# Uradni list L 29/2. f

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 29 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 482. februar 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 29

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 482. februar 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 172/2005 z dne 18. januarja 2005 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in denarnega nadomestila iz Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov za obdobje od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004 | 1 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 173/2005 z dne 24. januarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1260/1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih glede podaljšanja trajanja programa PEACE in dodelitve novih odobrenih pravic za prevzem obveznosti | 3 |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 174/2005 z dne 31. januarja 2005 o uvedbi omejitev pri zagotavljanju pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi v Slonokoščeni obali | 5 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 175/2005 z dne 1. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 16 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 176/2005 z dne 1. februarja 2005 o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske proizvode s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze | 18 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 172/2005 z dne 18. januarja 2005 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in denarnega nadomestila iz Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov za obdobje od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004

1

*

Uredba Sveta (ES) št. 173/2005 z dne 24. januarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1260/1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih glede podaljšanja trajanja programa PEACE in dodelitve novih odobrenih pravic za prevzem obveznosti

3

*

Uredba Sveta (ES) št. 174/2005 z dne 31. januarja 2005 o uvedbi omejitev pri zagotavljanju pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi v Slonokoščeni obali

5

Uredba Komisije (ES) št. 175/2005 z dne 1. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

16

Uredba Komisije (ES) št. 176/2005 z dne 1. februarja 2005 o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske proizvode s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze

18

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | 2005/76/ES:Sklep Sveta z dne 22. novembra 2004 o podpisu in začasni uporabi Sporazuma v obliki izmenjave pisem o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in denarnega nadomestila iz Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov za obdobje od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004 v imenu Evropske skupnosti | 20 |
| Sporazum v obliki izmenjave pisem o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in denarnega nadomestila iz Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov za obdobje od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004 | 22 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/77/ES:Odločba Komisije z dne 30. marca 2004 o programu pomoči, ki ga je Združeno kraljestvo uvedlo v korist gibraltarskih kvalificiranih podjetij
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 928)

   (
  1
  ) | 24 |
| | * | 2005/78/ES, Euratom:Sklep Komisije z dne 1. februarja 2005 o spremembi Sklepa 2001/844/ES, ESPJ, Euratom | 39 |
| | * | 2005/79/ES:Sklep št. 1/2005 Skupnega odbora ES-Švica z dne 1. februarja 2005 o zamenjavi Tabel III in IV(b) Protokola št. 2 | 42 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

2005/76/ES:Sklep Sveta z dne 22. novembra 2004 o podpisu in začasni uporabi Sporazuma v obliki izmenjave pisem o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in denarnega nadomestila iz Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov za obdobje od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004 v imenu Evropske skupnosti

20

Sporazum v obliki izmenjave pisem o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in denarnega nadomestila iz Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov za obdobje od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004

22

Komisija

*

2005/77/ES:Odločba Komisije z dne 30. marca 2004 o programu pomoči, ki ga je Združeno kraljestvo uvedlo v korist gibraltarskih kvalificiranih podjetij
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 928)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 928)

1

24

*

2005/78/ES, Euratom:Sklep Komisije z dne 1. februarja 2005 o spremembi Sklepa 2001/844/ES, ESPJ, Euratom

39

*

2005/79/ES:Sklep št. 1/2005 Skupnega odbora ES-Švica z dne 1. februarja 2005 o zamenjavi Tabel III in IV(b) Protokola št. 2

42

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Skupno stališče Sveta 2005/80/SZVP z dne 31. januarja 2005 o podaljšanju in spremembah Skupnega stališča 2004/133/SZVP o omejevalnih ukrepih proti skrajnežem v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (NJRM) | 45 |
| | * | Sklep Sveta 2005/81/SZVP z dne 31. januarja 2005 o podaljšanju mandata vodji misije/policijskemu komisarju Policijske misije Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini | 48 |
| | * | Skupno stališče Sveta 2005/82/SZVP z dne 31. januarja 2005 o razveljavitvi skupnih stališč 2002/401/SZVP o Nigeriji, 2002/495/SZVP o Angoli, 2002/830/SZVP o Ruandi in 2003/319/SZVP o Lusaškem sporazumu o premirju in o mirovnem procesu v Demokratični republiki Kongo | 49 |
| | * | Sklep Sveta 2005/83/SZVP z dne 31. januarja 2005 o izvajanju Skupnega stališča 2004/293/SZVP o obnovitvi ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju pooblastil Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) | 50 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Skupno stališče Sveta 2005/80/SZVP z dne 31. januarja 2005 o podaljšanju in spremembah Skupnega stališča 2004/133/SZVP o omejevalnih ukrepih proti skrajnežem v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (NJRM)

45

*

Sklep Sveta 2005/81/SZVP z dne 31. januarja 2005 o podaljšanju mandata vodji misije/policijskemu komisarju Policijske misije Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini

48

*

Skupno stališče Sveta 2005/82/SZVP z dne 31. januarja 2005 o razveljavitvi skupnih stališč 2002/401/SZVP o Nigeriji, 2002/495/SZVP o Angoli, 2002/830/SZVP o Ruandi in 2003/319/SZVP o Lusaškem sporazumu o premirju in o mirovnem procesu v Demokratični republiki Kongo

49

*

Sklep Sveta 2005/83/SZVP z dne 31. januarja 2005 o izvajanju Skupnega stališča 2004/293/SZVP o obnovitvi ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju pooblastil Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

50

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 103/2005 z dne 21. januarja 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo na notranjem trgu neoluščenega riža iz zalog grške intervencijske agencije (UL L 20, 22.1.2005) | 57 |
| | | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 165/2005 z dne 31. januarja 2005 o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 1. februarja 2005 (UL L 28, 1.2.2005) | 57 |
| | * | Popravek k Sklepu Sveta 2004/778/ES z dne 11. oktobra 2004 o sklenitvi Protokola k Začasnemu sporazumu o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani zaradi pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji (UL L 350, 25.11.2004) | 58 |

Popravki

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 103/2005 z dne 21. januarja 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo na notranjem trgu neoluščenega riža iz zalog grške intervencijske agencije (UL L 20, 22.1.2005)

57

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 165/2005 z dne 31. januarja 2005 o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 1. februarja 2005 (UL L 28, 1.2.2005)

57

*

Popravek k Sklepu Sveta 2004/778/ES z dne 11. oktobra 2004 o sklenitvi Protokola k Začasnemu sporazumu o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani zaradi pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji (UL L 350, 25.11.2004)

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 172/2005

z dne 18. januarja 2005

o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in denarnega nadomestila iz Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov za obdobje od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 v povezavi s členom 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov (2) pogodbenice pred iztekom obdobja veljavnosti Protokola, ki je priložen Sporazumu, začnejo pogajanja, da bi v medsebojnem soglasju določile vsebino Protokola za naslednje obdobje in, če je potrebno, njegove spremembe, ali da bi spremenile Prilogo k Protokolu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov (2) pogodbenice pred iztekom obdobja veljavnosti Protokola, ki je priložen Sporazumu, začnejo pogajanja, da bi v medsebojnem soglasju določile vsebino Protokola za naslednje obdobje in, če je potrebno, njegove spremembe, ali da bi spremenile Prilogo k Protokolu.

| (2) | Pogodbenici sta se odločili, da naj se do pogajanj o spremembi Protokola obdobje veljavnosti trenutnega Protokola, ki je bil odobren z Uredbo Sveta (ES) št. 1439/2001 (3), podaljša s sporazumom v obliki izmenjave pisem za eno leto. |
| --- | --- |

(2)

Pogodbenici sta se odločili, da naj se do pogajanj o spremembi Protokola obdobje veljavnosti trenutnega Protokola, ki je bil odobren z Uredbo Sveta (ES) št. 1439/2001 (3), podaljša s sporazumom v obliki izmenjave pisem za eno leto.

| (3) | Odobritev podaljšanja je v interesu Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Odobritev podaljšanja je v interesu Skupnosti.

| (4) | Potrditi je treba način razdelitve ribolovnih možnosti med države članice na podlagi Protokola, katerega veljavnost se je podaljšala – |
| --- | --- |

(4)

Potrditi je treba način razdelitve ribolovnih možnosti med države članice na podlagi Protokola, katerega veljavnost se je podaljšala –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sporazum v obliki izmenjave pisem o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in denarnega nadomestila iz Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov za obdobje od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004 se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma v obliki izmenjave pisem je priloženo tej uredbi (4).

Člen 2

Ribolovne možnosti, določene v členu 1 Protokola, se razdelijo med države članice, kot sledi:

| (a) | plovila za ribolov tuna s potegalkami:







  Španija | : | 18 plovil |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | : | 21 plovil |
| Italija | : | 1 plovilo |

(a)

plovila za ribolov tuna s potegalkami:

Španija

:

18 plovil

Francija

:

21 plovil

Italija

:

1 plovilo

| (b) | plovila s površinskim parangalom:







  Španija | : | 20 plovil |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugalska | : | 5 plovil. |

(b)

plovila s površinskim parangalom:

Španija

:

20 plovil

Portugalska

:

5 plovil.

Če prošnje za dovoljenja iz teh držav članic ne izpolnijo vseh ribolovnih možnosti, določenih v Protokolu, lahko Komisija upošteva tudi prošnje za dovoljenja iz drugih držav članic.

Člen 3

Države članice, katerih plovila lovijo po tem Sporazumu, morajo Komisijo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 500/2001 z dne 14. marca 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 o nadzoru ulova z ribiškimi plovili Skupnosti v vodah tretjih držav in mednarodnih vodah (5) obveščati o količinah vsakega staleža, ki so bile ulovljene v ribolovnem območju Komorov.

Člen 4

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  Mnenje z dne 16. decembra 2004 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 137, 2.6.1988, str. 19.

2

(3)  UL L 193, 17.7 2001, str. 1.

3

(4)  Glej str. 22 tega Uradnega lista.

4

(5)  UL L 73, 15.3.2001, str. 8.

5

---

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/3

---

UREDBA SVETA (ES) št. 173/2005

z dne 24. januarja 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1260/1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih glede podaljšanja trajanja programa PEACE in dodelitve novih odobrenih pravic za prevzem obveznosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 161 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 7(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (3) v okviru Cilja 1 vzpostavlja program v podporo mirovnemu procesu na Severnem Irskem (PEACE) za obdobje štirih let od 2000 do 2004 v korist Severne Irske in mejnih območij Irske. |
| --- | --- |

(1)

Člen 7(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/1999 z dne 21. junija 1999 o splošnih določbah o Strukturnih skladih (3) v okviru Cilja 1 vzpostavlja program v podporo mirovnemu procesu na Severnem Irskem (PEACE) za obdobje štirih let od 2000 do 2004 v korist Severne Irske in mejnih območij Irske.

| (2) | 17. in 18. junija 2004 je Evropski svet v Bruslju pozval Komisijo k preučitvi možnosti uskladitve ukrepov v okviru programa PEACE in Mednarodnega sklada za Irsko z ukrepi iz drugih programov v okviru Strukturnih skladov, ki se bodo iztekli leta 2006, da se vključijo njihove finančne posledice. |
| --- | --- |

(2)

17. in 18. junija 2004 je Evropski svet v Bruslju pozval Komisijo k preučitvi možnosti uskladitve ukrepov v okviru programa PEACE in Mednarodnega sklada za Irsko z ukrepi iz drugih programov v okviru Strukturnih skladov, ki se bodo iztekli leta 2006, da se vključijo njihove finančne posledice.

| (3) | Utrditev mirovnega procesa na Severnem Irskem, h kateremu je do sedaj program PEACE izvirno in pomembno prispeval, zahteva stalno finančno podporo Skupnosti, ki bo namenjena zadevnim regijam, in podaljšanje programa PEACE za dodatni dve leti. |
| --- | --- |

(3)

Utrditev mirovnega procesa na Severnem Irskem, h kateremu je do sedaj program PEACE izvirno in pomembno prispeval, zahteva stalno finančno podporo Skupnosti, ki bo namenjena zadevnim regijam, in podaljšanje programa PEACE za dodatni dve leti.

| (4) | Zato je treba Uredbo (ES) št. 1260/1999 spremeniti tako, da se izvajanje programa PEACE podaljša za dve leti, s čimer bo trajanje tega programa sovpadalo s programskim obdobjem za Strukturne sklade – |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba Uredbo (ES) št. 1260/1999 spremeniti tako, da se izvajanje programa PEACE podaljša za dve leti, s čimer bo trajanje tega programa sovpadalo s programskim obdobjem za Strukturne sklade –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1260/1999 se spremeni:

| 1. | prvi pododstavek člena 7(4) se nadomesti z naslednjim:
  „4.   V okviru Cilja 1 se vzpostavi program PEACE za obdobje 2000 do 2006 v podporo mirovnemu procesu na Severnem Irskem v korist Severne Irske in mejnih območij Irske.“; |
| --- | --- |

1.

prvi pododstavek člena 7(4) se nadomesti z naslednjim:

„4.   V okviru Cilja 1 se vzpostavi program PEACE za obdobje 2000 do 2006 v podporo mirovnemu procesu na Severnem Irskem v korist Severne Irske in mejnih območij Irske.“;

| 2. | Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

F. BODEN

---

(1)  Privolitev z dne 11. januarja 2005 (še ni objavljena v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 16. decembra 2004 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 161, 26.6.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1105/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 3).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA I

STRUKTURNI SKLADI

Letna razporeditev odobrenih pravic za prevzem obveznosti za obdobje 2000–2006

(iz člena 7(1))

| (v milijonih EUR, cene iz leta 1999) |
| --- |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 29 430 | 28 840 | 28 250 | 27 670 | 27 080 | 27 120 | 26 660“ |

(v milijonih EUR, cene iz leta 1999)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

29 430

28 840

28 250

27 670

27 080

27 120

26 660“

---

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/5

---

UREDBA SVETA (ES) št. 174/2005

z dne 31. januarja 2005

o uvedbi omejitev pri zagotavljanju pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi v Slonokoščeni obali

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 60 in 301 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2004/852/SZVP z dne 13. decembra 2004 o omejevalnih ukrepih proti Slonokoščeni obali (1),

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Varnostni svet ZN je v svoji Resoluciji 1572 (2004) z dne 15. novembra 2004, skladno s poglavjem VII Listine Združenih narodov ter z obžalovanjem zaradi ponovnega izbruha sovražnosti v Slonokoščeni obali in ponavljajočih se kršitev sporazuma o premirju z dne 3. maja 2003, sklenil uvesti nekatere omejevalne ukrepe proti Slonokoščeni obali. |
| --- | --- |

(1)

Varnostni svet ZN je v svoji Resoluciji 1572 (2004) z dne 15. novembra 2004, skladno s poglavjem VII Listine Združenih narodov ter z obžalovanjem zaradi ponovnega izbruha sovražnosti v Slonokoščeni obali in ponavljajočih se kršitev sporazuma o premirju z dne 3. maja 2003, sklenil uvesti nekatere omejevalne ukrepe proti Slonokoščeni obali.

| (2) | Skupno stališče 2004/852/SZVP predvideva izvajanje ukrepov, določenih v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1572 (2004), vključno s prepovedjo tehnične in finančne pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi in prepovedjo opreme, ki se uporablja za notranjo represijo. |
| --- | --- |

(2)

Skupno stališče 2004/852/SZVP predvideva izvajanje ukrepov, določenih v Resoluciji Varnostnega sveta ZN 1572 (2004), vključno s prepovedjo tehnične in finančne pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi in prepovedjo opreme, ki se uporablja za notranjo represijo.

| (3) | Ta ukrep sodi v področje uporabe Pogodbe in zato se mora, da bi se izognili kakršnemu koli izkrivljanju konkurence, izvajati v zakonodaji Skupnosti, kolikor to zadeva Skupnost. Za namene te uredbe se šteje, da ozemlje Skupnosti obsega ozemlja držav članic, za katere se uporablja Pogodba, pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi. |
| --- | --- |

(3)

Ta ukrep sodi v področje uporabe Pogodbe in zato se mora, da bi se izognili kakršnemu koli izkrivljanju konkurence, izvajati v zakonodaji Skupnosti, kolikor to zadeva Skupnost. Za namene te uredbe se šteje, da ozemlje Skupnosti obsega ozemlja držav članic, za katere se uporablja Pogodba, pod pogoji, določenimi v navedeni pogodbi.

| (4) | Za zagotovitev učinkovitosti ukrepov iz te uredbe mora ta uredba začeti veljati z dnem objave – |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev učinkovitosti ukrepov iz te uredbe mora ta uredba začeti veljati z dnem objave –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „tehnična pomoč“ pomeni vsakršno tehnično podporo pri popravilih, razvoju, izdelavi, sestavljanju, preskušanju, vzdrževanju ali drugih tehničnih storitvah in je lahko v obliki navodila, nasveta, usposabljanja, prenosa praktičnega znanja ali spretnosti ali svetovalnih storitev; tehnična pomoč vključuje ustne oblike pomoči; |
| --- | --- |

1.

„tehnična pomoč“ pomeni vsakršno tehnično podporo pri popravilih, razvoju, izdelavi, sestavljanju, preskušanju, vzdrževanju ali drugih tehničnih storitvah in je lahko v obliki navodila, nasveta, usposabljanja, prenosa praktičnega znanja ali spretnosti ali svetovalnih storitev; tehnična pomoč vključuje ustne oblike pomoči;

| 2. | „Odbor za sankcije“ pomeni Odbor Varnostnega sveta Združenih narodov, ki je bil ustanovljen v skladu z odstavkom 14 Resolucije Varnostnega sveta ZN 1572 (2004). |
| --- | --- |

2.

„Odbor za sankcije“ pomeni Odbor Varnostnega sveta Združenih narodov, ki je bil ustanovljen v skladu z odstavkom 14 Resolucije Varnostnega sveta ZN 1572 (2004).

Člen 2

Prepovedano je:

| (a) | neposredno ali posredno dodeljevanje, prodaja, dobava ali prenos tehnične pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi kateri koli osebi, organizaciji ali organu v Slonokoščeni obali ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- |

(a)

neposredno ali posredno dodeljevanje, prodaja, dobava ali prenos tehnične pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi kateri koli osebi, organizaciji ali organu v Slonokoščeni obali ali za uporabo v tej državi;

| (b) | neposredno ali posredno zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi, ki vključuje zlasti subvencije, posojila in zavarovanje kreditnih izvoznih poslov za katero koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz orožja in z njim povezanega materiala ali za katero koli subvencijo, prodajo, dobavo ali prenos z njimi povezane tehnične pomoči in drugih storitev kateri koli osebi, organizaciji ali organu v Slonokoščeni obali ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- |

(b)

neposredno ali posredno zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči v zvezi z vojaškimi dejavnostmi, ki vključuje zlasti subvencije, posojila in zavarovanje kreditnih izvoznih poslov za katero koli prodajo, dobavo, prenos ali izvoz orožja in z njim povezanega materiala ali za katero koli subvencijo, prodajo, dobavo ali prenos z njimi povezane tehnične pomoči in drugih storitev kateri koli osebi, organizaciji ali organu v Slonokoščeni obali ali za uporabo v tej državi;

| (c) | zavestno in namerno sodelovanje v dejavnostih, katerih cilj ali učinek je neposredno ali posredno pospeševanje transakcij, navedenih v točkah (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

zavestno in namerno sodelovanje v dejavnostih, katerih cilj ali učinek je neposredno ali posredno pospeševanje transakcij, navedenih v točkah (a) in (b).

Člen 3

Prepovedano je:

| (a) | prodajati, dobavljati, prenašati ali izvažati opremo iz Priloge I, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, tudi če po poreklu ni iz Skupnosti, posredno ali neposredno osebam, organizacijam ali organom v Slonokoščeni obali ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- |

(a)

prodajati, dobavljati, prenašati ali izvažati opremo iz Priloge I, ki bi se lahko uporabila za notranjo represijo, tudi če po poreklu ni iz Skupnosti, posredno ali neposredno osebam, organizacijam ali organom v Slonokoščeni obali ali za uporabo v tej državi;

| (b) | odobravati, prodajati, dobavljati ali prenašati tehnično pomoč v zvezi z opremo iz točke (a) posredno ali neposredno osebam, organizacijam ali organom v Slonokoščeni obali ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- |

(b)

odobravati, prodajati, dobavljati ali prenašati tehnično pomoč v zvezi z opremo iz točke (a) posredno ali neposredno osebam, organizacijam ali organom v Slonokoščeni obali ali za uporabo v tej državi;

| (c) | financiranje ali finančna pomoč v zvezi z opremo iz točke (a) neposredno ali posredno osebam, organizacijam ali organom v Slonokoščeni obali ali za uporabo v tej državi; |
| --- | --- |

(c)

financiranje ali finančna pomoč v zvezi z opremo iz točke (a) neposredno ali posredno osebam, organizacijam ali organom v Slonokoščeni obali ali za uporabo v tej državi;

| (d) | zavestno in namerno sodelovanje v dejavnostih, katerih namen ali učinek je neposredno ali posredno pospeševanje transakcij, omenjenih v točkah (a), (b) ali (c). |
| --- | --- |

(d)

zavestno in namerno sodelovanje v dejavnostih, katerih namen ali učinek je neposredno ali posredno pospeševanje transakcij, omenjenih v točkah (a), (b) ali (c).

