkille, että Duferco Clabecq oli luokiteltu vaikeuksissa olevaksi tai rakenneuudistusta läpikäyväksi yritykseksi varhaiseläkettä koskevan Belgian lainsäädännön mukaisesti (18). Komissio katsoo, että näissä olosuhteissa vähemmistösijoittaja, joka olisi menettänyt suuren osan alkuperäisen investointinsa arvosta saamatta vastaavia etuja kuin muut kumppanit ja joka toimisi kriisissä olevassa markkinatilanteessa, ei olisi valmis sijoittamaan uusia varoja.

| (77) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vähemmistösijoittaja, joka toimii tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, ei olisi valmis sijoittamaan varoja liiketoimeen, jonka kohtuullisesta kannattavuudesta ei ole takeita ja josta muut kumppanit saavat pääasiallisen hyödyn. Vallonian alueen rahoitusosuus Carsidissa tässä päätöksessä esiin tuoduin edellytyksin olisi edun antamista Carsidille. Kun otetaan huomioon, että terästeollisuudelle on ominaista voimakas kilpailu ja että jäsenvaltioiden välinen terästuotteiden kauppa on laajamittaista, tuki saattaisi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Se olisi siten EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(77)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vähemmistösijoittaja, joka toimii tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, ei olisi valmis sijoittamaan varoja liiketoimeen, jonka kohtuullisesta kannattavuudesta ei ole takeita ja josta muut kumppanit saavat pääasiallisen hyödyn. Vallonian alueen rahoitusosuus Carsidissa tässä päätöksessä esiin tuoduin edellytyksin olisi edun antamista Carsidille. Kun otetaan huomioon, että terästeollisuudelle on ominaista voimakas kilpailu ja että jäsenvaltioiden välinen terästuotteiden kauppa on laajamittaista, tuki saattaisi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Se olisi siten EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan mukaista valtiontukea.

X   SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

| (78) | Tuki ei sovellu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan mukaisten poikkeusten nojalla, koska se ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki eikä sitä ole tarkoitettu luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. Sitä ei myöskään voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana 87 artiklan 3 kohdan b tai d alakohdan nojalla. Sillä ei ole tarkoitus edistää Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta tai poistaa jäsenvaltion taloudessa oleva vakava häiriö eikä edistää kulttuuria ja kulttuuriperintöä. Komission on siten tarkasteltava tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisten poikkeusten valossa. |
| --- | --- |

(78)

Tuki ei sovellu yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan mukaisten poikkeusten nojalla, koska se ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki eikä sitä ole tarkoitettu luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. Sitä ei myöskään voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana 87 artiklan 3 kohdan b tai d alakohdan nojalla. Sillä ei ole tarkoitus edistää Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta tai poistaa jäsenvaltion taloudessa oleva vakava häiriö eikä edistää kulttuuria ja kulttuuriperintöä. Komission on siten tarkasteltava tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisten poikkeusten valossa.

| (79) | Carsid, Arcelor, Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière toimivat alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden (19) liitteessä B esitetyn määritelmän mukaisen terästeollisuuden alalla. Kyseisten puitteiden 27 kohdan mukaan aluetuki terästeollisuudelle ei sovellu yhteismarkkinoille. Mitä tulee Belgian viranomaisten näkemykseen, jonka mukaan kyseessä on rakenneuudistustuki, voidaan todeta, että pelastamis- ja rakenneuudistustukea sekä sulkemistukea terästeollisuudelle koskevan komission tiedonannon (20) 1 kohdasta seuraa, että pelastamis- ja rakenneuudistustuki vaikeuksissa oleville yrityksille terästeollisuuden alalla ei sovellu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(79)