Člen 4

1.   Z odstopanjem od člena 2 prepovedi iz tega člena ne veljajo za:

| (a) | zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja in finančne pomoči v zvezi z orožjem in z njim povezanim materialom, pri čemer so taka pomoč ali storitve namenjene izključno podpori in uporabi v operaciji Združenih narodov v Slonokoščeni obali (UNOCI) ter francoskim silam, ki podpirajo to operacijo, |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje tehnične pomoči, financiranja in finančne pomoči v zvezi z orožjem in z njim povezanim materialom, pri čemer so taka pomoč ali storitve namenjene izključno podpori in uporabi v operaciji Združenih narodov v Slonokoščeni obali (UNOCI) ter francoskim silam, ki podpirajo to operacijo,

| (b) | zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z vojaško opremo, ki ni namenjena ubijanju, temveč izključno uporabi v človekoljubne ali zaščitne namene, vključno z opremo, ki je namenjena operacijam kriznega upravljanja EU, ZN, Afriške unije in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS), če je Odbor za sankcije predhodno odobril tudi takšne dejavnosti, |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z vojaško opremo, ki ni namenjena ubijanju, temveč izključno uporabi v človekoljubne ali zaščitne namene, vključno z opremo, ki je namenjena operacijam kriznega upravljanja EU, ZN, Afriške unije in Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS), če je Odbor za sankcije predhodno odobril tudi takšne dejavnosti,

| (c) | zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči v zvezi z vojaško opremo, ki ni namenjena ubijanju, temveč izključno uporabi v človekoljubne ali zaščitne namene, vključno z opremo, ki je namenjena operacijam kriznega upravljanja EU, ZN, Afriške unije in ECOWAS, |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči v zvezi z vojaško opremo, ki ni namenjena ubijanju, temveč izključno uporabi v človekoljubne ali zaščitne namene, vključno z opremo, ki je namenjena operacijam kriznega upravljanja EU, ZN, Afriške unije in ECOWAS,

| (d) | zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z orožjem in z njim povezanim materialom, namenjene izključno podpori ali uporabi v procesu prestrukturiranja obrambnih in varnostnih sil, na podlagi pododstavka (f) odstavka 3 Sporazuma Linas-Marcoussis, če je Odbor za sankcije predhodno odobril tudi takšne dejavnosti, |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z orožjem in z njim povezanim materialom, namenjene izključno podpori ali uporabi v procesu prestrukturiranja obrambnih in varnostnih sil, na podlagi pododstavka (f) odstavka 3 Sporazuma Linas-Marcoussis, če je Odbor za sankcije predhodno odobril tudi takšne dejavnosti,

| (e) | zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči v zvezi z orožjem in z njim povezanim materialom, namenjene izključno podpori ali uporabi v procesu prestrukturiranja obrambnih in varnostnih sil, na podlagi pododstavka (f) odstavka 3 Sporazuma Linas-Marcoussis, |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje financiranja ali finančne pomoči v zvezi z orožjem in z njim povezanim materialom, namenjene izključno podpori ali uporabi v procesu prestrukturiranja obrambnih in varnostnih sil, na podlagi pododstavka (f) odstavka 3 Sporazuma Linas-Marcoussis,

| (f) | prodajo ali dobavo blaga, ki se začasno prenese ali izvozi v Slonokoščeno obalo silam države, ki v skladu z mednarodnim pravom ukrepa izključno in neposredno zato, da bi pospešila evakuacijo svojih državljanov in tistih, ki so pod njeno konzularno pristojnostjo v Slonokoščeni obali, če je bil Odbor za sankcije predhodno obveščen tudi o takšnih dejavnostih. |
| --- | --- |

(f)

prodajo ali dobavo blaga, ki se začasno prenese ali izvozi v Slonokoščeno obalo silam države, ki v skladu z mednarodnim pravom ukrepa izključno in neposredno zato, da bi pospešila evakuacijo svojih državljanov in tistih, ki so pod njeno konzularno pristojnostjo v Slonokoščeni obali, če je bil Odbor za sankcije predhodno obveščen tudi o takšnih dejavnostih.

2.   Dovoljenja za dejavnosti iz odstavka 1, tudi če jih mora odobriti Odbor za sankcije ali mora biti o njih obveščen, dodeli v Prilogi II navedeni pristojni organ države članice, v kateri ima ponudnik storitev svoj sedež, ali pristojni organ države članice izvoznice.

3.   Za dejavnosti, ki so bile že izvedene, dovoljenja ni mogoče izdati.

Člen 5

Člena 2 in 3 se ne uporabljata za zaščitna oblačila, vključno z neprebojnimi jopiči in vojaškimi čeladami, ki jih osebje Združenih narodov, osebje Evropske unije, Skupnosti ali njenih držav članic, predstavniki medijev in osebje človekoljubnih organizacij ter razvojne pomoči skupaj s pridruženim osebjem začasno izvozijo v Slonokoščeno obalo izključno za osebno rabo.

Člen 6

Komisija in države članice druga drugo nemudoma obvestijo o ukrepih, sprejetih po tej uredbi, in druga drugi posredujejo vse druge ustrezne podatke v zvezi s to uredbo, s katerimi razpolagajo, zlasti podatke glede problemov kršenja in uveljavljanja ter sodb, ki so jih izrekla nacionalna sodišča.

Člen 7

Komisija je pooblaščena za spremembe Priloge II na podlagi podatkov, ki so jih posredovale države članice.

Člen 8

Države članice določijo pravila o sankcijah, ki se uporabljajo ob kršitvah določb te uredbe, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Predvidene kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice po začetku veljavnosti te uredbe nemudoma obvestijo Komisijo o teh pravilih in jo obveščajo o vseh naknadnih spremembah.

Člen 9

Ta uredba se uporablja:

| (a) | na ozemlju Skupnosti, vključno z njenim zračnim prostorom; |
| --- | --- |

(a)

na ozemlju Skupnosti, vključno z njenim zračnim prostorom;

| (b) | na vseh zrakoplovih ali vseh plovilih, ki so v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

(b)

na vseh zrakoplovih ali vseh plovilih, ki so v pristojnosti držav članic;

| (c) | za katero koli osebo na ozemlju Skupnosti ali zunaj njega, ki ima državljanstvo države članice; |
| --- | --- |

(c)

za katero koli osebo na ozemlju Skupnosti ali zunaj njega, ki ima državljanstvo države članice;

| (d) | za katero koli pravno osebo, organizacijo ali organ, registriran ali ustanovljen v skladu z zakonodajo države članice; |
| --- | --- |

(d)

za katero koli pravno osebo, organizacijo ali organ, registriran ali ustanovljen v skladu z zakonodajo države članice;

| (e) | za katero koli pravno osebo, organizacijo ali organ, ki posluje v Skupnosti. |
| --- | --- |

(e)

za katero koli pravno osebo, organizacijo ali organ, ki posluje v Skupnosti.

Člen 10

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 31. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 368, 15.12.2004, str. 50.

1

---

PRILOGA I

Seznam opreme iz člena 3, ki bi se lahko uporabljala za notranjo represijo

Naslednji seznam ne vključuje predmetov, izdelanih ali prirejenih posebej za vojaško uporabo.

| 1. | Neprebojne zaščitne čelade, policijske čelade in ščiti za uporabo v nemirih ter policijski neprebojni ščiti ter zanje posebej izdelani sestavni deli. |
| --- | --- |

1.

Neprebojne zaščitne čelade, policijske čelade in ščiti za uporabo v nemirih ter policijski neprebojni ščiti ter zanje posebej izdelani sestavni deli.

| 2. | Posebej izdelana oprema za prstne odtise. |
| --- | --- |

2.

Posebej izdelana oprema za prstne odtise.

| 3. | Električni iskalni žarometi. |
| --- | --- |

3.

Električni iskalni žarometi.

| 4. | Gradbena oprema z balistično zaščito. |
| --- | --- |

4.

Gradbena oprema z balistično zaščito.

| 5. | Lovski noži. |
| --- | --- |

5.

Lovski noži.

| 6. | Posebej izdelana proizvodna oprema za proizvodnjo šibrovk. |
| --- | --- |

6.

Posebej izdelana proizvodna oprema za proizvodnjo šibrovk.

| 7. | Oprema za ročno polnjenje s strelivom. |
| --- | --- |

7.

Oprema za ročno polnjenje s strelivom.

| 8. | Naprave za prestrezanje komunikacij. |
| --- | --- |

8.

Naprave za prestrezanje komunikacij.

| 9. | Tranzistorski optični detektorji. |
| --- | --- |

9.

Tranzistorski optični detektorji.

| 10. | Svetlobne ojačevalne cevi. |
| --- | --- |

10.

Svetlobne ojačevalne cevi.

| 11. | Teleskopski vizirji za orožje. |
| --- | --- |

11.

Teleskopski vizirji za orožje.

| 12. | Orožje z gladko cevjo in pripadajoče strelivo, razen orožja in streliva, posebej izdelanega za vojaško uporabo, in zanju posebej izdelani sestavni deli; razen:






  — | signalnih pištol; |
| --- | --- | --- |

12.

Orožje z gladko cevjo in pripadajoče strelivo, razen orožja in streliva, posebej izdelanega za vojaško uporabo, in zanju posebej izdelani sestavni deli; razen:

—

signalnih pištol;

| — | orožja na stisnjen zrak ali naboje, ki je bilo izdelano v obliki industrijskih pripomočkov ali pripomočkov za humano omamljanje živali. |
| --- | --- |

—

orožja na stisnjen zrak ali naboje, ki je bilo izdelano v obliki industrijskih pripomočkov ali pripomočkov za humano omamljanje živali.

| 13. | Simulatorji za vadbo uporabe strelnega orožja ter zanje posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli in pribor. |
| --- | --- |

13.

Simulatorji za vadbo uporabe strelnega orožja ter zanje posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli in pribor.

| 14. | Bombe in granate, razen bomb in granat, izdelanih posebej za vojaško uporabo, ter zanje posebej izdelani sestavni deli. |
| --- | --- |

14.

Bombe in granate, razen bomb in granat, izdelanih posebej za vojaško uporabo, ter zanje posebej izdelani sestavni deli.

| 15. | Neprebojni jopiči, razen neprebojnih jopičev, proizvedenih skladno z vojaškimi standardi ali specifikacijami, in zanje posebej izdelani sestavni deli. |
| --- | --- |

15.

Neprebojni jopiči, razen neprebojnih jopičev, proizvedenih skladno z vojaškimi standardi ali specifikacijami, in zanje posebej izdelani sestavni deli.

| 16. | Večnamenska terenska vozila s pogonom na vsa štiri kolesa, primerna tudi za terensko vožnjo, izdelana ali opremljena z balistično zaščito, in oklepna zaščita takih vozil. |
| --- | --- |

16.

Večnamenska terenska vozila s pogonom na vsa štiri kolesa, primerna tudi za terensko vožnjo, izdelana ali opremljena z balistično zaščito, in oklepna zaščita takih vozil.

| 17. | Vodni topovi in zanje posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli. |
| --- | --- |

17.

Vodni topovi in zanje posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli.

| 18. | Vozila, opremljena z vodnimi topovi. |
| --- | --- |

18.

Vozila, opremljena z vodnimi topovi.

| 19. | Vozila, posebej izdelana ali prirejena, ki jih je mogoče naelektriti zaradi odganjanja protestnikov, in njihovi sestavni deli, posebej izdelani ali prirejeni v ta namen. |
| --- | --- |

19.

Vozila, posebej izdelana ali prirejena, ki jih je mogoče naelektriti zaradi odganjanja protestnikov, in njihovi sestavni deli, posebej izdelani ali prirejeni v ta namen.

| 20. | Akustične naprave, ki jih proizvajalec ali dobavitelj predstavlja kot primerne za obvladovanje nemirov, in zanje posebej izdelani sestavni deli. |
| --- | --- |

20.

Akustične naprave, ki jih proizvajalec ali dobavitelj predstavlja kot primerne za obvladovanje nemirov, in zanje posebej izdelani sestavni deli.

| 21. | Okovi za noge, verige za noge, lisice in pasovi z uporabo elektrošoka, posebej izdelani za omejevanje gibanja ljudi, razen lisic, katerih največja skupna dimenzija vključno z verigo ne presega 240 mm v zaklenjenem stanju. |
| --- | --- |

21.

Okovi za noge, verige za noge, lisice in pasovi z uporabo elektrošoka, posebej izdelani za omejevanje gibanja ljudi, razen lisic, katerih največja skupna dimenzija vključno z verigo ne presega 240 mm v zaklenjenem stanju.

| 22. | Prenosni pripomočki, izdelani ali prirejeni za namene obvladovanja nemirov ali za samozaščito z uporabo snovi za onesposabljanje (kot npr. solzilni ali dražilni plini), in zanje posebej izdelani sestavni deli. |
| --- | --- |

22.

Prenosni pripomočki, izdelani ali prirejeni za namene obvladovanja nemirov ali za samozaščito z uporabo snovi za onesposabljanje (kot npr. solzilni ali dražilni plini), in zanje posebej izdelani sestavni deli.

| 23. | Prenosni pripomočki, izdelani ali prirejeni za namene obvladovanja nemirov ali za samozaščito z uporabo elektrošoka (vključno s pendreki z elektrošokom, ščiti z elektrošokom, pištolami za omamljanje in pištolami z električnimi naboji (tasers)), in zanje v ta namen posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli. |
| --- | --- |

23.

Prenosni pripomočki, izdelani ali prirejeni za namene obvladovanja nemirov ali za samozaščito z uporabo elektrošoka (vključno s pendreki z elektrošokom, ščiti z elektrošokom, pištolami za omamljanje in pištolami z električnimi naboji (tasers)), in zanje v ta namen posebej izdelani ali prirejeni sestavni deli.

| 24. | Elektronska oprema za odkrivanje skritih eksplozivov in zanje posebej izdelani sestavni deli; razen televizijskih ali rentgenskih nadzornih sistemov. |
| --- | --- |

24.

Elektronska oprema za odkrivanje skritih eksplozivov in zanje posebej izdelani sestavni deli; razen televizijskih ali rentgenskih nadzornih sistemov.

| 25. | Elektronska oprema za motenje, posebej izdelana za preprečevanje daljinskega razstreljevanja improviziranih eksplozivnih naprav, in zanjo posebej izdelani sestavni deli. |
| --- | --- |

25.

Elektronska oprema za motenje, posebej izdelana za preprečevanje daljinskega razstreljevanja improviziranih eksplozivnih naprav, in zanjo posebej izdelani sestavni deli.

| 26. | Oprema in naprave, posebej izdelane za sprožanje eksplozij z električnimi ali neelektričnimi sredstvi, vključno z napravami za vžig, detonatorji, netili, ojačevalci eksplozije in vžigalnimi vrvicami, ter zanje posebej izdelani sestavni deli, razen posebej v določene komercialne namene izdelane opreme in naprav, ki z eksplozivnimi sredstvi povzročajo aktiviranje ali sprožitev druge opreme ali naprav, katerih funkcija ni povzročanje eksplozij (npr. polnilci zračnih blazin pri avtomobilih, prenapetostna zaščita prožilcev gasilnih škropilnih naprav). |
| --- | --- |

26.

Oprema in naprave, posebej izdelane za sprožanje eksplozij z električnimi ali neelektričnimi sredstvi, vključno z napravami za vžig, detonatorji, netili, ojačevalci eksplozije in vžigalnimi vrvicami, ter zanje posebej izdelani sestavni deli, razen posebej v določene komercialne namene izdelane opreme in naprav, ki z eksplozivnimi sredstvi povzročajo aktiviranje ali sprožitev druge opreme ali naprav, katerih funkcija ni povzročanje eksplozij (npr. polnilci zračnih blazin pri avtomobilih, prenapetostna zaščita prožilcev gasilnih škropilnih naprav).

| 27. | Oprema in naprave, izdelane za odstranjevanje eksplozivov; razen:






  — | protibombnih odej; |
| --- | --- | --- |

27.

Oprema in naprave, izdelane za odstranjevanje eksplozivov; razen:

—

protibombnih odej;

| — | kontejnerjev, izdelanih za hranjenje predmetov, za katere se ve ali domneva, da so improvizirane eksplozivne naprave. |
| --- | --- |

—

kontejnerjev, izdelanih za hranjenje predmetov, za katere se ve ali domneva, da so improvizirane eksplozivne naprave.

| 28. | Naprave za nočno opazovanje in toplotno slikanje ter svetlobne ojačevalne cevi ali njihovi tranzistorski senzorji. |
| --- | --- |

28.

Naprave za nočno opazovanje in toplotno slikanje ter svetlobne ojačevalne cevi ali njihovi tranzistorski senzorji.

| 29. | Eksplozivni naboji z linearnim rezalnim učinkom. |
| --- | --- |

29.

Eksplozivni naboji z linearnim rezalnim učinkom.

| 30. | Eksplozivne in pripadajoče snovi, in sicer:






  — | amatol, |
| --- | --- | --- |

30.

Eksplozivne in pripadajoče snovi, in sicer:

—

amatol,

| — | nitroceluloza (z več kot 12,5 % dušika), |
| --- | --- |

—

nitroceluloza (z več kot 12,5 % dušika),

| — | nitroglikol, |
| --- | --- |

—

nitroglikol,

| — | pentaeritritol tetranitrat (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaeritritol tetranitrat (PETN),

| — | pikril klorid, |
| --- | --- |

—

pikril klorid,

| — | trinitrofenilmetilnitramin (tetril), |
| --- | --- |

—

trinitrofenilmetilnitramin (tetril),

| — | 2,4,6-trinitrotoluen (TNT) |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotoluen (TNT)

| 31. | Posebej izdelana programska oprema in tehnologija, potrebni za vse našteto. |
| --- | --- |

31.

Posebej izdelana programska oprema in tehnologija, potrebni za vse našteto.

---

PRILOGA II

SEZNAM PRISTOJNIH ORGANOV IZ ČLENA 4

BELGIJA

| Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie |
| --- |
| Potentiel économique, E4, Service des licences |
| Avenue du Général Leman 60 |
| B-1040 Bruxelles |
| Téléphone: (32-2) 206 58 16/27 |
| Fax: (32-2) 230 83 22 |

Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie

Potentiel économique, E4, Service des licences

Avenue du Général Leman 60

B-1040 Bruxelles

Téléphone: (32-2) 206 58 16/27

Fax: (32-2) 230 83 22

| Federale overheidsdienst Economie, KMO's, Middenstand en Economie |
| --- |
| Economisch Potentieel, E4, Dienst vergunningen |
| Generaal Lemanstraat 60 |
| B-1040 Brussel |
| Telefoon (32-2) 206 58 16/27 |
| Fax: (32-2) 230 83 22 |

Federale overheidsdienst Economie, KMO's, Middenstand en Economie

Economisch Potentieel, E4, Dienst vergunningen

Generaal Lemanstraat 60

B-1040 Brussel

Telefoon (32-2) 206 58 16/27

Fax: (32-2) 230 83 22

ČEŠKA

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Tel. (420-2) 24 06 27 20 |
| Fax (420-2) 24 22 18 11 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Tel. (420-2) 24 06 27 20

Fax (420-2) 24 22 18 11

| Ministerstvo zahraničních věcí |
| --- |
| Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU |
| Loretánské nám. 5 |
| 118 00 Praha 1 |
| Tel. (420) 2 2418 2987 |
| Fax (420) 2 2418 4080 |

Ministerstvo zahraničních věcí

Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU

Loretánské nám. 5

118 00 Praha 1

Tel. (420) 2 2418 2987

Fax (420) 2 2418 4080

DANSKA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Tel. (45) 35 46 62 81 |
| Faks (45) 35 46 62 03 |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Tel. (45) 35 46 62 81

Faks (45) 35 46 62 03

| Udenrigsministeriet |
| --- |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |
| Tel. (45) 33 92 00 00 |
| Faks (45) 32 54 05 33 |

Udenrigsministeriet

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

Tel. (45) 33 92 00 00

Faks (45) 32 54 05 33

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Tel. (45) 33 92 33 40 |
| Faks (45) 33 93 35 10 |

Justitsministeriet

Slotholmsgade 10

DK-1216 København K

Tel. (45) 33 92 33 40

Faks (45) 33 93 35 10

NEMČIJA

V zvezi s financiranjem in finančno pomočjo:

| Deutsche Bundesbank |
| --- |
| Servicezentrum Finanzsanktionen |
| Postfach |
| D-80281 München |
| Tel.: (49) 89 28 89 38 00 |
| Fax: (49) 89 35 01 63 38 00 |

Deutsche Bundesbank

Servicezentrum Finanzsanktionen

Postfach

D-80281 München

Tel.: (49) 89 28 89 38 00

Fax: (49) 89 35 01 63 38 00

V zvezi s tehnično pomočjo:

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Tel: (49) 61 96 908-0 |
| Fax: (49) 61 96 908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Tel: (49) 61 96 908-0

Fax: (49) 61 96 908-800

ESTONIJA

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Tel: +372 6317 100 |
| Fax: +372 6317 199 |

Eesti Välisministeerium

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Tel: +372 6317 100

Fax: +372 6317 199

GRČIJA

| Ministry of Economy and Finance |
| --- |
| General Directorate for Policy Planning and Management |
| Address Kornaroy Str., 105 63 Athens |
| Tel. +30 210 3286401-3 |
| Faks +30 210 3286404 |

Ministry of Economy and Finance

General Directorate for Policy Planning and Management

Address Kornaroy Str., 105 63 Athens

Tel. +30 210 3286401-3

Faks +30 210 3286404

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Δ/νση : Κορνάρου 1, Τ.Κ. 101 80 |
| Αθήνα - Ελλάς |
| Τηλ.: +30 210 3286401-3 |
| Φαξ: +30 210 3286404 |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Δ/νση : Κορνάρου 1, Τ.Κ. 101 80

Αθήνα - Ελλάς

Τηλ.: +30 210 3286401-3

Φαξ: +30 210 3286404

ŠPANIJA

| Secretaría General de Comercio Exterior |
| --- |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Tel. (34) 913 49 38 60 |
| Faks (34) 914 57 28 63 |

Secretaría General de Comercio Exterior

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Tel. (34) 913 49 38 60

Faks (34) 914 57 28 63

FRANCIJA

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et des droits indirects |
| Cellule embargo — Bureau E2 |
| Tel. (33) 1 44 74 48 93 |
| Faks (33) 1 44 74 48 97 |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des douanes et des droits indirects

Cellule embargo — Bureau E2

Tel. (33) 1 44 74 48 93

Faks (33) 1 44 74 48 97

| Direction générale du Trésor et de la politique économique |
| --- |
| Service des affaires multilatérales et du développement |
| Sous-direction Politique commerciale et investissements |
| Service Investissements et propriété intellectuelle |
| 139, rue du Bercy |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| Tel. (33) 1 44 87 72 85 |
| Faks (33) 1 53 18 96 55 |

Direction générale du Trésor et de la politique économique

Service des affaires multilatérales et du développement

Sous-direction Politique commerciale et investissements

Service Investissements et propriété intellectuelle

139, rue du Bercy

75572 Paris Cedex 12

Tel. (33) 1 44 87 72 85

Faks (33) 1 53 18 96 55

| Ministère des affaires étrangères |
| --- |
| Direction générale des affaires politiques et de sécurité |
| Direction des Nations Unies et des organisations internationales |
| Sous-direction des affaires politiques |
| Tel. (33) 1 43 17 59 68 |
| Faks (33) 1 43 17 46 91 |
| Service de la politique étrangère et de sécurité commune |
| Tel. (33) 1 43 17 45 16 |
| Faks (33) 1 43 17 45 84 |

Ministère des affaires étrangères

Direction générale des affaires politiques et de sécurité

Direction des Nations Unies et des organisations internationales

Sous-direction des affaires politiques

Tel. (33) 1 43 17 59 68

Faks (33) 1 43 17 46 91

Service de la politique étrangère et de sécurité commune

Tel. (33) 1 43 17 45 16

Faks (33) 1 43 17 45 84

IRSKA

| United Nations Section |
| --- |
| Department of Foreign Affairs, |
| Iveagh House |
| 79-80 Saint Stephen's Green |
| Dublin 2. |
| Tel. +353 1 478 0822 |
| Faks +353 1 408 2165 |

United Nations Section

Department of Foreign Affairs,

Iveagh House

79-80 Saint Stephen's Green

Dublin 2.

Tel. +353 1 478 0822

Faks +353 1 408 2165

| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland |
| --- |
| Financial Markets Department |
| Dame Street |
| Dublin 2. |
| Tel. +353 1 671 6666 |
| Faks +353 1 679 8882 |

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

Financial Markets Department

Dame Street

Dublin 2.

Tel. +353 1 671 6666

Faks +353 1 679 8882

ITALIJA

| Ministero degli Affari Esteri |
| --- |
| Piazzale della Farnesina, I-00194 Roma |
| D.G.A.S. — Ufficio I |
| Tel. (39) 06 3691 7334 |
| Faks (39) 06 3691 5446 |
| U.A.M.A. |
| Tel. (39) 06 3691 3605 |
| Faks (39) 06 3691 8815 |

Ministero degli Affari Esteri

Piazzale della Farnesina, I-00194 Roma

D.G.A.S. — Ufficio I

Tel. (39) 06 3691 7334

Faks (39) 06 3691 5446

U.A.M.A.

Tel. (39) 06 3691 3605

Faks (39) 06 3691 8815

CIPER

| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| --- |
| 6 Andrea Araouzou |
| 1421 Nicosia |
| Tel. +357 22 86 71 00 |
| Faks +357 22 31 60 71 |

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

6 Andrea Araouzou

1421 Nicosia

Tel. +357 22 86 71 00

Faks +357 22 31 60 71

| Central Bank of Cyprus |
| --- |
| 80 Kennedy Avenue |
| 1076 Nicosia |
| Tel. +357 22 71 41 00 |
| Faks +357 22 37 81 53 |

Central Bank of Cyprus

80 Kennedy Avenue

1076 Nicosia

Tel. +357 22 71 41 00

Faks +357 22 37 81 53

| Ministry of Finance (Department of Customs) |
| --- |
| M. Karaoli |
| 1096 Nicosia |
| Tel. +357 22 60 11 06 |
| Faks +357 22 60 27 41/47 |

Ministry of Finance (Department of Customs)

M. Karaoli

1096 Nicosia

Tel. +357 22 60 11 06

Faks +357 22 60 27 41/47

LATVIJA

| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 36 |
| Rīga LV 1395 |
| Tel. (371) 7016 201 |
| Faks (371) 7828 121 |

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Brīvības iela 36

Rīga LV 1395

Tel. (371) 7016 201

Faks (371) 7828 121

LITVA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Security Policy Department |
| J.Tumo-Vaizganto 2 |
| 2600 Vilnius |
| Tel. +370 5 2362516 |
| Faks +370 5 2313090 |

Ministry of Foreign Affairs

Security Policy Department

J.Tumo-Vaizganto 2

2600 Vilnius

Tel. +370 5 2362516

Faks +370 5 2313090

LUKSEMBURG

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| B.P. 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Tel. (352) 478 23 70 |
| Faks (352) 46 61 38 |
| e-pošta: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

B.P. 113

L-2011 Luxembourg

Tel. (352) 478 23 70

Faks (352) 46 61 38

e-pošta: office.licences@mae.etat.lu

| Ministère des affaires étrangères et de l’immigration |
| --- |
| Direction des affaires politiques |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Tel. (352) 478 2421 |
| Faks (352) 22 19 89 |

Ministère des affaires étrangères et de l’immigration

Direction des affaires politiques

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Tel. (352) 478 2421

Faks (352) 22 19 89

MADŽARSKA

| Ministry of Economic Affairs and Transport — Hungarian Licencing and Administrative Office |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Hungary |
| Postbox: 1537 Pf.: 345 |
| Tel.: +36-1-336-7300 |

Ministry of Economic Affairs and Transport — Hungarian Licencing and Administrative Office

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Hungary

Postbox: 1537 Pf.: 345

Tel.: +36-1-336-7300

| Gazdasági és Közlekedési Minisztérium — Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Postafiók: 1537 Pf.: 345 |
| Tel.: +36-1-336-7300 |

Gazdasági és Közlekedési Minisztérium — Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Postafiók: 1537 Pf.: 345

Tel.: +36-1-336-7300

MALTA

| Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet |
| --- |
| Direttorat ta' l-Affarijiet Multilaterali |
| Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin |
| Palazzo Parisio |
| Triq il-Merkanti |
| Valletta CMR 02 |
| Tel. +356 21 24 28 53 |
| Faks +356 21 25 15 20 |

Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet

Direttorat ta' l-Affarijiet Multilaterali

Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin

Palazzo Parisio

Triq il-Merkanti

Valletta CMR 02

Tel. +356 21 24 28 53

Faks +356 21 25 15 20

NIZOZEMSKA

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| De Belastingdienst/Douane Noord |
| Postbus 40200 |
| 8004 DE Zwolle |

Ministerie van Economische Zaken

De Belastingdienst/Douane Noord

Postbus 40200

8004 DE Zwolle

AVSTRIJA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle) |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Tel (+43-1) 711 00-0 |
| FAX (+43-1) 711 00-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle)

Stubenring 1

A-1010 Wien

Tel (+43-1) 711 00-0

FAX (+43-1) 711 00-8386

POLJSKA

Organ za koordinacijo:

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of Law and Treaties |
| Al. J. Ch. Szucha 23 |
| 00-580 Warsaw |
| Poland |
| Tel. (+48 22) 523 9427 in 9348 |
| Fax. (+48 22) 523 8329 |

Ministry of Foreign Affairs

Department of Law and Treaties

Al. J. Ch. Szucha 23

00-580 Warsaw

Poland

Tel. (+48 22) 523 9427 in 9348

Fax. (+48 22) 523 8329

Organi za koordinacijo:

| Ministry of Defence |
| --- |
| Department of Defence Policy |
| Al. Niepodległości 218 |
| 00-911 Warsaw |
| Poland |
| Tel. (+48 22) 687 49 17 |
| Fax. (+48 22) 682 621 80 |

Ministry of Defence

Department of Defence Policy

Al. Niepodległości 218

00-911 Warsaw

Poland

Tel. (+48 22) 687 49 17

Fax. (+48 22) 682 621 80

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department of Export Control |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warsaw |
| Poland |
| Tel. (+48 22) 693 51 71 |
| Fax (+48 22) 693 40 33 |

Ministry of Economy and Labour

Department of Export Control

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warsaw

Poland

Tel. (+48 22) 693 51 71

Fax (+48 22) 693 40 33

PORTUGALSKA

| Ministério dos Negócios Estrangeiros |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais |
| Largo do Rilvas |
| P-1350-179 Lisboa |
| Tel.: (351) 21 394 60 72 |
| Fax.: (351) 21 394 60 73 |

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais

Largo do Rilvas

P-1350-179 Lisboa

Tel.: (351) 21 394 60 72

Fax.: (351) 21 394 60 73

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o |
| P-1100 Lisboa |
| Tel.: (351) 21 882 32 32 40/47 |
| Fax.: (351) 21 882 32 49 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o

P-1100 Lisboa

Tel.: (351) 21 882 32 32 40/47

Fax.: (351) 21 882 32 49

SLOVENIJA

| Ministrstvo za zunanje zadeve |
| --- |
| Prešernova 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: 00386 1 4782000 |
| Fax: 00386 1 4782341 |

Ministrstvo za zunanje zadeve

Prešernova 25

SI-1000 Ljubljana

Tel.: 00386 1 4782000

Fax: 00386 1 4782341

| Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: 00386 1 4783311 |
| Fax: 00386 1 4331031 |

Ministrstvo za gospodarstvo

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Tel.: 00386 1 4783311

Fax: 00386 1 4331031

| Ministrstvo za obrambo |
| --- |
| Kardeljeva pl. 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Tel.: 00386 1 4712211 |
| Fax: 00386 1 4318164 |

Ministrstvo za obrambo

Kardeljeva pl. 25

SI-1000 Ljubljana

Tel.: 00386 1 4712211

Fax: 00386 1 4318164

SLOVAŠKA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Tel. 00421/2/4854 1111 |
| Faks 00421/2/4333 7827 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Tel. 00421/2/4854 1111

Faks 00421/2/4333 7827

| Ministerstvo financií Slovenskej republiky |
| --- |
| Štefanovičova 5 |
| P. O. BOX 82 |
| 817 82 BRATISLAVA |
| Tel. 00421/2/5958 1111 |
| Faks 00421/2/5249 8042 |

Ministerstvo financií Slovenskej republiky

Štefanovičova 5

P. O. BOX 82

817 82 BRATISLAVA

Tel. 00421/2/5958 1111

Faks 00421/2/5249 8042

FINSKA

| Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet |
| --- |
| PL/PB 176 |
| FIN-00161 Helsinki/Helsingfors |
| P./Tel. (358-9) 16 00 5 |
| Faksi/Faks (358-9) 16 05 57 07 |

Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet

PL/PB 176

FIN-00161 Helsinki/Helsingfors

P./Tel. (358-9) 16 00 5

Faksi/Faks (358-9) 16 05 57 07

| Puolustusministeriö/Försvarsministeriet |
| --- |
| Eteläinen Makasiinikatu 8 / Södra Magasinsgatan 8 |
| FIN-00131 Helsinki/Helsingfors |
| PL/PB 31 |
| P./Tel. (358-9) 16 08 81 28 |
| Faksi/Faks (358-9) 16 08 81 11 |

Puolustusministeriö/Försvarsministeriet

Eteläinen Makasiinikatu 8 / Södra Magasinsgatan 8

FIN-00131 Helsinki/Helsingfors

PL/PB 31

P./Tel. (358-9) 16 08 81 28

Faksi/Faks (358-9) 16 08 81 11

ŠVEDSKA

| Inspektionen för strategiska produkter (ISP) |
| --- |
| Box 70 252 |
| 107 22 Stockholm |
| Tel. (46-8) 406 31 00 |
| Faks (46-8) 20 31 00 |

Inspektionen för strategiska produkter (ISP)

Box 70 252

107 22 Stockholm

Tel. (46-8) 406 31 00

Faks (46-8) 20 31 00

ZDRUŽENO KRALJESTVO

| Sanctions Licensing Unit |
| --- |
| Export Control Organisation |
| Department of Trade and Industry |
| 4 Abbey Orchard Street |
| London SW1P 2HT |
| Tel. (44) 20 7215 0594 |
| Fax. (44) 20 7215 0593 |

Sanctions Licensing Unit

Export Control Organisation

Department of Trade and Industry

4 Abbey Orchard Street

London SW1P 2HT

Tel. (44) 20 7215 0594

Fax. (44) 20 7215 0593

EVROPSKA SKUPNOST

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate CFSP |
| Unit A.2: Legal and institutional matters for external relations — Sanctions |
| CHAR 12/163 |
| B-1049 Bruxelles |
| Tel. (32-2) 296 25 56 |
| Faks (32-2) 296 75 63 |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate CFSP

Unit A.2: Legal and institutional matters for external relations — Sanctions

CHAR 12/163

B-1049 Bruxelles

Tel. (32-2) 296 25 56

Faks (32-2) 296 75 63

---

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 175/2005

z dne 1. februarja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 2. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 1. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 116,0 |
| 204 | 78,7 |
| 212 | 152,0 |
| 999 | 115,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 154,7 |
| 999 | 154,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 203,3 |
| 204 | 244,8 |
| 624 | 56,7 |
| 999 | 168,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,2 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 47,9 |
| 220 | 49,5 |
| 421 | 38,1 |
| 448 | 35,4 |
| 624 | 44,6 |
| 999 | 44,3 |
| 0805 20 10 | 052 | 49,1 |
| 204 | 60,6 |
| 624 | 73,4 |
| 999 | 61,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,2 |
| 204 | 87,5 |
| 400 | 78,4 |
| 464 | 138,7 |
| 624 | 67,4 |
| 662 | 36,0 |
| 999 | 78,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,0 |
| 999 | 60,0 |
| 0808 10 80 | 052 | 104,3 |
| 400 | 91,0 |
| 404 | 83,7 |
| 720 | 52,8 |
| 999 | 83,0 |
| 0808 20 50 | 388 | 78,8 |
| 400 | 89,3 |
| 528 | 79,2 |
| 720 | 36,8 |
| 999 | 71,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

116,0

204

78,7

212

152,0

999

115,6

0707 00 05

052

154,7

999

154,7

0709 90 70

052

203,3

204

244,8

624

56,7

999

168,3

0805 10 20

052

46,2

204

48,3

212

47,9

220

49,5

421

38,1

448

35,4

624

44,6

999

44,3

0805 20 10

052

49,1

204

60,6

624

73,4

999

61,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,2

204

87,5

400

78,4

464

138,7

624

67,4

662

36,0

999

78,2

0805 50 10

052

60,0

999

60,0

0808 10 80

052

104,3

400

91,0

404

83,7

720

52,8

999

83,0

0808 20 50

388

78,8

400

89,3

528

79,2

720

36,8

999

71,0

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/18

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 176/2005

z dne 1. februarja 2005

o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske proizvode s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 4088/87 z dne 21. decembra 1987 o določitvi pogojev za uporabo preferencialnih carin za uvoz nekaterih cvetlic s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze (1), in zlasti člena 5(2)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| | |
| --- | --- |

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodne in uvozne cene Skupnosti za enocvetne (navadne) nageljne, mnogocvetne (spray) nageljne, velecvetne vrtnice in drobnocvetne vrtnice iz člena 1b Uredbe (EGS) št. 700/88 za obdobje dveh tednov so določene v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 2. februarja 2005.

Uporablja se od 2. do 15. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 382, 31.12.1987, str. 22. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1300/97 (UL L 177, 5.7.1997, str. 1).

1

(2)  UL L 72, 18.3.1988, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2062/97 (UL L 289, 22.10.1997, str. 1).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 1. februarja 2005 o določitvi proizvodnih in uvoznih cen Skupnosti za nageljne in vrtnice z namenom uporabe uvoznega režima za nekatere cvetličarske izdelke s poreklom iz Cipra, Izraela, Jordanije, Maroka ter Zahodnega brega in Gaze

| (EUR/100 kosov) |
| --- |
| Obdobje: od 2. do 15. februarja 2005 |
| Proizvodne cene Skupnosti | Enocvetni nageljni
  (standard) | Mnogocvetni nageljni
  (spray) | Velecvetne vrtnice | Drobnocvetne vrtnice |
| | 16,75 | 12,41 | 41,05 | 17,27 |

(EUR/100 kosov)

Obdobje: od 2. do 15. februarja 2005

Proizvodne cene Skupnosti

Enocvetni nageljni

(standard)

Mnogocvetni nageljni

(spray)

Velecvetne vrtnice

Drobnocvetne vrtnice

16,75

12,41

41,05

17,27

| Uvozne cene Skupnosti | Enocvetni nageljni
  (standard) | Mnogocvetni nageljni
  (spray) | Velecvetne vrtnice | Drobnocvetne vrtnice |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izrael | — | — | — | — |
| Maroko | — | — | — | — |
| Ciper | — | — | — | — |
| Jordanija | — | — | — | — |
| Zahodni breg in Gaza | — | — | — | — |

Uvozne cene Skupnosti

Enocvetni nageljni

(standard)

Mnogocvetni nageljni

(spray)

Velecvetne vrtnice

Drobnocvetne vrtnice

Izrael

—

—

—

—

Maroko

—

—

—

—

Ciper

—

—

—

—

Jordanija

—

—

—

—

Zahodni breg in Gaza

—

—

—

—

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/20

---

SKLEP SVETA

z dne 22. novembra 2004

o podpisu in začasni uporabi Sporazuma v obliki izmenjave pisem o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in denarnega nadomestila iz Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov za obdobje od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004 v imenu Evropske skupnosti

(2005/76/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 37 v povezavi s členom 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov (1) pogodbenice pred iztekom obdobja veljavnosti Protokola, ki je priložen Sporazumu, začnejo pogajanja, da bi v medsebojnem soglasju določile vsebino Protokola za naslednje obdobje in, če je potrebno, njegove spremembe, ali da bi spremenile Prilogo k Protokolu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s Sporazumom med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov (1) pogodbenice pred iztekom obdobja veljavnosti Protokola, ki je priložen Sporazumu, začnejo pogajanja, da bi v medsebojnem soglasju določile vsebino Protokola za naslednje obdobje in, če je potrebno, njegove spremembe, ali da bi spremenile Prilogo k Protokolu.

| (2) | Pogodbenici sta se odločili, da naj se do pogajanj o spremembi Protokola obdobje veljavnosti trenutnega Protokola, ki je bil odobren z Uredbo (ES) št. 1439/2001 (2), podaljša s sporazumom v obliki izmenjave pisem za obdobje od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004. |
| --- | --- |

(2)

Pogodbenici sta se odločili, da naj se do pogajanj o spremembi Protokola obdobje veljavnosti trenutnega Protokola, ki je bil odobren z Uredbo (ES) št. 1439/2001 (2), podaljša s sporazumom v obliki izmenjave pisem za obdobje od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004.

| (3) | Izmenjava pisem ribičem Skupnosti zagotavlja v vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo Komorov ribolovne možnosti od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004. |
| --- | --- |

(3)

Izmenjava pisem ribičem Skupnosti zagotavlja v vodah pod suverenostjo ali jurisdikcijo Komorov ribolovne možnosti od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004.

| (4) | Da bi se izognili prekinitvi ribolovne dejavnosti plovil Skupnosti, je bistvenega pomena, da podaljšanje začne veljati čim prej. Sporazum v obliki izmenjave pisem je torej treba podpisati s pridržkom njegove dokončne sklenitve s strani Sveta. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se izognili prekinitvi ribolovne dejavnosti plovil Skupnosti, je bistvenega pomena, da podaljšanje začne veljati čim prej. Sporazum v obliki izmenjave pisem je torej treba podpisati s pridržkom njegove dokončne sklenitve s strani Sveta.

| (5) | Potrditi je treba način razdelitve ribolovnih možnosti med države članice na podlagi Protokola, katerega veljavnost se je podaljšala – |
| --- | --- |

(5)

Potrditi je treba način razdelitve ribolovnih možnosti med države članice na podlagi Protokola, katerega veljavnost se je podaljšala –

SKLENIL:

Člen 1

S pridržkom sprejetja sklepa Sveta o njegovi sklenitvi se v imenu Skupnosti odobri podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in denarnega nadomestila iz Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov za obdobje od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004.

Besedilo Sporazuma v obliki izmenjave pisem je priloženo temu sklepu.

Člen 2

S pridržkom njegove sklenitve je predsednik Sveta pooblaščen, da imenuje osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma v obliki izmenjave pisem v imenu Skupnosti.

Člen 3

Sporazum v obliki izmenjave pisem se v Skupnosti začasno uporablja od 28. februarja 2004.

Člen 4

Ribolovne možnosti, določene v členu 1 Protokola, se razdelijo med države članice, kot sledi:

| (a) | plovila za ribolov tuna s potegalkami:







  Španija | : | 18 plovil |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | : | 21 plovil |
| Italija | : | 1 plovilo; |

(a)

plovila za ribolov tuna s potegalkami:

Španija

:

18 plovil

Francija

:

21 plovil

Italija

:

1 plovilo;

| (b) | plovila s površinskim parangalom:







  Španija | : | 20 plovil |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugalska | : | 5 plovil. |

(b)

plovila s površinskim parangalom:

Španija

:

20 plovil

Portugalska

:

5 plovil.

Če prošnje za dovoljenja iz teh držav članic ne izpolnijo vseh ribolovnih možnosti, določenih v Protokolu, lahko Komisija upošteva tudi prošnje za dovoljenja iz drugih držav članic.

Člen 5

Države članice, katerih plovila lovijo po tem Sporazumu, morajo Komisijo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 500/2001 z dne 14. marca 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 o nadzoru ulova z ribiškimi plovili Skupnosti v vodah tretjih držav in mednarodnih vodah (3) obveščati o količinah vsakega staleža, ki so bile ulovljene v ribolovnem območju Komorov.

V Bruslju, 22. novembra 2004

Za Svet

Predsednik

C. VEERMAN

---

(1)  UL L 137, 2.6.1988, str. 19.

1

(2)  UL L 193, 17.7.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 73, 15.3.2001, str. 8.

3

---

SPORAZUM V OBLIKI IZMENJAVE PISEM

o podaljšanju Protokola o določitvi ribolovnih možnosti in denarnega nadomestila iz Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov za obdobje od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004

Spoštovani,

v čast mi je potrditi strinjanje z naslednjo vmesno ureditvijo za podaljšanje trenutno veljavnega Protokola (od 28. februarja 2001 do 27. februarja 2004), ki določa ribolovne možnosti in denarno nadomestilo iz Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov, do začetka pogajanj o spremembah Protokola k Sporazumu o ribolovu:

| 1. | Od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004 se še naprej uporablja ureditev, ki se je uporabljala zadnja tri leta. Denarno nadomestilo Skupnosti bo v skladu z vmesno ureditvijo ustrezalo pro rata temporis znesku, ki je določen v členu 2 trenutno veljavnega Protokola, tj. 291 875 eurov. Denarno nadomestilo se bo izplačalo najkasneje 1. decembra 2004. Prav tako se bodo uporabljali pogoji za izplačilo zneska, ki so določeni v členu 3 Protokola. |
| --- | --- |

1.