Carsid, Arcelor, Duferco Clabecq ja Duferco La Louvière toimivat alueellisesta tuesta suurille investointihankkeille annettujen monialaisten puitteiden (19) liitteessä B esitetyn määritelmän mukaisen terästeollisuuden alalla. Kyseisten puitteiden 27 kohdan mukaan aluetuki terästeollisuudelle ei sovellu yhteismarkkinoille. Mitä tulee Belgian viranomaisten näkemykseen, jonka mukaan kyseessä on rakenneuudistustuki, voidaan todeta, että pelastamis- ja rakenneuudistustukea sekä sulkemistukea terästeollisuudelle koskevan komission tiedonannon (20) 1 kohdasta seuraa, että pelastamis- ja rakenneuudistustuki vaikeuksissa oleville yrityksille terästeollisuuden alalla ei sovellu yhteismarkkinoille.

| (80) | Komissio katsoo, että EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättyminen ei vaikuta ilmoitetun tuen yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevaan arviointiin, sillä voimassaolon päättymisestä aiheutuneet aineellisen oikeuden muutokset (ks. erityisesti 56 kohdassa mainitun tiedonannon 19 kohta) eivät ole vaikuttaneet investoinneille annettavien alueellisten tukien kieltoon. |
| --- | --- |

(80)

Komissio katsoo, että EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättyminen ei vaikuta ilmoitetun tuen yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevaan arviointiin, sillä voimassaolon päättymisestä aiheutuneet aineellisen oikeuden muutokset (ks. erityisesti 56 kohdassa mainitun tiedonannon 19 kohta) eivät ole vaikuttaneet investoinneille annettavien alueellisten tukien kieltoon.

XI   PÄÄTELMÄT

| (81) | Komissio katsoo näin ollen, että Sogepan rahoitusosuus Carsidin pääomassa on valtiontukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille, |
| --- | --- |

(81)

Komissio katsoo näin ollen, että Sogepan rahoitusosuus Carsidin pääomassa on valtiontukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Vallonialaisen Société wallonne de gestion et de participations -yhtiön (Sogepa) yhdeksän miljoonan euron suuruinen rahoitusosuus Carsid SA -yrityksessä, jonka Belgia aikoo toteuttaa, on valtiontukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille. Tukitoimenpidettä ei sen vuoksi saa panna täytäntöön.

2 artikla

Belgian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2003.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin sen on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EYVL C 95, 19.4.2002, s. 2.

2

(3)  EYVL L 338, 28.12.1996, s. 42.

3

(4)  Ks. alaviite 2.

4

(5)  Liikesalaisuus.

5

(6)  Yritys oli vuoden 1996 alussa erittäin vaikeassa talous- ja rahatilanteessa, minkä vuoksi Vallonian viranomaiset ottivat sen SWS:n kautta 100-prosenttisesti haltuunsa ja päättivät ryhtyä tiettyihin toimenpiteisiin yrityksen pelastamiseksi; yksi toimenpiteistä oli 1,5 miljardin Belgian frangin suuruinen pääomankorotus. Komissio teki 18 päivänä joulukuuta 1996 kyseisiä tukia koskevan lopullisen kielteisen päätöksen ja määräsi jo maksetut tuet perittäväksi takaisin (komission päätös 97/271/EHTY, tehty 18 päivänä joulukuuta 1996, Teräs EHTY – Forges de Clabecq (EYVL L 106, 24.4.1997, s. 30)). Päätöksen seurauksena toimivaltainen belgialainen tuomioistuin julisti yrityksen konkurssiin 3.1.1997.

6

(7)  Hoogovens Staal -konserni otti vaikeuksissa olleen yrityksen haltuunsa huhtikuussa 1997. Elvytyssuunnitelma laadittiin, mutta yrityksen tilanne jatkoi silti huononemistaan.

7

(8)  Belgian viranomaisten 31.5.2001 päivätyt kirjeet asian NN 121/2000 Duferco Belgium käsittelyn yhteydessä.

8

(9)  EYVL L 85, 28.3.2002, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1287/2002 (EYVL L 187, 16.7.2002, s. 25).

9

(10)  Carsidin tapauksessa raaka-aineet on siirrettävä avomerilaivoista jokialuksiin ja kuljetettava joki- ja kanavaverkoston kautta ennen kuin ne voidaan purkaa tehtaisiin. Tästä aiheutuu kaksinkertainen käsittelytyö ja ylimääräisiä kuljetuskustannuksia. Levytonnin tuottamiseen tarvitaan noin 550 kilogrammaa hiiltä ja 1 550 kilogrammaa rautamalmia, joten 5–10 euron ylimääräinen kustannus raaka-ainetonnia kohden nostaa levyjen kustannuksia 10–20 eurolla tonnia kohden eli 6–12 prosenttia. Lisäksi henkilöstökulut ovat Belgiassa korkeammat kuin useimmilla yhteisön alueilla ja työn tuottavuus on osittain tehtaan koon vuoksi heikko, mikä nostaa kustannuksia 20 eurolla tonnia kohden.

10

(11)  Yksi ainoa kunnossapitohenkilöstö kahta tuotantolinjaa varten, yksi ainoa varaosavarasto, säästöjä tutkimuksen ja kehitystyön alalla, prosessien kehittelyn yksinkertaistaminen ja logistinen yhteistoiminta.

11

(12)  Belgian viranomaiset käyttivät Carsidin ennustettuja kassavirtoja ja arvioivat [...] lopussa lopulliseksi arvoksi [...] miljoonaa euroa, joka on tulos laitteiden jäännösarvosta, joka on [...] laskennallisesta lähtöarvosta eli [...] miljoonaa euroa, johon viranomaiset lisäsivät kolmen kuukauden varastojen arvon.

12

(13)  Yritys käytti osan Carsidin ennustetuista kassavirroista ja arvioi [...] lopussa lopulliseksi arvoksi [...] miljoonaa euroa, joka saadaan tulokseksi, kun lasketaan yhteen osakepääoma, jakamattomat voitot, poistot ja investointitarpeita suuremmat katteet sekä [...] laitteiden laskennallisesta alkuarvosta.

13

(14)  Viranomaiset vähensivät alaviitteessä 12 määritellystä lopullisesta arvosta irtisanomiskustannukset.

14

(15)  EYVL C 152, 26.6.2002, s. 5.

15

(16)  Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen määräys yhdistetyissä asioissa T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, 21.1.1999 (Kok. 1999, s. II-17, 100 kohta).

16

(17)  Belgian viranomaisten mukaan sekä Clabecqin että La Louvièren tekemissä välityssopimuksissa määrättiin ennen Dufercon tuloa palkkioista, joiden suuruus oli välillä [...]. Tunnettujen konsulttiyritysten ja liikepankkien tekemien kansainvälisten tutkimusten mukaan järjestelypalkkiot ovat puolestaan 2,5–5 prosenttia liikevaihdosta 5–10 vuoden ajan saneerattavien yhtiöiden ostosta lukien.

17

(18)  Komissio ei tässä päätöksessä ota kantaa kyseiseen järjestelmään.

18

(19)  EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8.

19

(20)  EYVL C 70, 19.3.2002, s. 21.

20

---

| 18.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 47/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 47/38

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä helmikuuta 2005,

päätöksen 2003/828/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse eläinten siirroista Portugalissa sijaitsevalta rajoitusvyöhykkeeltä ja sen sisällä kyseisessä jäsenvaltiossa ilmenneiden bluetongue-taudin purkausten yhteydessä

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 335)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/138/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon lampaan bluetongue-taudin torjunta- ja hävittämistoimenpiteitä koskevista erityissäännöksistä 20 päivänä marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/75/EY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan d alakohdan, 9 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 12 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Bluetongue-tautiin liittyvistä suoja- ja valvontavyöhykkeistä 25 päivänä marraskuuta 2003 tehty komission päätös 2003/828/EY (2) hyväksyttiin bluetongue-taudin saastuttamilla yhteisön alueilla vallinneen tilanteen pohjalta. Päätöksessä rajataan suoja- ja valvontavyöhykkeet (’rajoitusvyöhykkeet’), jotka vastaavat tiettyjä epidemiologisia tilanteita, ja vahvistetaan edellytykset direktiivissä 2000/75/EY säädetystä poisvientikiellosta tehtäville poikkeuksille, jotka koskevat tiettyjä eläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden siirtoja näiltä vyöhykkeiltä ja niiden läpi. |
| --- | --- |