Od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004 se še naprej uporablja ureditev, ki se je uporabljala zadnja tri leta. Denarno nadomestilo Skupnosti bo v skladu z vmesno ureditvijo ustrezalo pro rata temporis znesku, ki je določen v členu 2 trenutno veljavnega Protokola, tj. 291 875 eurov. Denarno nadomestilo se bo izplačalo najkasneje 1. decembra 2004. Prav tako se bodo uporabljali pogoji za izplačilo zneska, ki so določeni v členu 3 Protokola.

| 2. | V vmesnem obdobju se bodo dovoljenja za ribolov podeljevala v okviru omejitev, ki se uporabljajo v skladu s členom 1 trenutno veljavnega Protokola, v zameno za plačilo dajatev ali predplačil, ki ustrezajo zneskom, določenim v točki 1 Priloge k Protokolu. |
| --- | --- |

2.

V vmesnem obdobju se bodo dovoljenja za ribolov podeljevala v okviru omejitev, ki se uporabljajo v skladu s členom 1 trenutno veljavnega Protokola, v zameno za plačilo dajatev ali predplačil, ki ustrezajo zneskom, določenim v točki 1 Priloge k Protokolu.

Hvaležen bi vam bil, če bi potrdili prejem tega pisma in strinjanje z njegovo vsebino.

Sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja,

V imenu Sveta Evropske unije

Spoštovani,

v čast mi je potrditi prejem vašega pisma z današnjim datumom, v katerem je zapisano:

„V čast mi je potrditi strinjanje z naslednjo vmesno ureditvijo za podaljšanje trenutno veljavnega Protokola (od 28. februarja 2001 do 27. februarja 2004), ki določa ribolovne možnosti in denarno nadomestilo iz Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islamsko zvezno republiko Komori o ribolovu v obalnih vodah Komorov, do začetka pogajanj o spremembah Protokola k Sporazumu o ribolovu:

| 1. | Od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004 se še naprej uporablja ureditev, ki se je uporabljala zadnja tri leta. Denarno nadomestilo Skupnosti bo v skladu z vmesno ureditvijo ustrezalo pro rata temporis znesku, ki je določen v členu 2 trenutno veljavnega Protokola, tj. 291 875 eurov. Denarno nadomestilo se bo izplačalo najkasneje 1. decembra 2004. Prav tako se bodo uporabljali pogoji za izplačilo zneska, ki so določeni v členu 3 Protokola. |
| --- | --- |

1.

Od 28. februarja 2004 do 31. decembra 2004 se še naprej uporablja ureditev, ki se je uporabljala zadnja tri leta. Denarno nadomestilo Skupnosti bo v skladu z vmesno ureditvijo ustrezalo pro rata temporis znesku, ki je določen v členu 2 trenutno veljavnega Protokola, tj. 291 875 eurov. Denarno nadomestilo se bo izplačalo najkasneje 1. decembra 2004. Prav tako se bodo uporabljali pogoji za izplačilo zneska, ki so določeni v členu 3 Protokola.

pro rata temporis

| 2. | V vmesnem obdobju se bodo dovoljenja za ribolov podeljevala v okviru omejitev, ki se uporabljajo v skladu s členom 1 trenutno veljavnega Protokola, v zameno za plačilo dajatev ali predplačil, ki ustrezajo zneskom, določenim v točki 1 Priloge k Protokolu. |
| --- | --- |

2.

V vmesnem obdobju se bodo dovoljenja za ribolov podeljevala v okviru omejitev, ki se uporabljajo v skladu s členom 1 trenutno veljavnega Protokola, v zameno za plačilo dajatev ali predplačil, ki ustrezajo zneskom, določenim v točki 1 Priloge k Protokolu.

Hvaležen bi vam bil, če bi potrdili prejem tega pisma in strinjanje z njegovo vsebino.“

V čast mi je potrditi, da je vsebina vašega pisma za Vlado Islamske zvezne republike Komori sprejemljiva ter da v skladu z vašim predlogom vaše pismo in pričujoče pismo sestavljata sporazum.

Sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja,

Za Vlado Islamske zvezne republike Komori

---

Komisija

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/24

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 30. marca 2004

o programu pomoči, ki ga je Združeno kraljestvo uvedlo v korist gibraltarskih kvalificiranih podjetij

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 928)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/77/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti prvega pododstavka člena 88(2) te Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) tega Sporazuma,

ob pozivu zainteresiranim strankam, da predložijo svoje pripombe v skladu z določbami, navedenimi zgoraj (1), in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega,

I.   POSTOPEK

| (1) | S pismom z dne 12. februarja 1999 (D/50716) je Komisija pozvala Združeno kraljestvo, da naj priskrbi podatke o številnih davčnih ukrepih, vključno z režimom gibraltarskih kvalificiranih podjetij. Združeno kraljestvo je odgovorilo s pismom z dne 22. julija 1999. Komisija je 23. maja 2000 zahtevala dodatne podatke, opomin pa je poslala 28. junija 2000. Združeno kraljestvo je odgovorilo 3. julija 2000. S pismom z dne 12. septembra 2000 je Združeno kraljestvo predložilo podatke o režimu izvzetih podjetij (A/37430). Na srečanju med Združenim kraljestvom in gibraltarskimi oblastmi, ki je potekalo 19. oktobra 2000, so razpravljali o gibraltarski eksteritorialni davčni shemi, o režimu kvalificiranih podjetij in o režimu izvzetih podjetij. Dodatne podatke v zvezi z odgovori na vprašanja, zastavljena na tem srečanju, je Združeno kraljestvo predložilo 8. januarja 2001 (A/30254). |
| --- | --- |

(1)

S pismom z dne 12. februarja 1999 (D/50716) je Komisija pozvala Združeno kraljestvo, da naj priskrbi podatke o številnih davčnih ukrepih, vključno z režimom gibraltarskih kvalificiranih podjetij. Združeno kraljestvo je odgovorilo s pismom z dne 22. julija 1999. Komisija je 23. maja 2000 zahtevala dodatne podatke, opomin pa je poslala 28. junija 2000. Združeno kraljestvo je odgovorilo 3. julija 2000. S pismom z dne 12. septembra 2000 je Združeno kraljestvo predložilo podatke o režimu izvzetih podjetij (A/37430). Na srečanju med Združenim kraljestvom in gibraltarskimi oblastmi, ki je potekalo 19. oktobra 2000, so razpravljali o gibraltarski eksteritorialni davčni shemi, o režimu kvalificiranih podjetij in o režimu izvzetih podjetij. Dodatne podatke v zvezi z odgovori na vprašanja, zastavljena na tem srečanju, je Združeno kraljestvo predložilo 8. januarja 2001 (A/30254).

| (2) | Komisija je s pismom z dne 11. julija 2001 (D/289757) obvestila Združeno kraljestvo o svoji odločitvi za sprožitev postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe ES, v zvezi z gibraltarskim režimom kvalificiranih podjetij. Po podaljšanju enomesečnega roka je Združeno kraljestvo odgovorilo s pismom z dne 21. septembra 2001 (A/37407). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je s pismom z dne 11. julija 2001 (D/289757) obvestila Združeno kraljestvo o svoji odločitvi za sprožitev postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe ES, v zvezi z gibraltarskim režimom kvalificiranih podjetij. Po podaljšanju enomesečnega roka je Združeno kraljestvo odgovorilo s pismom z dne 21. septembra 2001 (A/37407).

| (3) | Gibraltarska vlada je z zahtevo, ki jo je 7. septembra 2001 predložila v sodno pisarno sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti, vložila tožbo za razveljavitev Odločbe SG(2001) D/289755 o sprožitvi uradnega postopka preiskave gibraltarskega režima kvalificiranih podjetij; tožba je bila registrirana kot primer T-207/01. Gibraltarska vlada je isti dan vložila nadaljnje zahteve za sprejem začasnih ukrepov v zvezi z začasno odložitvijo Odločbe SG(2001) D/289755 o sprožitvi uradnega postopka preiskave in o preprečitvi njene objave s strani Komisije (primer T-207/01 R). Predsednik sodišča prve stopnje je z nalogom z dne 19. decembra 2001 zavrnil zahtevo za začasne ukrepe (2). Sodišče prve stopnje je s sodbo z dne 30. aprila 2002 zavrnilo zahtevo za razveljavitev Odločbe (3). |
| --- | --- |

(3)

Gibraltarska vlada je z zahtevo, ki jo je 7. septembra 2001 predložila v sodno pisarno sodišča prve stopnje Evropskih skupnosti, vložila tožbo za razveljavitev Odločbe SG(2001) D/289755 o sprožitvi uradnega postopka preiskave gibraltarskega režima kvalificiranih podjetij; tožba je bila registrirana kot primer T-207/01. Gibraltarska vlada je isti dan vložila nadaljnje zahteve za sprejem začasnih ukrepov v zvezi z začasno odložitvijo Odločbe SG(2001) D/289755 o sprožitvi uradnega postopka preiskave in o preprečitvi njene objave s strani Komisije (primer T-207/01 R). Predsednik sodišča prve stopnje je z nalogom z dne 19. decembra 2001 zavrnil zahtevo za začasne ukrepe (2). Sodišče prve stopnje je s sodbo z dne 30. aprila 2002 zavrnilo zahtevo za razveljavitev Odločbe (3).

| (4) | Komisija je 21. novembra 2001 zaprosila za podatke v zvezi z davčno stopnjo, ki velja za kvalificirana podjetja. Ker ni dobila nobenega odgovora, je Komisija 21. marca 2002 izdala uraden opomin (D/51275). Združeno kraljestvo je odgovorilo 10. aprila 2002 (A/32681). Komisija je 28. oktobra 2002 (D/56088) zaprosila za dodatna pojasnila. Združeno kraljestvo je odgovorilo 11. novembra 2002 (A/38454), v pismu z dne 13. decembra 2002 (A/39209) pa je poslalo dodatne pripombe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 21. novembra 2001 zaprosila za podatke v zvezi z davčno stopnjo, ki velja za kvalificirana podjetja. Ker ni dobila nobenega odgovora, je Komisija 21. marca 2002 izdala uraden opomin (D/51275). Združeno kraljestvo je odgovorilo 10. aprila 2002 (A/32681). Komisija je 28. oktobra 2002 (D/56088) zaprosila za dodatna pojasnila. Združeno kraljestvo je odgovorilo 11. novembra 2002 (A/38454), v pismu z dne 13. decembra 2002 (A/39209) pa je poslalo dodatne pripombe.

| (5) | Odločba Komisije o sprožitvi uradnega postopka preiskave je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti, hkrati pa je Komisija povabila vse zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe (4). V pismih z dne 27. februarja 2002 (A/31518) in 28. februarja 2002 (A/31557) so bile prejete pripombe, ki so jih posredovali podjetje Charles A. Gomez & Co Barristers and Acting Solicitors in gibraltarska vlada. Te pripombe so bile posredovane Združenemu kraljestvu, ki je odgovorilo s pismom z dne 25. aprila 2002 (A/33257). |
| --- | --- |

(5)

Odločba Komisije o sprožitvi uradnega postopka preiskave je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti, hkrati pa je Komisija povabila vse zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe (4). V pismih z dne 27. februarja 2002 (A/31518) in 28. februarja 2002 (A/31557) so bile prejete pripombe, ki so jih posredovali podjetje Charles A. Gomez & Co Barristers and Acting Solicitors in gibraltarska vlada. Te pripombe so bile posredovane Združenemu kraljestvu, ki je odgovorilo s pismom z dne 25. aprila 2002 (A/33257).

II.   OPIS UKREPA

| (6) | Opredelitev kvalificiranega podjetja je določena v gibraltarskem odloku o davku od dohodka (sprememba) z dne 14. julija 1983. Podrobna pravila o izvajanju režima kvalificiranih podjetij so bila sprejetja s pomočjo pravil o davku od dohodka (kvalificirana podjetja) z dne 22. septembra 1983; ta pravila se v tej odločbi omenjajo kot „zakonodaja kvalificiranih podjetij“. |
| --- | --- |

(6)

Opredelitev kvalificiranega podjetja je določena v gibraltarskem odloku o davku od dohodka (sprememba) z dne 14. julija 1983. Podrobna pravila o izvajanju režima kvalificiranih podjetij so bila sprejetja s pomočjo pravil o davku od dohodka (kvalificirana podjetja) z dne 22. septembra 1983; ta pravila se v tej odločbi omenjajo kot „zakonodaja kvalificiranih podjetij“.

| (7) | Če želi podjetje pridobiti status kvalificiranega podjetja, mora med drugim izpolnjevati naslednje pogoje:






  — | v skladu z odlokom o podjetjih mora biti registrirano v Gibraltarju, |
| --- | --- | --- |

(7)

Če želi podjetje pridobiti status kvalificiranega podjetja, mora med drugim izpolnjevati naslednje pogoje:

—

v skladu z odlokom o podjetjih mora biti registrirano v Gibraltarju,

| — | imeti mora vplačani osnovni kapital v višini 1 000 GBP (ali ustrezno protivrednost v tuji valuti), |
| --- | --- |

—

imeti mora vplačani osnovni kapital v višini 1 000 GBP (ali ustrezno protivrednost v tuji valuti),

| — | pri gibraltarski vladi mora položiti 1 000 GBP kot jamstvo za prihodnje davke, |
| --- | --- |

—

pri gibraltarski vladi mora položiti 1 000 GBP kot jamstvo za prihodnje davke,

| — | plačati mora pristojbino v višini 250 GBP za potrdilo o kvalificiranem podjetju, |
| --- | --- |

—

plačati mora pristojbino v višini 250 GBP za potrdilo o kvalificiranem podjetju,

| — | noben Gibraltarec ali prebivalec Gibraltarja ne sme imeti pravice do uporabe delnic v podjetju, |
| --- | --- |

—

noben Gibraltarec ali prebivalec Gibraltarja ne sme imeti pravice do uporabe delnic v podjetju,

| — | ne sme imeti registriranih delnic zunaj Gibraltarja, prav tako pa mora biti to prepovedano z ustanovno pogodbo ali s statutom, |
| --- | --- |

—

ne sme imeti registriranih delnic zunaj Gibraltarja, prav tako pa mora biti to prepovedano z ustanovno pogodbo ali s statutom,

| — | podjetje brez predhodne privolitve direktorja gibraltarskega Finančnega centra ne sme trgovati ali poslovati v Gibraltarju, z Gibraltarci ali s prebivalci Gibraltarja. Kljub temu pa podjetje lahko trguje z drugimi izvzetimi ali kvalificiranimi podjetji. |
| --- | --- |

—

podjetje brez predhodne privolitve direktorja gibraltarskega Finančnega centra ne sme trgovati ali poslovati v Gibraltarju, z Gibraltarci ali s prebivalci Gibraltarja. Kljub temu pa podjetje lahko trguje z drugimi izvzetimi ali kvalificiranimi podjetji.

| (8) | Podjetje, ki izpolnjuje zgornje pogoje, dobi potrdilo o kvalificiranem podjetju. Potrdilo velja 25 let od izdaje. |
| --- | --- |

(8)

Podjetje, ki izpolnjuje zgornje pogoje, dobi potrdilo o kvalificiranem podjetju. Potrdilo velja 25 let od izdaje.

| (9) | Za kvalificirana podjetja velja obdavčenje dobička s stopnjo, ki je vedno nižja od običajne davčne stopnje za podjetja, ki trenutno znaša 35 %. Zadevno podjetje in Oddelek finančnega centra, ki je del Ministrstva za trgovino, industrijo in telekomunikacije v gibraltarski vladi, se dogovorita o uporabljeni davčni stopnji. O tem, kako potekajo ta dogovarjanja, ni nobenih zakonskih napotkov. Velika večina kvalificiranih podjetij plačuje davčno stopnjo med 2 % in 10 %, nedavna politika gibraltarskih oblasti pa je bila, da želijo le-te zagotoviti, da plačujejo vsa kvalificirana podjetja davčno stopnjo med 2 % in 10 %. V okviru teh parametrov je davčna stopnja določena za zagotavljanje skladnosti med vsemi podjetji, ki delujejo v istem sektorju (5). Davčne stopnje so naslednje:






  (v %) |
| --- | --- |
| Sektor | Davčna stopnja |
| zasebne naložbe | 5 |
| finančne storitve | 5 |
| loterija | 5 |
| satelitske storitve | 2 |
| pomorske storitve, vključno s popravili in predelavami | 2 |
| splošni trgovci | 5 |
| svetovalne storitve | 5 |
| drugo (npr. filatelistične storitve, posredniki) | 2–10 |

(9)

Za kvalificirana podjetja velja obdavčenje dobička s stopnjo, ki je vedno nižja od običajne davčne stopnje za podjetja, ki trenutno znaša 35 %. Zadevno podjetje in Oddelek finančnega centra, ki je del Ministrstva za trgovino, industrijo in telekomunikacije v gibraltarski vladi, se dogovorita o uporabljeni davčni stopnji. O tem, kako potekajo ta dogovarjanja, ni nobenih zakonskih napotkov. Velika večina kvalificiranih podjetij plačuje davčno stopnjo med 2 % in 10 %, nedavna politika gibraltarskih oblasti pa je bila, da želijo le-te zagotoviti, da plačujejo vsa kvalificirana podjetja davčno stopnjo med 2 % in 10 %. V okviru teh parametrov je davčna stopnja določena za zagotavljanje skladnosti med vsemi podjetji, ki delujejo v istem sektorju (5). Davčne stopnje so naslednje:

(v %)

Sektor

Davčna stopnja

zasebne naložbe

5

finančne storitve

5

loterija

5

satelitske storitve

2

pomorske storitve, vključno s popravili in predelavami

2

splošni trgovci

5

svetovalne storitve

5

drugo (npr. filatelistične storitve, posredniki)

2–10

| (10) | Ostale koristi, ki izhajajo iz kvalificiranega položaja, vključujejo naslednje:






  — | za pristojbine, ki se plačajo osebam, ki niso prebivalci Gibraltarja (vključno z direktorji), in za dividende, ki se plačajo delničarjem, velja odtegnjeni davek z enako predpisano stopnjo kot za podjetje, |
| --- | --- | --- |

(10)

Ostale koristi, ki izhajajo iz kvalificiranega položaja, vključujejo naslednje:

—

za pristojbine, ki se plačajo osebam, ki niso prebivalci Gibraltarja (vključno z direktorji), in za dividende, ki se plačajo delničarjem, velja odtegnjeni davek z enako predpisano stopnjo kot za podjetje,

| — | za prenos delnic kvalificiranega podjetja ni nobenih kolekov. |
| --- | --- |

—

za prenos delnic kvalificiranega podjetja ni nobenih kolekov.

| (11) | V skladu s podatki, ki jih je posredovalo Združeno kraljestvo, v okoliščinah, ko zahteva predvidena dejavnost dejansko prisotnost podjetja v Gibraltarju, pridobi podjetje, ki opravlja takšno dejavnost, običajno status kvalificiranega podjetja in ne status izvzetega podjetja (6). Kvalificirana podjetja so še zlasti pomembna v okoliščinah, ko hčerinsko podjetje nakaže premoženje v tujo matično družbo in mora zato plačati določeno stopnjo davka, s čimer se zniža nadaljnje obdavčenje v matični državi. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s podatki, ki jih je posredovalo Združeno kraljestvo, v okoliščinah, ko zahteva predvidena dejavnost dejansko prisotnost podjetja v Gibraltarju, pridobi podjetje, ki opravlja takšno dejavnost, običajno status kvalificiranega podjetja in ne status izvzetega podjetja (6). Kvalificirana podjetja so še zlasti pomembna v okoliščinah, ko hčerinsko podjetje nakaže premoženje v tujo matično družbo in mora zato plačati določeno stopnjo davka, s čimer se zniža nadaljnje obdavčenje v matični državi.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (12) | Komisija je v svoji oceni podatkov, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo v času predhodne preiskave, menila, da lahko oprostitev obveze o plačilu celotnega davka od dobička pravnih oseb za kvalificirana podjetja pomeni prednost. Menila je, da je bila ta prednost dodeljena prek državnih sredstev, da je vplivala na trgovino med državami članicami in da je bila selektivna. Komisija je menila tudi, da ni bilo uporabljeno nobeno odstopanje od splošne prepovedi o državni pomoči iz členov 87(2) in 87(3) Pogodbe. Na tej osnovi je Komisija podvomila o združljivosti ukrepov s skupnim trgom, zaradi česar se je odločila za sprožitev uradnega preiskovalnega postopka. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v svoji oceni podatkov, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo v času predhodne preiskave, menila, da lahko oprostitev obveze o plačilu celotnega davka od dobička pravnih oseb za kvalificirana podjetja pomeni prednost. Menila je, da je bila ta prednost dodeljena prek državnih sredstev, da je vplivala na trgovino med državami članicami in da je bila selektivna. Komisija je menila tudi, da ni bilo uporabljeno nobeno odstopanje od splošne prepovedi o državni pomoči iz členov 87(2) in 87(3) Pogodbe. Na tej osnovi je Komisija podvomila o združljivosti ukrepov s skupnim trgom, zaradi česar se je odločila za sprožitev uradnega preiskovalnega postopka.