(1)

Bluetongue-tautiin liittyvistä suoja- ja valvontavyöhykkeistä 25 päivänä marraskuuta 2003 tehty komission päätös 2003/828/EY (2) hyväksyttiin bluetongue-taudin saastuttamilla yhteisön alueilla vallinneen tilanteen pohjalta. Päätöksessä rajataan suoja- ja valvontavyöhykkeet (’rajoitusvyöhykkeet’), jotka vastaavat tiettyjä epidemiologisia tilanteita, ja vahvistetaan edellytykset direktiivissä 2000/75/EY säädetystä poisvientikiellosta tehtäville poikkeuksille, jotka koskevat tiettyjä eläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden siirtoja näiltä vyöhykkeiltä ja niiden läpi.

| (2) | Päätöksellä 2003/828/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2004/898/EY, on perustettu rajoitusvyöhyke (’vyöhyke F’), joka vastaa päätöksen 2004/898/EY tekohetkellä Espanjassa ja Portugalissa vallinnutta bluetongue-tautitilannetta. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksellä 2003/828/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2004/898/EY, on perustettu rajoitusvyöhyke (’vyöhyke F’), joka vastaa päätöksen 2004/898/EY tekohetkellä Espanjassa ja Portugalissa vallinnutta bluetongue-tautitilannetta.

| (3) | Portugali on nyt ilmoittanut komissiolle Idanha-a-Novan seutukunnassa ilmenneistä bluetongue-taudin purkauksista. |
| --- | --- |

(3)

Portugali on nyt ilmoittanut komissiolle Idanha-a-Novan seutukunnassa ilmenneistä bluetongue-taudin purkauksista.

| (4) | Portugalissa sijaitseviin tautialueisiin olisi sovellettava poisvientikiellosta tehtäviä poikkeuksia päätöksen 2003/828/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Portugalissa sijaitseviin tautialueisiin olisi sovellettava poisvientikiellosta tehtäviä poikkeuksia päätöksen 2003/828/EY mukaisesti.

| (5) | Lisäksi vyöhykettä F olisi laajennettava ja se olisi määritettävä ottaen huomioon maantieteelliset, ekologiset ja epizootologiset näkökohdat, jotka liittyvät bluetongue-tautiin Portugalissa sijaitsevilla tautialueilla. |
| --- | --- |

(5)

Lisäksi vyöhykettä F olisi laajennettava ja se olisi määritettävä ottaen huomioon maantieteelliset, ekologiset ja epizootologiset näkökohdat, jotka liittyvät bluetongue-tautiin Portugalissa sijaitsevilla tautialueilla.

| (6) | Päätös 2003/828/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(6)

Päätös 2003/828/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2003/828/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 3 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan johdantokappale seuraavasti:
  ”1.   Eläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden kotimaiset lähetykset liitteessä I vahvistetuilta rajoitusalueilta voidaan vapauttaa poisvientikiellosta ainoastaan, jos kyseiset eläimet, siemenneste, munasolut ja alkiot täyttävät liitteessä II vahvistetut edellytykset; Espanjan, Ranskan, Italian ja Portugalin osalta edellytetään 2 kohdan vaatimusten ja Kreikan osalta 3 kohdan vaatimusten täyttymistä.
  2.   Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Portugalissa toimivaltaisen viranomaisen on, kun kyse on 1 kohdassa tarkoitetuista kotimaisista lähetyksistä, myönnettävä poikkeus poisvientikiellosta:” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 3 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan johdantokappale seuraavasti:

”1.   Eläinten ja niiden siemennesteen, munasolujen ja alkioiden kotimaiset lähetykset liitteessä I vahvistetuilta rajoitusalueilta voidaan vapauttaa poisvientikiellosta ainoastaan, jos kyseiset eläimet, siemenneste, munasolut ja alkiot täyttävät liitteessä II vahvistetut edellytykset; Espanjan, Ranskan, Italian ja Portugalin osalta edellytetään 2 kohdan vaatimusten ja Kreikan osalta 3 kohdan vaatimusten täyttymistä.