IV.   PRIPOMBE GIBRALTARSKE VLADE

| (13) | Gibraltarska vlada oblikuje pripombe pod štirimi naslovi:






  — | zakonodaja kvalificiranih podjetjih ne predstavlja pomoči v pomenu člena 87 Pogodbe, |
| --- | --- | --- |

(13)

Gibraltarska vlada oblikuje pripombe pod štirimi naslovi:

—

zakonodaja kvalificiranih podjetjih ne predstavlja pomoči v pomenu člena 87 Pogodbe,

| — | če predstavlja zakonodaja kvalificiranih podjetij pomoč, potem je to obstoječa pomoč in ne nova, nezakonita pomoč, |
| --- | --- |

—

če predstavlja zakonodaja kvalificiranih podjetij pomoč, potem je to obstoječa pomoč in ne nova, nezakonita pomoč,

| — | če predstavlja zakonodaja kvalificiranih podjetij pomoč, potem je to združljivo s skupnim trgom na podlagi oprostitve, določene v členu 87(3)(b) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

če predstavlja zakonodaja kvalificiranih podjetij pomoč, potem je to združljivo s skupnim trgom na podlagi oprostitve, določene v členu 87(3)(b) Pogodbe,

| — | če predstavlja zakonodaja kvalificiranih podjetij nezakonito in nezdružljivo pomoč, potem bi bil nalog za izterjavo pomoči v nasprotju s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

—

če predstavlja zakonodaja kvalificiranih podjetij nezakonito in nezdružljivo pomoč, potem bi bil nalog za izterjavo pomoči v nasprotju s splošnimi načeli zakonodaje Skupnosti.

| (14) | Te pripombe se lahko strnejo v naslednjih točkah: |
| --- | --- |

(14)

Te pripombe se lahko strnejo v naslednjih točkah:

| (15) | Člen 87(1) Pogodbe ne velja za davčne sheme, na primer za zakonodajo kvalificiranih podjetij, ki so namenjene za delovanje v mednarodnem smislu. Zlasti ker je status kvalificiranega podjetja odobren le za podjetja, ki ne poslujejo v Gibraltarju, ne obstaja nobena prednost v obliki oprostitve davčnih stopenj, ki veljajo običajno, saj Gibraltar ni pristojen za dodeljevanje prednosti, ki je povezana z neko drugo pristojnostjo. |
| --- | --- |

(15)

Člen 87(1) Pogodbe ne velja za davčne sheme, na primer za zakonodajo kvalificiranih podjetij, ki so namenjene za delovanje v mednarodnem smislu. Zlasti ker je status kvalificiranega podjetja odobren le za podjetja, ki ne poslujejo v Gibraltarju, ne obstaja nobena prednost v obliki oprostitve davčnih stopenj, ki veljajo običajno, saj Gibraltar ni pristojen za dodeljevanje prednosti, ki je povezana z neko drugo pristojnostjo.

| (16) | Čeprav se gibraltarska vlada strinja, da so prednosti, dodeljene z režimom kvalificiranih podjetij, ločene od domačega trga v smislu odstavka B Kodeksa ravnanja za obdavčenje podjetij (7), ki je bil sprejet z Resolucijo na srečanju Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta z dne 1. decembra 1997, niso vpletena nobena državna sredstva. Ukrep ne predstavlja nobenega finančnega bremena za proračun gibraltarske vlade. |
| --- | --- |

(16)

Čeprav se gibraltarska vlada strinja, da so prednosti, dodeljene z režimom kvalificiranih podjetij, ločene od domačega trga v smislu odstavka B Kodeksa ravnanja za obdavčenje podjetij (7), ki je bil sprejet z Resolucijo na srečanju Sveta in predstavnikov vlad držav članic v okviru Sveta z dne 1. decembra 1997, niso vpletena nobena državna sredstva. Ukrep ne predstavlja nobenega finančnega bremena za proračun gibraltarske vlade.

| (17) | Ukrep ni selektiven, saj lahko kvalificirano podjetje ustanovi vsaka fizična ali pravna oseba, ne glede na državljanstvo ali gospodarsko dejavnost. Gibraltarska vlada se strinja, da status kvalificiranega podjetja ni na voljo podjetjem, ki trgujejo v Gibraltarju ali v katerih imajo prebivalci Gibraltarja pravico do uporabe. Kljub temu pa je to v glavnem dejanje nasprotne diskriminacije, ki ne vpliva na konkurenco. |
| --- | --- |

(17)

Ukrep ni selektiven, saj lahko kvalificirano podjetje ustanovi vsaka fizična ali pravna oseba, ne glede na državljanstvo ali gospodarsko dejavnost. Gibraltarska vlada se strinja, da status kvalificiranega podjetja ni na voljo podjetjem, ki trgujejo v Gibraltarju ali v katerih imajo prebivalci Gibraltarja pravico do uporabe. Kljub temu pa je to v glavnem dejanje nasprotne diskriminacije, ki ne vpliva na konkurenco.

| (18) | Ukrep ne spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe, če ustanovijo posamezniki kvalificirana podjetja iz vzrokov davčnega načrtovanja, zaradi pridobivanja sredstev ali premoženja ali zaradi upravljanja s svojim osebnim premoženjem. Taka podjetja ne trgujejo, proizvajajo ali tekmujejo na trgu. |
| --- | --- |

(18)

Ukrep ne spada na področje uporabe člena 87(1) Pogodbe, če ustanovijo posamezniki kvalificirana podjetja iz vzrokov davčnega načrtovanja, zaradi pridobivanja sredstev ali premoženja ali zaradi upravljanja s svojim osebnim premoženjem. Taka podjetja ne trgujejo, proizvajajo ali tekmujejo na trgu.

| (19) | Gibraltar ni del skupnega carinskega področja Skupnosti in se pri trgovini z blagom obravnava kot tretja država. Člen 87 Pogodbe se ne more uporabljati za pomoč, ki naj bi bila dodeljena podjetjem, ki trgujejo z blagom, saj blago, proizvedeno v Gibraltarju, na skupnem trgu ne kroži prosto, ampak veljajo zanj carinske formalnosti. V takih okoliščinah se ne sme vplivati na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(19)

Gibraltar ni del skupnega carinskega področja Skupnosti in se pri trgovini z blagom obravnava kot tretja država. Člen 87 Pogodbe se ne more uporabljati za pomoč, ki naj bi bila dodeljena podjetjem, ki trgujejo z blagom, saj blago, proizvedeno v Gibraltarju, na skupnem trgu ne kroži prosto, ampak veljajo zanj carinske formalnosti. V takih okoliščinah se ne sme vplivati na trgovino med državami članicami.

| (20) | Razmišljanje, uporabljeno v Odločbi Komisije 2000/394/EC z dne 25. novembra 1999 o dodeljevanju pomoči podjetjem v Benetkah in v Chioggii v obliki oprostitve prispevkov za socialno varnost v skladu z Zakonoma št. 30/1997 in št. 206/1995 (8), s katerim so ugotovili, da prednost, ki je bila dodeljena določenim podjetjem, ni predstavljala državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, velja tudi za kvalificirana podjetja, ki so ustanovljena zaradi davčnega načrtovanja in za podjetja, ki trgujejo z blagom. |
| --- | --- |

(20)

Razmišljanje, uporabljeno v Odločbi Komisije 2000/394/EC z dne 25. novembra 1999 o dodeljevanju pomoči podjetjem v Benetkah in v Chioggii v obliki oprostitve prispevkov za socialno varnost v skladu z Zakonoma št. 30/1997 in št. 206/1995 (8), s katerim so ugotovili, da prednost, ki je bila dodeljena določenim podjetjem, ni predstavljala državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, velja tudi za kvalificirana podjetja, ki so ustanovljena zaradi davčnega načrtovanja in za podjetja, ki trgujejo z blagom.

| (21) | Veliko podjetij, ki imajo kvalificiran status, bi imelo koristi od trenutno veljavnih pravil de minimis. |
| --- | --- |

(21)

Veliko podjetij, ki imajo kvalificiran status, bi imelo koristi od trenutno veljavnih pravil de minimis.

| (22) | Zakonodaja kvalificiranih podjetij izvira iz leta 1983, iz obdobja, ko Komisija, države članice in gospodarski subjekti še zdaleč niso vedeli, ali se bodo pravila o državni pomoči v nacionalni zakonodaji o obdavčenju podjetij uporabljala sistematično in v kakšni meri se bo to zgodilo. Pred letom 1990 je obstajalo izredno malo primerov – če je sploh bil kakšen – v katerih je Komisija pri državni pomoči ukrepala proti splošnim ukrepom davka na pravne osebe. Zakonodaja je nastala 10 let pred liberalizacijo pretoka kapitala in 15 let preden je Komisija razjasnila pojem državne pomoči v svojem Obvestilu o uporabi pravil državne pomoči v zvezi z ukrepi, povezanimi z neposrednim obdavčenjem podjetij (9) (v nadaljnjem besedilu „Obvestilo“). Zakonodaja kvalificiranih podjetij je bila oblikovana po zakonodaji izvzetih podjetij iz leta 1967, ki je nastala pred pristopom Gibraltarja k Evropski uniji v letu 1973. |
| --- | --- |

(22)

Zakonodaja kvalificiranih podjetij izvira iz leta 1983, iz obdobja, ko Komisija, države članice in gospodarski subjekti še zdaleč niso vedeli, ali se bodo pravila o državni pomoči v nacionalni zakonodaji o obdavčenju podjetij uporabljala sistematično in v kakšni meri se bo to zgodilo. Pred letom 1990 je obstajalo izredno malo primerov – če je sploh bil kakšen – v katerih je Komisija pri državni pomoči ukrepala proti splošnim ukrepom davka na pravne osebe. Zakonodaja je nastala 10 let pred liberalizacijo pretoka kapitala in 15 let preden je Komisija razjasnila pojem državne pomoči v svojem Obvestilu o uporabi pravil državne pomoči v zvezi z ukrepi, povezanimi z neposrednim obdavčenjem podjetij (9) (v nadaljnjem besedilu „Obvestilo“). Zakonodaja kvalificiranih podjetij je bila oblikovana po zakonodaji izvzetih podjetij iz leta 1967, ki je nastala pred pristopom Gibraltarja k Evropski uniji v letu 1973.

| (23) | Zakonodaja kvalificiranih podjetij je bila posredovana tako imenovani skupini „Primarolo“, ki je bila oblikovana v skladu z odstavkom H Kodeksa ravnanja za obdavčenje podjetij s strani Združenega kraljestva še pred objavo Obvestila v letu 1998. V tistem času ni bilo nobenega znaka, da bi Komisija ukrepe, opredeljene kot škodljive v skladu s Kodeksom ravnanja za obdavčenje podjetij, smatrala kot nove, neposredovane ukrepe pomoči. |
| --- | --- |

(23)

Zakonodaja kvalificiranih podjetij je bila posredovana tako imenovani skupini „Primarolo“, ki je bila oblikovana v skladu z odstavkom H Kodeksa ravnanja za obdavčenje podjetij s strani Združenega kraljestva še pred objavo Obvestila v letu 1998. V tistem času ni bilo nobenega znaka, da bi Komisija ukrepe, opredeljene kot škodljive v skladu s Kodeksom ravnanja za obdavčenje podjetij, smatrala kot nove, neposredovane ukrepe pomoči.

| (24) | Obvestilo vsebuje prvo celovito, vendar kljub temu ne izčrpno opredelitev „davčne državne pomoči“. Gre za upravno novost, zato moramo nanjo gledati bolj kot na politično izjavo o prihodnjih ukrepanjih Komisije na tem področju in ne kot na „razjasnitev“ veljavne zakonodaje. |
| --- | --- |

(24)

Obvestilo vsebuje prvo celovito, vendar kljub temu ne izčrpno opredelitev „davčne državne pomoči“. Gre za upravno novost, zato moramo nanjo gledati bolj kot na politično izjavo o prihodnjih ukrepanjih Komisije na tem področju in ne kot na „razjasnitev“ veljavne zakonodaje.

| (25) | Člen 1(b)(v) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999, ki opredeljuje natančna pravila o uporabi člena 93 Pogodbe ES (10), določa, da lahko ukrepi predstavljajo pomoč kot posledico razvoja skupnega trga in prek liberalizacije določenih dejavnosti. Zakonodaja kvalificiranih podjetij predstavlja ukrep, kot je bilo to določeno v določbi, ki je postala pomoč šele naknadno. Ker zakonodajo kvalificiranih podjetij niso obravnavali kot obstoječo pomoč, uporablja Komisija za nazaj relativno izboljšana merila državne pomoči iz leta 2001 za drugačen pravni in gospodarski položaj, ki je prevladoval v letu 1983. Irska davčna shema za podjetja na začetku pri tem ni bila opredeljena kot pomoč, čeprav se je stališče Komisije pozneje spremenilo (11) in je odražalo zaostritev ukrepov v zvezi s takšnimi spodbudnimi davčnimi shemami. |
| --- | --- |

(25)

Člen 1(b)(v) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999, ki opredeljuje natančna pravila o uporabi člena 93 Pogodbe ES (10), določa, da lahko ukrepi predstavljajo pomoč kot posledico razvoja skupnega trga in prek liberalizacije določenih dejavnosti. Zakonodaja kvalificiranih podjetij predstavlja ukrep, kot je bilo to določeno v določbi, ki je postala pomoč šele naknadno. Ker zakonodajo kvalificiranih podjetij niso obravnavali kot obstoječo pomoč, uporablja Komisija za nazaj relativno izboljšana merila državne pomoči iz leta 2001 za drugačen pravni in gospodarski položaj, ki je prevladoval v letu 1983. Irska davčna shema za podjetja na začetku pri tem ni bila opredeljena kot pomoč, čeprav se je stališče Komisije pozneje spremenilo (11) in je odražalo zaostritev ukrepov v zvezi s takšnimi spodbudnimi davčnimi shemami.

| (26) | Z lastno presojo o tem, da bo zakonodaja kvalificiranih podjetij veljala kot nova, zakonita pomoč, je Komisija kršila načelo proporcionalnosti. Takšno obravnavanje ima resne gospodarske posledice. Večja škoda, ki bo povzročena, je nesorazmerna z vsakim interesom Skupnosti, ki bi lahko nastal s sproženjem postopka v zvezi z nezakonito pomočjo, zlasti ob upoštevanju majhnega obsega gibraltarskega gospodarstva in nujnega nepomembnega vpliva zakonodaje pri vprašanjih konkurence in mednarodne trgovine. Komisija bi imela pravičnejši pristop, če bi obravnavala zakonodajo kvalificiranih podjetij v skladu s Kodeksom ravnanja za obdavčenje podjetij po členih 96 in 97 Pogodbe ali po postopku, ki se uporablja za obstoječo pomoč. |
| --- | --- |

(26)

Z lastno presojo o tem, da bo zakonodaja kvalificiranih podjetij veljala kot nova, zakonita pomoč, je Komisija kršila načelo proporcionalnosti. Takšno obravnavanje ima resne gospodarske posledice. Večja škoda, ki bo povzročena, je nesorazmerna z vsakim interesom Skupnosti, ki bi lahko nastal s sproženjem postopka v zvezi z nezakonito pomočjo, zlasti ob upoštevanju majhnega obsega gibraltarskega gospodarstva in nujnega nepomembnega vpliva zakonodaje pri vprašanjih konkurence in mednarodne trgovine. Komisija bi imela pravičnejši pristop, če bi obravnavala zakonodajo kvalificiranih podjetij v skladu s Kodeksom ravnanja za obdavčenje podjetij po členih 96 in 97 Pogodbe ali po postopku, ki se uporablja za obstoječo pomoč.

| (27) | Nazadnje je Komisija kršila načela pravne varnosti in zakonitih pričakovanj, ker je čakala 18 let, preden je spodbijala zakonodajo kvalificiranih podjetij, in ker v razumnem roku ni opravila preiskave zakonodaje. Komisija ni pred februarjem 1999 nikoli podvomila v skladnost zakonodaje z zakonodajo Skupnosti. Ta podaljšana opustitev ukrepanja Komisije je po analogiji s primerom Defrenne (12) povzročila tudi zakonita pričakovanja s strani Gibraltarja. |
| --- | --- |

(27)

Nazadnje je Komisija kršila načela pravne varnosti in zakonitih pričakovanj, ker je čakala 18 let, preden je spodbijala zakonodajo kvalificiranih podjetij, in ker v razumnem roku ni opravila preiskave zakonodaje. Komisija ni pred februarjem 1999 nikoli podvomila v skladnost zakonodaje z zakonodajo Skupnosti. Ta podaljšana opustitev ukrepanja Komisije je po analogiji s primerom Defrenne (12) povzročila tudi zakonita pričakovanja s strani Gibraltarja.

| (28) | Pri preiskavah Komisije bi moral veljati rok zastaranja. Zato velja v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 vsaka posamezna pomoč, dodeljena po programu pomoči 10 let pred ukrepanjem Komisije, kot obstoječa pomoč. Ob uporabi tega pravila bi morala Komisija zakonodajo kvalificiranih podjetij obravnavati kot obstoječ program pomoči. Komisija je v vsakem primeru kršila načela zakonitih pričakovanj in pravne varnosti, ker je dovolila, da je preteklo izjemno dolgo obdobje, preden je sprožila preiskavo zakonodaje. Predhodna preiskava se je začela 12. februarja 1999, postopek uradne preiskave pa se je začel šele dve leti in pol pozneje. Predhodno preiskavo so prekinjala dolga obdobja nedejavnosti Komisije. Glede na to, da so se v Komisiji še novembra 2000 pojavljali dvomi o koristnosti sprožitve postopka državne pomoči v zvezi s škodljivimi ukrepi, ki jih je odkrila Skupina za kodeks ravnanja, je upravičeno trditi, da bi moral biti uporabljen obstoječ postopek pomoči. |
| --- | --- |

(28)

Pri preiskavah Komisije bi moral veljati rok zastaranja. Zato velja v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 vsaka posamezna pomoč, dodeljena po programu pomoči 10 let pred ukrepanjem Komisije, kot obstoječa pomoč. Ob uporabi tega pravila bi morala Komisija zakonodajo kvalificiranih podjetij obravnavati kot obstoječ program pomoči. Komisija je v vsakem primeru kršila načela zakonitih pričakovanj in pravne varnosti, ker je dovolila, da je preteklo izjemno dolgo obdobje, preden je sprožila preiskavo zakonodaje. Predhodna preiskava se je začela 12. februarja 1999, postopek uradne preiskave pa se je začel šele dve leti in pol pozneje. Predhodno preiskavo so prekinjala dolga obdobja nedejavnosti Komisije. Glede na to, da so se v Komisiji še novembra 2000 pojavljali dvomi o koristnosti sprožitve postopka državne pomoči v zvezi s škodljivimi ukrepi, ki jih je odkrila Skupina za kodeks ravnanja, je upravičeno trditi, da bi moral biti uporabljen obstoječ postopek pomoči.

| (29) | Člen 87(3)(b) Pogodbe določa, da se lahko pomoč za pomiritev resnih motenj na področju gospodarstva v državi članici obravnava kot združljiva s skupnim trgom. Zakonodaja kvalificiranih podjetij je bila sprejeta leto pred zaprtjem Kraljeve mornariške ladjedelnice (razglašeno leta 1981) in v času, ko je bila zmanjšana prisotnost britanske vojske v Gibraltarju. Ladjedelnica je bila glavni vir zaposlitve in dohodka v Gibraltarju, saj je predstavljala 25 % zaposlitev in 35 % bruto domačega proizvoda (BDP). Njeno zaprtje je povzročilo resne motnje na področju gospodarstva v Gibraltarju, vključno s strukturnimi spremembami in z gospodarskimi nevarnostmi v obliki brezposelnosti, povečanih socialnih stroškov in množičnega odhoda kvalificiranih delavcev. Zakonodaja kvalificiranih podjetij je predstavljala odgovor na te resne motnje. |
| --- | --- |

(29)

Člen 87(3)(b) Pogodbe določa, da se lahko pomoč za pomiritev resnih motenj na področju gospodarstva v državi članici obravnava kot združljiva s skupnim trgom. Zakonodaja kvalificiranih podjetij je bila sprejeta leto pred zaprtjem Kraljeve mornariške ladjedelnice (razglašeno leta 1981) in v času, ko je bila zmanjšana prisotnost britanske vojske v Gibraltarju. Ladjedelnica je bila glavni vir zaposlitve in dohodka v Gibraltarju, saj je predstavljala 25 % zaposlitev in 35 % bruto domačega proizvoda (BDP). Njeno zaprtje je povzročilo resne motnje na področju gospodarstva v Gibraltarju, vključno s strukturnimi spremembami in z gospodarskimi nevarnostmi v obliki brezposelnosti, povečanih socialnih stroškov in množičnega odhoda kvalificiranih delavcev. Zakonodaja kvalificiranih podjetij je predstavljala odgovor na te resne motnje.

| (30) | Čeprav sta si Komisija in Sodišče Evropskih skupnosti razlagala člen 87(3)(b) Pogodbe izključno v pomenu, da morajo zadevne motnje vplivati na celotno gospodarstvo države članice in ne le na eno od njenih regij ali delov ozemlja (13), ni nobene osnove, da bi oprostitev v skladu s členom 87(3)(b) veljala za Gibraltar. V nasprotju z regijami ali z ozemlji države članice je Gibraltar v vseh pogledih popolnoma ločen od Združenega kraljestva, zlasti v ustavnem, političnem, zakonodajnem, gospodarskem in geografskem smislu. To je edino ozemlje, na katerem velja zakonodaja Skupnosti na podlagi člena 299(4) Pogodbe. Gospodarstvo Gibraltarja in gospodarstvo Združenega kraljestva sta popolnoma ločena in se med seboj razlikujeta. Gibraltar od Združenega kraljestva ne prejema nobene finančne pomoči, poleg tega pa zbira svoje prihodke, s katerimi pokriva svoje obveznosti za izdatke. Posledično motnje, ki vplivajo na eno gospodarstvo, običajno ne vplivajo na drugo, kakor se je zgodilo to v primeru krize z govejo spongiformno encefalopatijo, motnje, ki je vplivala na gospodarstvo Združenega kraljestva, ne pa na gospodarstvo Gibraltarja in ki je bila obravnavana kot izreden dogodek v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(30)

Čeprav sta si Komisija in Sodišče Evropskih skupnosti razlagala člen 87(3)(b) Pogodbe izključno v pomenu, da morajo zadevne motnje vplivati na celotno gospodarstvo države članice in ne le na eno od njenih regij ali delov ozemlja (13), ni nobene osnove, da bi oprostitev v skladu s členom 87(3)(b) veljala za Gibraltar. V nasprotju z regijami ali z ozemlji države članice je Gibraltar v vseh pogledih popolnoma ločen od Združenega kraljestva, zlasti v ustavnem, političnem, zakonodajnem, gospodarskem in geografskem smislu. To je edino ozemlje, na katerem velja zakonodaja Skupnosti na podlagi člena 299(4) Pogodbe. Gospodarstvo Gibraltarja in gospodarstvo Združenega kraljestva sta popolnoma ločena in se med seboj razlikujeta. Gibraltar od Združenega kraljestva ne prejema nobene finančne pomoči, poleg tega pa zbira svoje prihodke, s katerimi pokriva svoje obveznosti za izdatke. Posledično motnje, ki vplivajo na eno gospodarstvo, običajno ne vplivajo na drugo, kakor se je zgodilo to v primeru krize z govejo spongiformno encefalopatijo, motnje, ki je vplivala na gospodarstvo Združenega kraljestva, ne pa na gospodarstvo Gibraltarja in ki je bila obravnavana kot izreden dogodek v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe.

| (31) | Razmišljanje, ki je podobno razmišljanju, povzetemu v uvodnih navedbah od (22) do (28) o vprašanju obstoječe pomoči, se lahko uporabi za zagovarjanje načela zakonitih pričakovanj v okviru izterjave. Ti argumenti pokrivajo predvsem nezanesljivost v okviru pravil o državni pomoči, nova ukrepanja Komisije v zvezi z davčnimi ukrepi za pravne osebe, pomen Obvestil kot političnih izjav, starost ukrepa, razvoj skupnega trga ter liberalizacijo, proporcionalnost, podaljšano neukrepanje Komisije in zamude pri predhodni preiskavi. Zakonita pričakovanja, oblikovana na tak način, preprečujejo nalog za izterjavo. Predvsem pa so gibraltarska vlada in upravičenci vedno ukrepali v dobri veri. |
| --- | --- |

(31)

Razmišljanje, ki je podobno razmišljanju, povzetemu v uvodnih navedbah od (22) do (28) o vprašanju obstoječe pomoči, se lahko uporabi za zagovarjanje načela zakonitih pričakovanj v okviru izterjave. Ti argumenti pokrivajo predvsem nezanesljivost v okviru pravil o državni pomoči, nova ukrepanja Komisije v zvezi z davčnimi ukrepi za pravne osebe, pomen Obvestil kot političnih izjav, starost ukrepa, razvoj skupnega trga ter liberalizacijo, proporcionalnost, podaljšano neukrepanje Komisije in zamude pri predhodni preiskavi. Zakonita pričakovanja, oblikovana na tak način, preprečujejo nalog za izterjavo. Predvsem pa so gibraltarska vlada in upravičenci vedno ukrepali v dobri veri.

| (32) | Odstavek 26 Odločbe o sprožitvi postopka uradne preiskave (14) je vključeval posebno zahtevo po pripombah o mogočih zakonitih pričakovanjih, ki bi lahko ovirala izterjavo pomoči. V svoji obrambi pri primerih T-207/01 in T-207/01 R je Komisija potrdila svoje obotavljanje v zvezi z možnostjo izdaje naloga za izterjavo, poleg tega pa je poudarila nenavadno naravo zahteve po posebnih pripombah. Komisija je tudi navedla, da sta nezanesljivost, ki bi lahko obstajala, in možnost, da bi lahko bili ukrepi v „sivem območju“ pravne negotovosti, povzročili v glavnem zakonito pričakovanje in razprave glede izterjave že plačane pomoči. V svojem nalogu z dne 19. decembra 2001 je predsednik sodišča prve stopnje opazil, da lahko ta nenavadna zahteva prepriča podjetja, da ne zapustijo Gibraltarja in mora zato na prvi pogled v precejšnji meri ublažiti vse potencialne skrbi upravičencev (15). Komisija je tako dopustila, da so gibraltarska vlada in upravičenci verjeli, da nalog za izterjavo ne bo izdan. |
| --- | --- |

(32)

Odstavek 26 Odločbe o sprožitvi postopka uradne preiskave (14) je vključeval posebno zahtevo po pripombah o mogočih zakonitih pričakovanjih, ki bi lahko ovirala izterjavo pomoči. V svoji obrambi pri primerih T-207/01 in T-207/01 R je Komisija potrdila svoje obotavljanje v zvezi z možnostjo izdaje naloga za izterjavo, poleg tega pa je poudarila nenavadno naravo zahteve po posebnih pripombah. Komisija je tudi navedla, da sta nezanesljivost, ki bi lahko obstajala, in možnost, da bi lahko bili ukrepi v „sivem območju“ pravne negotovosti, povzročili v glavnem zakonito pričakovanje in razprave glede izterjave že plačane pomoči. V svojem nalogu z dne 19. decembra 2001 je predsednik sodišča prve stopnje opazil, da lahko ta nenavadna zahteva prepriča podjetja, da ne zapustijo Gibraltarja in mora zato na prvi pogled v precejšnji meri ublažiti vse potencialne skrbi upravičencev (15). Komisija je tako dopustila, da so gibraltarska vlada in upravičenci verjeli, da nalog za izterjavo ne bo izdan.

| (33) | Uporaba člena 87 Pogodbe za klasično „eksteritorialno“ shemo je novost in ima še vedno konceptualne težave v zvezi z opredelitvijo prednosti, finančnega bremena in selektivnosti. |
| --- | --- |

(33)

Uporaba člena 87 Pogodbe za klasično „eksteritorialno“ shemo je novost in ima še vedno konceptualne težave v zvezi z opredelitvijo prednosti, finančnega bremena in selektivnosti.

| (34) | Komisija se v času sprožitve uradne preiskave izjemoma ni mogla odločiti o vprašanju obstoječe pomoči. |
| --- | --- |

(34)

Komisija se v času sprožitve uradne preiskave izjemoma ni mogla odločiti o vprašanju obstoječe pomoči.

| (35) | Izterjava bi bila v nasprotju z načelom proporcionalnosti. Če obstaja izbira med različnimi rešitvami, je treba v skladu z zakonodajo Skupnosti upoštevati najmanj zahteven postopek. Povzročena škoda ne sme biti nesorazmerna z zastavljenimi cilji. |
| --- | --- |

(35)

Izterjava bi bila v nasprotju z načelom proporcionalnosti. Če obstaja izbira med različnimi rešitvami, je treba v skladu z zakonodajo Skupnosti upoštevati najmanj zahteven postopek. Povzročena škoda ne sme biti nesorazmerna z zastavljenimi cilji.

| (36) | Izterjava pomoči, dodeljene v zadnjih desetih letih, bi predstavljala za gibraltarske oblasti nesorazmerno breme. Gibraltar je majhno ozemlje z omejenimi upravnimi sredstvi – vsako leto je za obdavčenje ocenjenih samo okrog 2 000 podjetij. Izterjava bi med drugim vključevala zahtevo po ustreznih računih s strani kvalificiranih podjetij (vključno s tistimi, ki niso več dejavna), oceno davčne obveznosti za vsako leto, izdajanje davčnih zahtev, delo s pritožbami, s pritožbami na pritožbe ter preganjanje neplačevanja davkov. Upravno breme, omejene pristojnosti preiskovanja gibraltarskega davčnega oddelka, nezmožnost iskanja podjetij, ki so prenehala delovati, in odsotnost sredstev podjetij v Gibraltarju bi ohromili dejavnost vlade, pri tem pa ne bi bilo nobenega jamstva za dosego zadovoljive izterjave. |
| --- | --- |

(36)

Izterjava pomoči, dodeljene v zadnjih desetih letih, bi predstavljala za gibraltarske oblasti nesorazmerno breme. Gibraltar je majhno ozemlje z omejenimi upravnimi sredstvi – vsako leto je za obdavčenje ocenjenih samo okrog 2 000 podjetij. Izterjava bi med drugim vključevala zahtevo po ustreznih računih s strani kvalificiranih podjetij (vključno s tistimi, ki niso več dejavna), oceno davčne obveznosti za vsako leto, izdajanje davčnih zahtev, delo s pritožbami, s pritožbami na pritožbe ter preganjanje neplačevanja davkov. Upravno breme, omejene pristojnosti preiskovanja gibraltarskega davčnega oddelka, nezmožnost iskanja podjetij, ki so prenehala delovati, in odsotnost sredstev podjetij v Gibraltarju bi ohromili dejavnost vlade, pri tem pa ne bi bilo nobenega jamstva za dosego zadovoljive izterjave.

| (37) | Izterjava bi imela nesorazmeren učinek na gospodarstvo Gibraltarja, poleg tega pa bi bila to nesorazmerna kazen glede na okoliščine, ki so pripeljale do sprejema zakonodaje o kvalificiranih podjetjih, do omejenega učinka na konkurenco in na trgovino ter do majhnega števila upravičencev. Finančne storitve predstavljajo približno 30 % gibraltarskega BDP, brezposelnost, ki je neposredno povezana s kvalificiranimi podjetji, pa je ocenjena na 1 400 oseb (od skupne delovne sile, ki znaša okrog 14 000 delavcev). Finančni sektor ima dejansko velik vpliv na vse ostale sektorje na področju gospodarstva. Nalog za izterjavo bi povzročil likvidacijo, stečaj ali množično odhajanje kvalificiranih podjetij, destabilizacijo v sektorju finančnih storitev in resno krizo brezposelnosti, kar bi posledično povzročilo politično, socialno in gospodarsko nestabilnost. |
| --- | --- |

(37)

Izterjava bi imela nesorazmeren učinek na gospodarstvo Gibraltarja, poleg tega pa bi bila to nesorazmerna kazen glede na okoliščine, ki so pripeljale do sprejema zakonodaje o kvalificiranih podjetjih, do omejenega učinka na konkurenco in na trgovino ter do majhnega števila upravičencev. Finančne storitve predstavljajo približno 30 % gibraltarskega BDP, brezposelnost, ki je neposredno povezana s kvalificiranimi podjetji, pa je ocenjena na 1 400 oseb (od skupne delovne sile, ki znaša okrog 14 000 delavcev). Finančni sektor ima dejansko velik vpliv na vse ostale sektorje na področju gospodarstva. Nalog za izterjavo bi povzročil likvidacijo, stečaj ali množično odhajanje kvalificiranih podjetij, destabilizacijo v sektorju finančnih storitev in resno krizo brezposelnosti, kar bi posledično povzročilo politično, socialno in gospodarsko nestabilnost.

| (38) | Gibraltarsko obdavčenje ne bi imelo dostopa do velikega števila kvalificiranih podjetij, saj njihov dohodek ne izhaja iz Gibraltarja, v njem ni fakturiran ali iz njega ni prejet. Upravičenci kot posledica izpolnjevanja pogojev za pridobitev pomoči v številnih primerih v okviru gibraltarske pristojnosti ne bi imeli nobenih sredstev. Druga podjetja, ki so prenehala trgovati, bi bilo nemogoče izslediti. |
| --- | --- |

(38)

Gibraltarsko obdavčenje ne bi imelo dostopa do velikega števila kvalificiranih podjetij, saj njihov dohodek ne izhaja iz Gibraltarja, v njem ni fakturiran ali iz njega ni prejet. Upravičenci kot posledica izpolnjevanja pogojev za pridobitev pomoči v številnih primerih v okviru gibraltarske pristojnosti ne bi imeli nobenih sredstev. Druga podjetja, ki so prenehala trgovati, bi bilo nemogoče izslediti.

| (39) | Veliko število upravičencev bi prejelo pomoč, ki bi bila v skladu s pravilom de minimis. |
| --- | --- |

(39)

Veliko število upravičencev bi prejelo pomoč, ki bi bila v skladu s pravilom de minimis.

V.   PRIPOMBE PODJETJA CHARLES A. GOMEZ & CO.

| (40) | Pripombe podjetja Charles A. Gomez & Co. se lahko strnejo v naslednjih točkah. |
| --- | --- |

(40)

Pripombe podjetja Charles A. Gomez & Co. se lahko strnejo v naslednjih točkah.

| (41) | Gibraltarski pravni poklic je močno odvisen od dela Finančnega centra, h kateremu veliko prispevajo kvalificirana podjetja. Približno 130 oseb, ki delujejo na področju pravosodja, zaposlujejo še nekaj sto uslužbencev in tako neposredno veliko prispevajo k zaposlovanju v Gibraltarju in v Španiji. |
| --- | --- |

(41)

Gibraltarski pravni poklic je močno odvisen od dela Finančnega centra, h kateremu veliko prispevajo kvalificirana podjetja. Približno 130 oseb, ki delujejo na področju pravosodja, zaposlujejo še nekaj sto uslužbencev in tako neposredno veliko prispevajo k zaposlovanju v Gibraltarju in v Španiji.

| (42) | Uporaba člena 87(3)(a) Pogodbe ne sme biti omejena na območja, kjer je življenjski standard že zdaj nizek ali kjer je že veliko brezposelnosti. Načelo iz člena 87(3)(a) se mora uporabljati za preprečevanje brezposelnosti in revščine. Ob sprejemu zakonodaje kvalificiranih podjetij se je Gibraltar moral soočiti z gospodarskimi sankcijami s strani Španije, ki so trajale 20 let, in z neizbežnim zaprtjem Kraljeve mornariške ladjedelnice. Ker se je Gibraltar moral soočiti z možnostjo revščine, brezposelnosti in emigracije, je našel alternativen vir blaginje s pomočjo ustanovitve gibraltarskega Finančnega centra, ki pridobi največ prispevkov od zakonodaje kvalificiranih podjetij. Evropske koristi ne morejo povezati sprejemanja revščine in brezposelnosti z izključevanjem uporabe člena 87(3)(a) Pogodbe za to situacijo, če so na voljo druge možnosti. Za razliko od drugih finančnih centrov je bil gibraltarski center ustanovljen iz potrebe. Ta potreba, samoobramba in dolžnost za zmanjšanje škode, ki so jo povzročili drugi, upravičujejo zakonodajo kvalificiranih podjetij. |
| --- | --- |

(42)

Uporaba člena 87(3)(a) Pogodbe ne sme biti omejena na območja, kjer je življenjski standard že zdaj nizek ali kjer je že veliko brezposelnosti. Načelo iz člena 87(3)(a) se mora uporabljati za preprečevanje brezposelnosti in revščine. Ob sprejemu zakonodaje kvalificiranih podjetij se je Gibraltar moral soočiti z gospodarskimi sankcijami s strani Španije, ki so trajale 20 let, in z neizbežnim zaprtjem Kraljeve mornariške ladjedelnice. Ker se je Gibraltar moral soočiti z možnostjo revščine, brezposelnosti in emigracije, je našel alternativen vir blaginje s pomočjo ustanovitve gibraltarskega Finančnega centra, ki pridobi največ prispevkov od zakonodaje kvalificiranih podjetij. Evropske koristi ne morejo povezati sprejemanja revščine in brezposelnosti z izključevanjem uporabe člena 87(3)(a) Pogodbe za to situacijo, če so na voljo druge možnosti. Za razliko od drugih finančnih centrov je bil gibraltarski center ustanovljen iz potrebe. Ta potreba, samoobramba in dolžnost za zmanjšanje škode, ki so jo povzročili drugi, upravičujejo zakonodajo kvalificiranih podjetij.

| (43) | Po pristopu v letu 1973 so institucije Skupnosti neuspešno ščitile pravice in koristi državljanov Unije, ki imajo stalno prebivališče v Gibraltarju. Kljub sodbi Sodišča Evropskih skupnosti državljani Unije iz Gibraltarja niso zastopani v Evropskem parlamentu. V odsotnosti vsakršne vpletenosti v „ozemlje EU v Gibraltarju“ kaže, da je vztrajanje Komisije pri tem, da je le-ta obveščena o obrambnih ukrepih, ki jih je sprejel Gibraltar, pretirano. |
| --- | --- |

(43)

Po pristopu v letu 1973 so institucije Skupnosti neuspešno ščitile pravice in koristi državljanov Unije, ki imajo stalno prebivališče v Gibraltarju. Kljub sodbi Sodišča Evropskih skupnosti državljani Unije iz Gibraltarja niso zastopani v Evropskem parlamentu. V odsotnosti vsakršne vpletenosti v „ozemlje EU v Gibraltarju“ kaže, da je vztrajanje Komisije pri tem, da je le-ta obveščena o obrambnih ukrepih, ki jih je sprejel Gibraltar, pretirano.

VI.   PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

| (44) | Združeno kraljestvo je omejilo svoje prvotne pripombe na vprašanje izterjave pomoči in regionalne selektivnosti ter je v svojih pripombah o pripombah gibraltarske vlade oblikovalo nadaljnja opažanja. Te pripombe se lahko strnejo v naslednjih točkah. |
| --- | --- |

(44)

Združeno kraljestvo je omejilo svoje prvotne pripombe na vprašanje izterjave pomoči in regionalne selektivnosti ter je v svojih pripombah o pripombah gibraltarske vlade oblikovalo nadaljnja opažanja. Te pripombe se lahko strnejo v naslednjih točkah.

| (45) | Če bi bilo ugotovljeno, da je zakonodaja kvalificiranih podjetij nezakonita pomoč in da je nezdružljiva s skupnim trgom, obstaja splošno načelo zakonodaje Skupnosti, in sicer zakonita pričakovanja, ki izključujejo vsak nalog za izterjavo pomoči, ki je že plačana. Čeprav se zakonita pričakovanja pojavijo samo v izrednih okoliščinah, v katerih bi prejemnik lahko zakonito predvideval, da je pomoč zakonita (16), te okoliščine v tem primeru obstajajo, zato bi bilo neprimerno in nezakonito, če bi Komisija izdala nalog za izterjavo. |
| --- | --- |

(45)

Če bi bilo ugotovljeno, da je zakonodaja kvalificiranih podjetij nezakonita pomoč in da je nezdružljiva s skupnim trgom, obstaja splošno načelo zakonodaje Skupnosti, in sicer zakonita pričakovanja, ki izključujejo vsak nalog za izterjavo pomoči, ki je že plačana. Čeprav se zakonita pričakovanja pojavijo samo v izrednih okoliščinah, v katerih bi prejemnik lahko zakonito predvideval, da je pomoč zakonita (16), te okoliščine v tem primeru obstajajo, zato bi bilo neprimerno in nezakonito, če bi Komisija izdala nalog za izterjavo.

| (46) | Ta postopek izhaja po členu 88(2) Pogodbe iz sprejema Kodeksa ravnanja za obdavčenje podjetij iz leta 1997, v katerem se je Komisija obvezala, da bo dosledno spoštovala pravila o državni pomoči v zvezi z ukrepi, povezanimi z neposrednim obdavčenjem podjetij. V tej izjavi je implicitno povedano, da se v preteklosti pravila o državni pomoči niso tako dosledno upoštevala pri davčnih režimih, ki so bili obravnavani v Kodeksu ravnanja za obdavčenje podjetij. |
| --- | --- |

(46)

Ta postopek izhaja po členu 88(2) Pogodbe iz sprejema Kodeksa ravnanja za obdavčenje podjetij iz leta 1997, v katerem se je Komisija obvezala, da bo dosledno spoštovala pravila o državni pomoči v zvezi z ukrepi, povezanimi z neposrednim obdavčenjem podjetij. V tej izjavi je implicitno povedano, da se v preteklosti pravila o državni pomoči niso tako dosledno upoštevala pri davčnih režimih, ki so bili obravnavani v Kodeksu ravnanja za obdavčenje podjetij.

| (47) | Malo verjetno je, da sta v letu 1984 gibraltarska vlada in vlada Združenega kraljestva sploh posvečali kaj pozornosti možnosti, da so zadevna pravila kršila obveznosti Združenega kraljestva v zvezi z državno pomočjo. Ker je bilo v tistem času jasno, da lahko izredno specifična ali sektorska davčna prednost predstavlja državno pomoč, ni bila uporaba pravil državne pomoči za bolj splošne davčne sheme za podjetja, na primer za režim kvalificiranih podjetij, del nobene resne akademske pripombe ali izjave Komisije. Neupravičeno bi bilo pričakovati, da bi marljivi poslovneži zastavljali vprašanja o skladnosti ukrepa s pravili državne pomoči. Naredili bi poslovne načrte in spremenili svoj gospodarski položaj na osnovi zakonodaje kvalificiranih podjetij, poleg tega pa bi upravičeno predvidevali, da so bile davčne olajšave zakonite. |
| --- | --- |

(47)

Malo verjetno je, da sta v letu 1984 gibraltarska vlada in vlada Združenega kraljestva sploh posvečali kaj pozornosti možnosti, da so zadevna pravila kršila obveznosti Združenega kraljestva v zvezi z državno pomočjo. Ker je bilo v tistem času jasno, da lahko izredno specifična ali sektorska davčna prednost predstavlja državno pomoč, ni bila uporaba pravil državne pomoči za bolj splošne davčne sheme za podjetja, na primer za režim kvalificiranih podjetij, del nobene resne akademske pripombe ali izjave Komisije. Neupravičeno bi bilo pričakovati, da bi marljivi poslovneži zastavljali vprašanja o skladnosti ukrepa s pravili državne pomoči. Naredili bi poslovne načrte in spremenili svoj gospodarski položaj na osnovi zakonodaje kvalificiranih podjetij, poleg tega pa bi upravičeno predvidevali, da so bile davčne olajšave zakonite.

| (48) | Točka 26 Obvestila še zlasti omenja okoliščine, v katerih so nerezidenčna podjetja obravnavana bolj ugodno kot rezidenčna podjetja. Tokrat je Komisija prvič priznala, da je različna davčna obravnava rezidenčnih in nerezidenčnih podjetij dejanje izbire ali „specifičnosti“, pri katerem bi lahko sodelovala pravila državne pomoči. Zakonodaja kvalificiranih podjetij je pred tem obstajala že več let, s tem da Komisija v zvezi z njo ni imela nobenih kritik ali pripomb. |
| --- | --- |

(48)

Točka 26 Obvestila še zlasti omenja okoliščine, v katerih so nerezidenčna podjetja obravnavana bolj ugodno kot rezidenčna podjetja. Tokrat je Komisija prvič priznala, da je različna davčna obravnava rezidenčnih in nerezidenčnih podjetij dejanje izbire ali „specifičnosti“, pri katerem bi lahko sodelovala pravila državne pomoči. Zakonodaja kvalificiranih podjetij je pred tem obstajala že več let, s tem da Komisija v zvezi z njo ni imela nobenih kritik ali pripomb.

| (49) | Dejstvo, da je režim kvalificiranih podjetij značilnost gibraltarske zakonodaje in da nima nobene veljave v preostalem Združenem kraljestvu, ne more sprožiti elementa selektivnosti, ki ga zahteva člen 87(1) Pogodbe. Gibraltar ima ločeno pristojnost od ostalega Združenega kraljestva na področju davkov, poleg tega pa je neodvisen na področju davčnih zadev. Ne velja, da bi vsaka razlika med davčnimi zakoni, ki veljajo v Gibraltarju in zakoni, ki veljajo v ostalem Združenem kraljestvu, samodejno povzročila državno pomoč. Ena sama pristojnost v državi članici z neodvisnostjo na področju davčnih zadev ne more predstavljati državne pomoči predvsem zato, ker je posledica posebnega vidika davčnih sistemov nižja (ali višja) raven obdavčenja od tistega, ki se uporablja v ostalih državah članicah. Če je davčni ukrep splošen v okviru ustrezne davčne pristojnosti, ne more biti zajet v členu 87(1) Pogodbe. Če bi presodili drugače, bi to zbujalo dvom glede pooblastila o zbiranju davkov in spreminjanju davkov, ki ga imajo pripadajoče in decentralizirane uprave po vsej Skupnosti. To bi predstavljalo resno posredovanje v ustavne ureditve držav članic. |
| --- | --- |