2.   Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Portugalissa toimivaltaisen viranomaisen on, kun kyse on 1 kohdassa tarkoitetuista kotimaisista lähetyksistä, myönnettävä poikkeus poisvientikiellosta:”

| 2) | Muutetaan liite I tämän päätöksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liite I tämän päätöksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 21 päivästä helmikuuta 2005.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 327, 22.12.2000, s. 74. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EUVL L 311, 27.11.2003, s. 41. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2004/898/EY (EUVL L 379, 24.12.2004, s. 105).

2

---

LIITE

Korvataan päätöksen 2003/828/EY liitteessä I oleva rajoitusvyöhyke F seuraavasti:

”Vyöhyke F

ESPANJA:

| — | Cádizin, Málagan, Sevillan, Huelvan, Córdoban, Cáceresin ja Badajozin maakunnat, |
| --- | --- |

—

Cádizin, Málagan, Sevillan, Huelvan, Córdoban, Cáceresin ja Badajozin maakunnat,

| — | Jaénin maakunta (seuraavat piirikunnat: Jaén ja Andujar), |
| --- | --- |

—

Jaénin maakunta (seuraavat piirikunnat: Jaén ja Andujar),

| — | Toledon maakunta (seuraavat piirikunnat: Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara ja Los Navalmorales), |
| --- | --- |

—

Toledon maakunta (seuraavat piirikunnat: Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara ja Los Navalmorales),

| — | Ciudad Realin maakunta (seuraavat piirikunnat: Horcajo de los Montes, Piedrabuena, Almadén ja Almodóvar del Campo). |
| --- | --- |

—

Ciudad Realin maakunta (seuraavat piirikunnat: Horcajo de los Montes, Piedrabuena, Almadén ja Almodóvar del Campo).

PORTUGALI:

| — | Alentejon alueellinen maataloushallinto: seuraavat seutukunnat: Niza, Castelo de Vide, Marvão, Ponte de Sôr, Crato, Portalegre, Alter-do-Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viçosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourão, Moura, Barrancos; Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcácer do Sal (A2-tien itäpuolella seuraavat kunnat: Santa Susana, Santiago ja Torrão) ja Gavião, |
| --- | --- |

—

Alentejon alueellinen maataloushallinto: seuraavat seutukunnat: Niza, Castelo de Vide, Marvão, Ponte de Sôr, Crato, Portalegre, Alter-do-Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viçosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourão, Moura, Barrancos; Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcácer do Sal (A2-tien itäpuolella seuraavat kunnat: Santa Susana, Santiago ja Torrão) ja Gavião,

| — | Ribatejo e Oesten alueellinen maataloushallinto: seuraavat seutukunnat: Montijo (seuraavat kunnat: Canha, S. Isidoro de Pegões ja Pegões), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, Constância, Abrantes ja Sardoal, |
| --- | --- |

—

Ribatejo e Oesten alueellinen maataloushallinto: seuraavat seutukunnat: Montijo (seuraavat kunnat: Canha, S. Isidoro de Pegões ja Pegões), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, Constância, Abrantes ja Sardoal,

| — | Beira Interiorin alueellinen maataloushallinto: seuraavat seutukunnat: Idanha-a-Nova, Penamacor, Fundão, Castelo Branco, Oleiros, Sertã, Proença-a-Nova, Vila Velha de Ródão, Vila de Rei ja Mação.” |
| --- | --- |

—

Beira Interiorin alueellinen maataloushallinto: seuraavat seutukunnat: Idanha-a-Nova, Penamacor, Fundão, Castelo Branco, Oleiros, Sertã, Proença-a-Nova, Vila Velha de Ródão, Vila de Rei ja Mação.”

---