(49)

Dejstvo, da je režim kvalificiranih podjetij značilnost gibraltarske zakonodaje in da nima nobene veljave v preostalem Združenem kraljestvu, ne more sprožiti elementa selektivnosti, ki ga zahteva člen 87(1) Pogodbe. Gibraltar ima ločeno pristojnost od ostalega Združenega kraljestva na področju davkov, poleg tega pa je neodvisen na področju davčnih zadev. Ne velja, da bi vsaka razlika med davčnimi zakoni, ki veljajo v Gibraltarju in zakoni, ki veljajo v ostalem Združenem kraljestvu, samodejno povzročila državno pomoč. Ena sama pristojnost v državi članici z neodvisnostjo na področju davčnih zadev ne more predstavljati državne pomoči predvsem zato, ker je posledica posebnega vidika davčnih sistemov nižja (ali višja) raven obdavčenja od tistega, ki se uporablja v ostalih državah članicah. Če je davčni ukrep splošen v okviru ustrezne davčne pristojnosti, ne more biti zajet v členu 87(1) Pogodbe. Če bi presodili drugače, bi to zbujalo dvom glede pooblastila o zbiranju davkov in spreminjanju davkov, ki ga imajo pripadajoče in decentralizirane uprave po vsej Skupnosti. To bi predstavljalo resno posredovanje v ustavne ureditve držav članic.

| (50) | Združeno kraljestvo podpira trditev gibraltarske vlade o tem, da bi morala biti zakonodaja kvalificiranih podjetij obravnavana kot obstoječa pomoč v skladu s členom 1(b)(v) Uredbe (ES) št. 659/1999. V sedemdesetih in osemdesetih letih 20. stoletja se je na splošno predvidevalo, da suverenost držav članic na področju davčnih vprašanj ni bila omejena s pravili državne pomoči, če je šlo za celotne davčne sisteme za pravne osebe. Komisija ni poskušala uporabiti pravil državne pomoči za gibraltarski davčni režim ali za druge davčne režime v Skupnosti, ki je ponudila določenim vrstam podjetij ugodnejšo davčno obravnavanje kot drugim. Šele po dogovoru o popolni liberalizaciji pretoka kapitala in o liberalizaciji finančnih storitev v osemdesetih in devetdesetih letih 20. stoletja ter po vzpostavitvi enotne valute se je pozornost usmerila na omejevanje škodljive konkurence, ki izvira iz davčnih režimov v državah članicah. Uporaba določb Pogodbe o državni pomoči za uveljavitev take davčne politike je pojav, ki se je uporabljal šele v zadnjih 4 letih. Skupni trg se je v zadnjih treh desetletjih razvil, zato veliko današnjih sredstev državne pomoči pred 30, 20 ali celo 10 leti ne bi bilo obravnavanih kot državna pomoč. |
| --- | --- |

(50)

Združeno kraljestvo podpira trditev gibraltarske vlade o tem, da bi morala biti zakonodaja kvalificiranih podjetij obravnavana kot obstoječa pomoč v skladu s členom 1(b)(v) Uredbe (ES) št. 659/1999. V sedemdesetih in osemdesetih letih 20. stoletja se je na splošno predvidevalo, da suverenost držav članic na področju davčnih vprašanj ni bila omejena s pravili državne pomoči, če je šlo za celotne davčne sisteme za pravne osebe. Komisija ni poskušala uporabiti pravil državne pomoči za gibraltarski davčni režim ali za druge davčne režime v Skupnosti, ki je ponudila določenim vrstam podjetij ugodnejšo davčno obravnavanje kot drugim. Šele po dogovoru o popolni liberalizaciji pretoka kapitala in o liberalizaciji finančnih storitev v osemdesetih in devetdesetih letih 20. stoletja ter po vzpostavitvi enotne valute se je pozornost usmerila na omejevanje škodljive konkurence, ki izvira iz davčnih režimov v državah članicah. Uporaba določb Pogodbe o državni pomoči za uveljavitev take davčne politike je pojav, ki se je uporabljal šele v zadnjih 4 letih. Skupni trg se je v zadnjih treh desetletjih razvil, zato veliko današnjih sredstev državne pomoči pred 30, 20 ali celo 10 leti ne bi bilo obravnavanih kot državna pomoč.

| (51) | Čeprav ima Komisija glede na trenutno stanje zakonodaje Skupnosti prav, da obravnava uvedbo zakonodaje kvalificiranih podjetij kot ukrep državne pomoči, ki bi zahteval obvestilo, če bi bil sprejet danes, pa tako Komisija kot tudi Sodišče Evropskih skupnosti v času sprejema tega ne bi obravnavala kot državno pomoč, ki zahteva obvestilo. Leta 1984 Španija še ni bila država članica, številne države članice pa so ohranile bančno pravo in spremljanje izmenjav, ki so preprečevale uporabo davčnih prednosti, na primer tistih, ki so bile uporabljene v Gibraltarju. V tistem času še zdaleč ni bilo jasno, da so imeli gibraltarski ukrepi sposobnost izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(51)

Čeprav ima Komisija glede na trenutno stanje zakonodaje Skupnosti prav, da obravnava uvedbo zakonodaje kvalificiranih podjetij kot ukrep državne pomoči, ki bi zahteval obvestilo, če bi bil sprejet danes, pa tako Komisija kot tudi Sodišče Evropskih skupnosti v času sprejema tega ne bi obravnavala kot državno pomoč, ki zahteva obvestilo. Leta 1984 Španija še ni bila država članica, številne države članice pa so ohranile bančno pravo in spremljanje izmenjav, ki so preprečevale uporabo davčnih prednosti, na primer tistih, ki so bile uporabljene v Gibraltarju. V tistem času še zdaleč ni bilo jasno, da so imeli gibraltarski ukrepi sposobnost izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino med državami članicami.

| (52) | V tistem času je Komisija sama reševala primere različne pravne obravnave, če je bilo to mogoče z uporabo člena 95 Pogodbe (danes člena 90), namesto da bi se zanašala na pravila državne pomoči. Akademski komentatorji in osebe, ki delujejo na področju davčnega prava, niso menili, da so načela državne pomoči veljala za druge primere kot za tiste, v katerih so bile specifične davčne oprostitve ponujene posameznim podjetjem ali skupinam podjetij zaradi vzrokov industrijske politike. Ni mogoče zagovarjati utemeljitve, da so lahko ukrepi, kot je na primer zakonodaja gibraltarskih kvalificiranih podjetjih, predstavljali državno pomoč do objave Obvestila z dne 10. decembra 1998. |
| --- | --- |

(52)

V tistem času je Komisija sama reševala primere različne pravne obravnave, če je bilo to mogoče z uporabo člena 95 Pogodbe (danes člena 90), namesto da bi se zanašala na pravila državne pomoči. Akademski komentatorji in osebe, ki delujejo na področju davčnega prava, niso menili, da so načela državne pomoči veljala za druge primere kot za tiste, v katerih so bile specifične davčne oprostitve ponujene posameznim podjetjem ali skupinam podjetij zaradi vzrokov industrijske politike. Ni mogoče zagovarjati utemeljitve, da so lahko ukrepi, kot je na primer zakonodaja gibraltarskih kvalificiranih podjetjih, predstavljali državno pomoč do objave Obvestila z dne 10. decembra 1998.

| (53) | Združeno kraljestvo v zvezi z vprašanjem o izterjavi predvsem potrjuje utemeljitve gibraltarske vlade o tem, da je obveza Komisije, da se pravila državne pomoči za neposredne davčne ukrepe uporabljajo sistematično, novost in da bi bila izterjava vsake pomoči nemogoča. Izterjava bi pomenila nesorazmerno breme za gibraltarske oblasti, številna kvalificirana podjetja ne bi imela obveznosti v zvezi z davkom od dobička pravnih oseb v Gibraltarju, v številnih primerih bi bilo nemogoče oceniti in/ali povrniti pomoč, poleg tega pa bi veliko upravičencev dobilo pomoč de minimis. |
| --- | --- |

(53)

Združeno kraljestvo v zvezi z vprašanjem o izterjavi predvsem potrjuje utemeljitve gibraltarske vlade o tem, da je obveza Komisije, da se pravila državne pomoči za neposredne davčne ukrepe uporabljajo sistematično, novost in da bi bila izterjava vsake pomoči nemogoča. Izterjava bi pomenila nesorazmerno breme za gibraltarske oblasti, številna kvalificirana podjetja ne bi imela obveznosti v zvezi z davkom od dobička pravnih oseb v Gibraltarju, v številnih primerih bi bilo nemogoče oceniti in/ali povrniti pomoč, poleg tega pa bi veliko upravičencev dobilo pomoč de minimis.

VII.   OCENA UKREPA POMOČI

| (54) | Komisija ob upoštevanju pripomb organov oblasti v Združenem kraljestvu in pripomb gibraltarske vlade ter podjetja Charles A. Gomez & Co. ohranja svoje mnenje iz odločbe z dne 11. julija 2001 (17) na pobudo organov Združenega kraljestva o postopku iz člena 88(2) Pogodbe, da predstavlja preučevana shema nezakonito, operativno državno pomoč v okviru člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(54)

Komisija ob upoštevanju pripomb organov oblasti v Združenem kraljestvu in pripomb gibraltarske vlade ter podjetja Charles A. Gomez & Co. ohranja svoje mnenje iz odločbe z dne 11. julija 2001 (17) na pobudo organov Združenega kraljestva o postopku iz člena 88(2) Pogodbe, da predstavlja preučevana shema nezakonito, operativno državno pomoč v okviru člena 87(1) Pogodbe.

| (55) | Da se lahko govori o državni pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, mora ukrep izpolnjevati štiri pogoje. |
| --- | --- |

(55)

Da se lahko govori o državni pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe, mora ukrep izpolnjevati štiri pogoje.

| (56) | Ukrep mora upravičencem ponujati ugodnost, ki zmanjšuje stroške, ki jih imajo v tekočem poslovanju. V skladu s točko 9 Obvestila se lahko davčna ugodnost dodeli z različnimi vrstami zniževanja obveznosti podjetja in še zlasti z zniževanjem višine davka. Režim kvalificiranih podjetij izpolnjuje ta pogoj. Kvalificirana podjetja se pogajajo namesto o davku na dohodek po standardni gibraltarski davčni stopnji za podjetja v višini 35 % o davčni stopnji z gibraltarskimi oblastmi, kot je opisano v uvodni navedbi (9) zgoraj. |
| --- | --- |

(56)

Ukrep mora upravičencem ponujati ugodnost, ki zmanjšuje stroške, ki jih imajo v tekočem poslovanju. V skladu s točko 9 Obvestila se lahko davčna ugodnost dodeli z različnimi vrstami zniževanja obveznosti podjetja in še zlasti z zniževanjem višine davka. Režim kvalificiranih podjetij izpolnjuje ta pogoj. Kvalificirana podjetja se pogajajo namesto o davku na dohodek po standardni gibraltarski davčni stopnji za podjetja v višini 35 % o davčni stopnji z gibraltarskimi oblastmi, kot je opisano v uvodni navedbi (9) zgoraj.

| (57) | Pripomba, da je zakonodaja kvalificiranih podjetij davčna shema, namenjena delovanju v mednarodnem smislu, ni pomembna za njeno kvalifikacijo ukrepa državne pomoči. Čeprav Komisija sprejema utemeljitev, da Gibraltar ni pristojen za podeljevanje davčnih ugodnosti v zvezi z drugimi sodnimi pristojnostmi, pa dejstvo, da se kvalificirana podjetja pogajajo o davčni stopnji, nazorno dokazuje, da imajo dohodek, ki bi bil brez posebnega obravnavanja podvržen obdavčitvi podjetij po standardni stopnji. Podjetja pridobijo ne glede na vrsto dejavnosti kvalificiran status, če so registrirana v Gibraltarju ali če so registrirane podružnice prekomorskih podjetij. Kvalificirana podjetja imajo torej v primerjavi z drugimi podjetji, registriranimi v Gibraltarju, prednost zaradi posebne in ugodnejše davčne obravnave. |
| --- | --- |

(57)

Pripomba, da je zakonodaja kvalificiranih podjetij davčna shema, namenjena delovanju v mednarodnem smislu, ni pomembna za njeno kvalifikacijo ukrepa državne pomoči. Čeprav Komisija sprejema utemeljitev, da Gibraltar ni pristojen za podeljevanje davčnih ugodnosti v zvezi z drugimi sodnimi pristojnostmi, pa dejstvo, da se kvalificirana podjetja pogajajo o davčni stopnji, nazorno dokazuje, da imajo dohodek, ki bi bil brez posebnega obravnavanja podvržen obdavčitvi podjetij po standardni stopnji. Podjetja pridobijo ne glede na vrsto dejavnosti kvalificiran status, če so registrirana v Gibraltarju ali če so registrirane podružnice prekomorskih podjetij. Kvalificirana podjetja imajo torej v primerjavi z drugimi podjetji, registriranimi v Gibraltarju, prednost zaradi posebne in ugodnejše davčne obravnave.

| (58) | Drugič, ugodnost podeljuje država ali se podeljuje prek državnih sredstev. Dodelitev davčne olajšave, kakršna je dogovorjena med kvalificiranimi podjetji in gibraltarskimi oblastmi, vključuje izgubo davčnega prihodka, ki je po točki 10 Obvestila enakovredno uporabi državnih sredstev v obliki denarnih izdatkov. |
| --- | --- |

(58)

Drugič, ugodnost podeljuje država ali se podeljuje prek državnih sredstev. Dodelitev davčne olajšave, kakršna je dogovorjena med kvalificiranimi podjetji in gibraltarskimi oblastmi, vključuje izgubo davčnega prihodka, ki je po točki 10 Obvestila enakovredno uporabi državnih sredstev v obliki denarnih izdatkov.

| (59) | Utemeljitev gibraltarske vlade, da ukrep z omejevanjem očitno ne obremenjuje njihovega proračuna, je treba zavrniti. Komisija meni, da se davčna ugodnost za namene člena 87(1) Pogodbe dodeljuje prek državnih sredstev, ker je vir te ugodnosti zavrnitev davčnega prihodka države članice, ki bi ga drugače prejela (18). Če ne bi bilo omejene davčne ugodnosti, bi veljala za dejavnosti kvalificiranih podjetij pod zakonodajo gibraltarskih oblasti polna davčna stopnja, ki velja v Gibraltarju. Ta razlika v davčni stopnji je davčni prihodek, ki so se mu odpovedali. |
| --- | --- |

(59)

Utemeljitev gibraltarske vlade, da ukrep z omejevanjem očitno ne obremenjuje njihovega proračuna, je treba zavrniti. Komisija meni, da se davčna ugodnost za namene člena 87(1) Pogodbe dodeljuje prek državnih sredstev, ker je vir te ugodnosti zavrnitev davčnega prihodka države članice, ki bi ga drugače prejela (18). Če ne bi bilo omejene davčne ugodnosti, bi veljala za dejavnosti kvalificiranih podjetij pod zakonodajo gibraltarskih oblasti polna davčna stopnja, ki velja v Gibraltarju. Ta razlika v davčni stopnji je davčni prihodek, ki so se mu odpovedali.

| (60) | Tretjič, ukrep mora vplivati na konkurenčnost in trgovanje med državami članicami. Ta pogoj je izpolnjen, če so kvalificirana podjetja zmožna, dejansko ali potencialno, trgovati s podjetji v drugih državah članicah ali če so lahko dejavna na tržiščih tretjih držav, ki so odprti za posle iz drugih držav članic. To še zlasti velja, ker kvalificirana podjetja v normalnih okoliščinah ne smejo trgovati ali poslovati v Gibraltarju, z Gibraltarci ali s prebivalci Gibraltarja. |
| --- | --- |

(60)

Tretjič, ukrep mora vplivati na konkurenčnost in trgovanje med državami članicami. Ta pogoj je izpolnjen, če so kvalificirana podjetja zmožna, dejansko ali potencialno, trgovati s podjetji v drugih državah članicah ali če so lahko dejavna na tržiščih tretjih držav, ki so odprti za posle iz drugih držav članic. To še zlasti velja, ker kvalificirana podjetja v normalnih okoliščinah ne smejo trgovati ali poslovati v Gibraltarju, z Gibraltarci ali s prebivalci Gibraltarja.

| (61) | Tudi če so nekatera kvalificirana podjetja ustanovili posamezniki zaradi davčnega načrtovanja in ne trgujejo, proizvajajo ali konkurirajo na tržišču, jim le-tega nihče ne onemogoča. Dejstvo, da so kvalificirana podjetja večinoma fizično prisotna v Gibraltarju in da ustvarjajo prihodek, od katerega morajo odvajati davek, pa čeprav po nižji stopnji, kaže na to, da so dejansko vpletena v gospodarsko dejavnost. To potrjuje velik obseg sektorjev, v katerih so kvalificirana podjetja dejavna (glej uvodno navedbo (9) zgoraj). |
| --- | --- |

(61)

Tudi če so nekatera kvalificirana podjetja ustanovili posamezniki zaradi davčnega načrtovanja in ne trgujejo, proizvajajo ali konkurirajo na tržišču, jim le-tega nihče ne onemogoča. Dejstvo, da so kvalificirana podjetja večinoma fizično prisotna v Gibraltarju in da ustvarjajo prihodek, od katerega morajo odvajati davek, pa čeprav po nižji stopnji, kaže na to, da so dejansko vpletena v gospodarsko dejavnost. To potrjuje velik obseg sektorjev, v katerih so kvalificirana podjetja dejavna (glej uvodno navedbo (9) zgoraj).

| (62) | Komisija ugotavlja, da Gibraltar ni del skupnega carinskega področja Skupnosti. To pa ne vpliva na uporabo pravil državne pomoči za tiste posle v Gibraltarju, ki trgujejo z blagom. Takšni posli niso izključeni iz trgovanja s posli v skupnem carinskem območju, prav tako pa tudi niso izključeni iz konkurence na tržiščih tretjih držav, kjer so dejansko ali potencialno dejavne druge dejavnosti Skupnosti. Če torej davčna ugodnost, dodeljena kvalificiranim podjetjem, ki trgujejo z blagom, krepi njihov položaj, vpliva to na trgovanje in konkurenčnost. |
| --- | --- |

(62)

Komisija ugotavlja, da Gibraltar ni del skupnega carinskega področja Skupnosti. To pa ne vpliva na uporabo pravil državne pomoči za tiste posle v Gibraltarju, ki trgujejo z blagom. Takšni posli niso izključeni iz trgovanja s posli v skupnem carinskem območju, prav tako pa tudi niso izključeni iz konkurence na tržiščih tretjih držav, kjer so dejansko ali potencialno dejavne druge dejavnosti Skupnosti. Če torej davčna ugodnost, dodeljena kvalificiranim podjetjem, ki trgujejo z blagom, krepi njihov položaj, vpliva to na trgovanje in konkurenčnost.

| (63) | Vzporednice z razlago Komisije v Odločbi 2000/394/ES v zvezi s pomočjo podjetjem v Benetkah in Chioggi je treba prav tako zavrniti. Okoliščine obeh primerov so povsem različne. Zaključek, da ni bilo vpliva na trgovanje in da tri določena podjetja niso dobila pomoči, je bil zasnovan, med drugim, na lokalni naravi izvajanih storitev. Ti vidiki očitno ne veljajo za kvalificirana podjetja, ki tudi po besedah same gibraltarske vlade delujejo v mednarodnem smislu. |
| --- | --- |

(63)

Vzporednice z razlago Komisije v Odločbi 2000/394/ES v zvezi s pomočjo podjetjem v Benetkah in Chioggi je treba prav tako zavrniti. Okoliščine obeh primerov so povsem različne. Zaključek, da ni bilo vpliva na trgovanje in da tri določena podjetja niso dobila pomoči, je bil zasnovan, med drugim, na lokalni naravi izvajanih storitev. Ti vidiki očitno ne veljajo za kvalificirana podjetja, ki tudi po besedah same gibraltarske vlade delujejo v mednarodnem smislu.

| (64) | Pravila de minimis ni mogoče uporabiti za opravičevanje uporabe režima kvalificiranih podjetij. Z nobenim mehanizmom ni mogoče preprečiti dodeljevanja pomoči, ki presega dovoljeno pomoč v skladu s pravilom de minimis, prav tako pa ukrep ne izključuje sektorjev, v katerih pravilo minimis ne velja. |
| --- | --- |

(64)

Pravila de minimis ni mogoče uporabiti za opravičevanje uporabe režima kvalificiranih podjetij. Z nobenim mehanizmom ni mogoče preprečiti dodeljevanja pomoči, ki presega dovoljeno pomoč v skladu s pravilom de minimis, prav tako pa ukrep ne izključuje sektorjev, v katerih pravilo minimis ne velja.

| (65) | Nenazadnje mora biti ukrep poseben ali selektiven v tem, da daje prednost „določenim poslom ali izdelavi določenega blaga“. Upravičenci ukrepa so gibraltarska podjetja, za delnice katerih ne sme imeti pravice uporabe noben Gibraltarec ali prebivalec Gibraltarja. Kvalificirana podjetja poleg tega v normalnih okoliščinah ne smejo trgovati ali poslovati v Gibraltarju, z Gibraltarci ali s prebivalci Gibraltarja. Ukrep je torej selektiven do tolikšne mere, kolikor prednostno davčno obravnava podjetja negibraltarskih lastnikov, ki delujejo v Gibraltarju ali iz njega. |
| --- | --- |

(65)

Nenazadnje mora biti ukrep poseben ali selektiven v tem, da daje prednost „določenim poslom ali izdelavi določenega blaga“. Upravičenci ukrepa so gibraltarska podjetja, za delnice katerih ne sme imeti pravice uporabe noben Gibraltarec ali prebivalec Gibraltarja. Kvalificirana podjetja poleg tega v normalnih okoliščinah ne smejo trgovati ali poslovati v Gibraltarju, z Gibraltarci ali s prebivalci Gibraltarja. Ukrep je torej selektiven do tolikšne mere, kolikor prednostno davčno obravnava podjetja negibraltarskih lastnikov, ki delujejo v Gibraltarju ali iz njega.

| (66) | Pripomba, da ukrep ni selektiven, ker lahko kvalificirano podjetje ustanovi kdor koli, in da so omejitve razpoložljivosti statusa kvalificiranega podjetja dejanje nasprotne diskriminacije prebivalcev Gibraltarja, ne izkazuje tega, da ukrep ni selektiven. Pri preučevanju ukrepa je treba narediti primerjavo s splošno uporabnim sistemom, v tem primeru s standardnim režimom davka na dobiček pravnih oseb v Gibraltarju. Režim kvalificiranih podjetij je očitno izjema v splošnem sistemu. |
| --- | --- |

(66)

Pripomba, da ukrep ni selektiven, ker lahko kvalificirano podjetje ustanovi kdor koli, in da so omejitve razpoložljivosti statusa kvalificiranega podjetja dejanje nasprotne diskriminacije prebivalcev Gibraltarja, ne izkazuje tega, da ukrep ni selektiven. Pri preučevanju ukrepa je treba narediti primerjavo s splošno uporabnim sistemom, v tem primeru s standardnim režimom davka na dobiček pravnih oseb v Gibraltarju. Režim kvalificiranih podjetij je očitno izjema v splošnem sistemu.

| (67) | Komisija ugotavlja, da je imelo Združeno kraljestvo pripombe o regionalni specifičnosti. Komisija prav tako ugotavlja, da v Združenem kraljestvu niso poskušali trditi, da je režim kvalificiranih podjetij splošni ukrep v gibraltarski davčni pristojnosti. Komisija zato vztraja pri zaključku, da je ukrep v Gibraltarju materialno selektiven. Zato v tem primeru ni treba nujno preučiti vprašanja regionalne selektivnosti, ki je podrobno opisano v Odločbi Komisije z dne 30. marca 2004 o reformi davka na dobiček pravnih oseb gibraltarske vlade (19). |
| --- | --- |

(67)

Komisija ugotavlja, da je imelo Združeno kraljestvo pripombe o regionalni specifičnosti. Komisija prav tako ugotavlja, da v Združenem kraljestvu niso poskušali trditi, da je režim kvalificiranih podjetij splošni ukrep v gibraltarski davčni pristojnosti. Komisija zato vztraja pri zaključku, da je ukrep v Gibraltarju materialno selektiven. Zato v tem primeru ni treba nujno preučiti vprašanja regionalne selektivnosti, ki je podrobno opisano v Odločbi Komisije z dne 30. marca 2004 o reformi davka na dobiček pravnih oseb gibraltarske vlade (19).

| (68) | To vprašanje je obravnavalo sodišče prve stopnje, ki je zavrnilo utemeljitve gibraltarske vlade proti začasni oceni nezakonite pomoči v zvezi z režimom kvalificiranih podjetij, ki ga je podala Komisija (20). Ne glede na to, ali je bila zakonodaja kvalificiranih podjetij oblikovana na osnovi režima izvzetih podjetij iz leta 1967, je bila sprejeta leta 1983, po priključitvi Združenega kraljestva Skupnosti. Zato je ni mogoče šteti za „obstoječo pomoč“ v smislu člena 1(b)(i) Uredbe (ES) št. 659/1999. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je bilo zadosti razlogov za to, da je Komisija začela postopek uradne preiskave. |
| --- | --- |

(68)

To vprašanje je obravnavalo sodišče prve stopnje, ki je zavrnilo utemeljitve gibraltarske vlade proti začasni oceni nezakonite pomoči v zvezi z režimom kvalificiranih podjetij, ki ga je podala Komisija (20). Ne glede na to, ali je bila zakonodaja kvalificiranih podjetij oblikovana na osnovi režima izvzetih podjetij iz leta 1967, je bila sprejeta leta 1983, po priključitvi Združenega kraljestva Skupnosti. Zato je ni mogoče šteti za „obstoječo pomoč“ v smislu člena 1(b)(i) Uredbe (ES) št. 659/1999. Sodišče prve stopnje je odločilo, da je bilo zadosti razlogov za to, da je Komisija začela postopek uradne preiskave.

| (69) | Sodišče Evropskih skupnosti je že leta 1973 izrecno potrdilo uporabo pravil državne pomoči pri fiskalnih ukrepih (21). Čeprav je bilo nekaj primerov, da je Komisija ukrepala proti splošnim ukrepom davka na pravne osebe, to ne vpliva na obstoječo ali nezakonito naravo ukrepa pomoči. Zakonodaja kvalificiranih podjetij v tem primeru ni splošen ukrep davka na pravne osebe, ampak je v svojem obsegu precej specifična. Vsekakor prva uporaba predpisa Pogodbe v določeni situaciji ne pomeni uporabe novega pravila za nazaj. |
| --- | --- |

(69)

Sodišče Evropskih skupnosti je že leta 1973 izrecno potrdilo uporabo pravil državne pomoči pri fiskalnih ukrepih (21). Čeprav je bilo nekaj primerov, da je Komisija ukrepala proti splošnim ukrepom davka na pravne osebe, to ne vpliva na obstoječo ali nezakonito naravo ukrepa pomoči. Zakonodaja kvalificiranih podjetij v tem primeru ni splošen ukrep davka na pravne osebe, ampak je v svojem obsegu precej specifična. Vsekakor prva uporaba predpisa Pogodbe v določeni situaciji ne pomeni uporabe novega pravila za nazaj.

| (70) | O zakonodaji kvalificiranih podjetij Komisija ni bila obveščena v skladu s členom 88(3) Pogodbe. Dejstva, da je bila o tem obveščena skupina Primarolo, ni mogoče obravnavati kot formalnega obvestila Komisiji v skladu s pravili državne pomoči. |
| --- | --- |

(70)

O zakonodaji kvalificiranih podjetij Komisija ni bila obveščena v skladu s členom 88(3) Pogodbe. Dejstva, da je bila o tem obveščena skupina Primarolo, ni mogoče obravnavati kot formalnega obvestila Komisiji v skladu s pravili državne pomoči.

| (71) | Kar zadeva Obvestilo, ki določa upravno novost ali politično izjavo, je sodišče prve stopnje že potrdilo (22), da „Komisija nikjer v [Obvestilu] ne objavlja nobene spremembe prakse odločanja, ki zadeva ocenjevanje davčnih stopenj v luči členov 87 ES in 88 ES“. Iz tega sledi, da se Združeno kraljestvo moti, ko ocenjuje, da ukrepov, kot je npr. režim kvalificiranih podjetij, ni bilo mogoče označiti kot državno pomoč vse do tedaj, ko je bilo objavljeno Obvestilo. |
| --- | --- |

(71)

Kar zadeva Obvestilo, ki določa upravno novost ali politično izjavo, je sodišče prve stopnje že potrdilo (22), da „Komisija nikjer v [Obvestilu] ne objavlja nobene spremembe prakse odločanja, ki zadeva ocenjevanje davčnih stopenj v luči členov 87 ES in 88 ES“. Iz tega sledi, da se Združeno kraljestvo moti, ko ocenjuje, da ukrepov, kot je npr. režim kvalificiranih podjetij, ni bilo mogoče označiti kot državno pomoč vse do tedaj, ko je bilo objavljeno Obvestilo.

| (72) | Gibraltarska vlada ob podpori Združenega kraljestva zagovarja v zvezi z nadaljevanjem trditve, da je zakonodaja kvalificiranih podjetij postala pomoč šele po tem, ko je leta 1983 začela veljati v smislu člena 1(b)(v) Uredbe (ES) št. 659/1999, stališče, da je bil ukrep uveljavljen 10 let pred liberalizacijo pretoka kapitala. Te splošne ugotovitve ne podpirajo posebne utemeljitve v povezavi s kvalificiranimi podjetji in tako ne morejo, kot take, potrditi, da ukrep leta 1983 ni pomenil pomoči. Iz same zakonodaje je razvidno, da ni omejitev v sektorjih ekonomske dejavnosti, v katere se lahko vključijo kvalificirana podjetja. Obseg, v katerem so, če sploh so, nedoločene omejitve pri pretoku kapitala leta 1983 vplivale na podjetja, ki so imela prednost zaradi davčnih ugodnosti, dodeljenih s tem ukrepom, ni jasen. |
| --- | --- |

(72)

Gibraltarska vlada ob podpori Združenega kraljestva zagovarja v zvezi z nadaljevanjem trditve, da je zakonodaja kvalificiranih podjetij postala pomoč šele po tem, ko je leta 1983 začela veljati v smislu člena 1(b)(v) Uredbe (ES) št. 659/1999, stališče, da je bil ukrep uveljavljen 10 let pred liberalizacijo pretoka kapitala. Te splošne ugotovitve ne podpirajo posebne utemeljitve v povezavi s kvalificiranimi podjetji in tako ne morejo, kot take, potrditi, da ukrep leta 1983 ni pomenil pomoči. Iz same zakonodaje je razvidno, da ni omejitev v sektorjih ekonomske dejavnosti, v katere se lahko vključijo kvalificirana podjetja. Obseg, v katerem so, če sploh so, nedoločene omejitve pri pretoku kapitala leta 1983 vplivale na podjetja, ki so imela prednost zaradi davčnih ugodnosti, dodeljenih s tem ukrepom, ni jasen.

| (73) | Tudi če so takrat, kot trdi Združeno kraljestvo, nekateri bančni zakoni in devizni nadzor v državah članicah preprečevali uporabo takih eksteritorialnih davčnih ugodnosti, bi obstoj davčnih ugodnosti kljub vsemu okrepil položaj kvalificiranih podjetij na tržiščih brez takih omejitev, v primerjavi s konkurenčnimi podjetji iz drugih držav članic. V tem smislu je gibraltarska vlada predložila v osnovi enake utemeljitve, kakršne je uporabila v postopku pred sodiščem prve stopnje. Sodišče je zavrnilo te utemeljitve proti začasni klasifikaciji zakonodaje kvalificiranih podjetij, ki ga je podala Komisija, in zaključilo, da take „splošne utemeljitve ne morejo potrditi, da je treba davčno shemo iz leta 1983, zaradi njenih notranjih značilnosti, klasificirati kot obstoječo shemo pomoči“ (23). Sodišče je tudi zavrnilo vzporednice s primerom irskega davka na dobiček pravnih oseb (24) in to na osnovi utemeljitve, da so bile dejanske in pravne okoliščine precej drugačne (25). Komisija tako ne vidi razloga za spremembo svojega stališča. |
| --- | --- |

(73)

Tudi če so takrat, kot trdi Združeno kraljestvo, nekateri bančni zakoni in devizni nadzor v državah članicah preprečevali uporabo takih eksteritorialnih davčnih ugodnosti, bi obstoj davčnih ugodnosti kljub vsemu okrepil položaj kvalificiranih podjetij na tržiščih brez takih omejitev, v primerjavi s konkurenčnimi podjetji iz drugih držav članic. V tem smislu je gibraltarska vlada predložila v osnovi enake utemeljitve, kakršne je uporabila v postopku pred sodiščem prve stopnje. Sodišče je zavrnilo te utemeljitve proti začasni klasifikaciji zakonodaje kvalificiranih podjetij, ki ga je podala Komisija, in zaključilo, da take „splošne utemeljitve ne morejo potrditi, da je treba davčno shemo iz leta 1983, zaradi njenih notranjih značilnosti, klasificirati kot obstoječo shemo pomoči“ (23). Sodišče je tudi zavrnilo vzporednice s primerom irskega davka na dobiček pravnih oseb (24) in to na osnovi utemeljitve, da so bile dejanske in pravne okoliščine precej drugačne (25). Komisija tako ne vidi razloga za spremembo svojega stališča.

| (74) | Utemeljitve gibraltarske vlade v zvezi z domnevnimi kršitvami načel o proporcionalnosti, pravni varnosti in zakonitih pričakovanjih predpostavljajo prostor presoje, ki ga Komisija nima. V primeru Piaggio (26) je sodišče odločilo, da klasifikacije sheme, ki je bila vprašanje obstoječe pomoči in jo je podala Komisija, zaradi praktičnosti, ko ta shema ni bila objavljena v skladu s členom 88(3) Pogodbe, ni bilo mogoče sprejeti. Tako je treba, kot je potrdilo sodišče prve stopnje (27), klasifikacijo ukrepa kot nove ali obstoječe pomoči določiti ne glede na čas, ki je potekel od začetka veljavnosti ukrepa, in neodvisno od vse prejšnje upravne prakse ne glede na vse domnevne ekonomske posledice. Zaradi tega je treba zavrniti predlog podjetja Charles A. Gomez & Co. in Združenega kraljestva, da je Komisija delovala pretirano, ko je menila, da zahteva ukrep uradno obvestilo. Omejitev obdobja v členu 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 podobno ne določa splošnega načela, v zvezi s katerim se nezakonita pomoč spreminja v obstoječo pomoč, ampak samo preprečuje povračilo pomoči, uvedene več kot 10 let pred prvim posredovanjem Komisije. |
| --- | --- |

(74)

Utemeljitve gibraltarske vlade v zvezi z domnevnimi kršitvami načel o proporcionalnosti, pravni varnosti in zakonitih pričakovanjih predpostavljajo prostor presoje, ki ga Komisija nima. V primeru Piaggio (26) je sodišče odločilo, da klasifikacije sheme, ki je bila vprašanje obstoječe pomoči in jo je podala Komisija, zaradi praktičnosti, ko ta shema ni bila objavljena v skladu s členom 88(3) Pogodbe, ni bilo mogoče sprejeti. Tako je treba, kot je potrdilo sodišče prve stopnje (27), klasifikacijo ukrepa kot nove ali obstoječe pomoči določiti ne glede na čas, ki je potekel od začetka veljavnosti ukrepa, in neodvisno od vse prejšnje upravne prakse ne glede na vse domnevne ekonomske posledice. Zaradi tega je treba zavrniti predlog podjetja Charles A. Gomez & Co. in Združenega kraljestva, da je Komisija delovala pretirano, ko je menila, da zahteva ukrep uradno obvestilo. Omejitev obdobja v členu 15 Uredbe (ES) št. 659/1999 podobno ne določa splošnega načela, v zvezi s katerim se nezakonita pomoč spreminja v obstoječo pomoč, ampak samo preprečuje povračilo pomoči, uvedene več kot 10 let pred prvim posredovanjem Komisije.

| (75) | Komisija ugotavlja, da zadeva postopek v členih 96 in 97 Pogodbe razlike med splošnimi določili držav članic (28). Zakonodaja kvalificiranih podjetij v nasprotju s tem ni tako splošno določilo, ampak selektivni ukrep ozkega obsega, ki jasno sodi v okvir pravil državne pomoči. Komisija tudi ugotavlja, da je njena dejavnost povsem v skladu z odstavkom J Kodeksa ravnanja za obdavčenje podjetij. |
| --- | --- |

(75)

Komisija ugotavlja, da zadeva postopek v členih 96 in 97 Pogodbe razlike med splošnimi določili držav članic (28). Zakonodaja kvalificiranih podjetij v nasprotju s tem ni tako splošno določilo, ampak selektivni ukrep ozkega obsega, ki jasno sodi v okvir pravil državne pomoči. Komisija tudi ugotavlja, da je njena dejavnost povsem v skladu z odstavkom J Kodeksa ravnanja za obdavčenje podjetij.

| (76) | Če režim kvalificiranih podjetij pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, je treba njegovo združljivost s splošnim tržiščem oceniti v luči odstopanj iz člena 87(2) in (3). |
| --- | --- |

(76)

Če režim kvalificiranih podjetij pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, je treba njegovo združljivost s splošnim tržiščem oceniti v luči odstopanj iz člena 87(2) in (3).

| (77) | Odstopanja v členu 87(2) Pogodbe v zvezi s pomočjo socialne narave, ki se dodeli porabnikom, v zvezi s pomočjo za odpravo škode, ki jo povzročijo naravne nesreče ali izredne razmere, ter v zvezi s pomočjo, dodeljeno določenim območjem Zvezne republike Nemčije, v tem primeru ne veljajo. |
| --- | --- |

(77)

Odstopanja v členu 87(2) Pogodbe v zvezi s pomočjo socialne narave, ki se dodeli porabnikom, v zvezi s pomočjo za odpravo škode, ki jo povzročijo naravne nesreče ali izredne razmere, ter v zvezi s pomočjo, dodeljeno določenim območjem Zvezne republike Nemčije, v tem primeru ne veljajo.

| (78) | Zaprtje Kraljeve mornariške ladjedelnice pa še zlasti ne more veljati za izjemen primer v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe. Praksa odločanja Komisije določa, da velja to odstopanje samo v razmerah, v katerih ni mogoče predvideti izjemnega primera in je le-ta zunaj nadzora oblasti držav članic. Organi oblasti Združenega kraljestva so objavili zaprtje ladjedelnice leta 1981, tri leta za tem (leta 1984) pa je bila dejansko zaprta. |
| --- | --- |

(78)

Zaprtje Kraljeve mornariške ladjedelnice pa še zlasti ne more veljati za izjemen primer v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe. Praksa odločanja Komisije določa, da velja to odstopanje samo v razmerah, v katerih ni mogoče predvideti izjemnega primera in je le-ta zunaj nadzora oblasti držav članic. Organi oblasti Združenega kraljestva so objavili zaprtje ladjedelnice leta 1981, tri leta za tem (leta 1984) pa je bila dejansko zaprta.

| (79) | Odstopanje iz člena 87(3)(a) daje pooblastilo, da se lahko s pomočjo pospešuje ekonomski razvoj območij, kjer je življenjski standard nenormalno nizek ali kjer vlada velika nezaposlenost. Točka 3.5 smernic Komisije o državni regionalni pomoči (29) določa metodologijo za razmejitev območij, ki se štejejo za upravičena do ugodnosti iz odstopanja člena 87(3)(a) Pogodbe. Le-ta uporablja zgodovinske podatke. Tega določila v nasprotju s trditvijo podjetja Charles A. Gomez & Co. ni mogoče uporabljati za naprej in velja samo na območjih, kjer je nižji življenjski standard ali kjer je nezaposlenost velika. Ta območja določa regionalni zemljevid pomoči (30) Združenega kraljestva. Organi oblasti Združenega kraljestva Gibraltarja niso predlagali za območje, ki dobiva pomoč, in so se strinjali, da v obdobju od leta 2000 do leta 2006 v Gibraltarju ne bo mogoče dodeliti nobene regionalne pomoči. Ker Gibraltar ni in nikoli ni bil tako območje, člen 87(3)(a) ne velja. Nihče v nobenem primeru ne ugovarja, da je bruto družbeni proizvod na prebivalca v Gibraltarju pod pragom, določenim v točki 3.5 smernic Komisije o državni regionalni pomoči. Člena 87(3)(a) ni mogoče uporabljati za opravičevanje negotovih in nedoločljivih prihodnjih učinkov, ki jih lahko preprečijo ali oslabijo državne oblasti z drugimi instrumenti politike. |
| --- | --- |

(79)

Odstopanje iz člena 87(3)(a) daje pooblastilo, da se lahko s pomočjo pospešuje ekonomski razvoj območij, kjer je življenjski standard nenormalno nizek ali kjer vlada velika nezaposlenost. Točka 3.5 smernic Komisije o državni regionalni pomoči (29) določa metodologijo za razmejitev območij, ki se štejejo za upravičena do ugodnosti iz odstopanja člena 87(3)(a) Pogodbe. Le-ta uporablja zgodovinske podatke. Tega določila v nasprotju s trditvijo podjetja Charles A. Gomez & Co. ni mogoče uporabljati za naprej in velja samo na območjih, kjer je nižji življenjski standard ali kjer je nezaposlenost velika. Ta območja določa regionalni zemljevid pomoči (30) Združenega kraljestva. Organi oblasti Združenega kraljestva Gibraltarja niso predlagali za območje, ki dobiva pomoč, in so se strinjali, da v obdobju od leta 2000 do leta 2006 v Gibraltarju ne bo mogoče dodeliti nobene regionalne pomoči. Ker Gibraltar ni in nikoli ni bil tako območje, člen 87(3)(a) ne velja. Nihče v nobenem primeru ne ugovarja, da je bruto družbeni proizvod na prebivalca v Gibraltarju pod pragom, določenim v točki 3.5 smernic Komisije o državni regionalni pomoči. Člena 87(3)(a) ni mogoče uporabljati za opravičevanje negotovih in nedoločljivih prihodnjih učinkov, ki jih lahko preprečijo ali oslabijo državne oblasti z drugimi instrumenti politike.

| (80) | Režim kvalificiranih podjetij ne more veljati za projekt skupnega evropskega interesa in tudi ne more rešiti resnih motenj v gospodarstvu države članice, kot določa člen 87(3)(b) Pogodbe. Gibraltarska vlada ugotavlja, da razlagata Komisija in Sodišče člen 87(3)(b) izključno v pomenu, da morajo resne motnje prizadeti celotno gospodarstvo države članice (31). Zadevna motnja, zaprtje mornariške ladjedelnice, ni vplivala na celotno gospodarstvo Združenega kraljestva. Čeprav Komisija upošteva utemeljitev gibraltarske vlade, da je Gibraltar ločen od Združenega kraljestva v ustavnem, političnem, zakonodajnem, gospodarskem, finančnem in geografskem smislu, to ne spremeni dejstva, da je Gibraltar v smislu pravil državne pomoči del Združenega kraljestva, ne glede na edinstven obseg člena 299(4) Pogodbe. V vsakem primeru obstajajo druga območja v Skupnosti, za katera so značilne različne vrste in stopnje njihove ločenosti od držav članic, katerih del so. Nobeno od teh območij ne velja za samostojno državo članico v smislu člena 87(3)(b). Vzporednice, ki jih dela gibraltarska vlada z ukrepi, sprejetimi kot odgovor na krizo ob bolezni BSE (Bovine Spongiform Encephalopathy) v Združenem kraljestvu, niso pomembne. Kriza BSE je bila izjemen pojav in zato so ti ukrepi sodili v obseg člena 87(2)(b) Pogodbe. Da člen 87(2)(b) velja, ni treba, da izjemen pojav vpliva na celotno zadevno državo članico. |
| --- | --- |

(80)

Režim kvalificiranih podjetij ne more veljati za projekt skupnega evropskega interesa in tudi ne more rešiti resnih motenj v gospodarstvu države članice, kot določa člen 87(3)(b) Pogodbe. Gibraltarska vlada ugotavlja, da razlagata Komisija in Sodišče člen 87(3)(b) izključno v pomenu, da morajo resne motnje prizadeti celotno gospodarstvo države članice (31). Zadevna motnja, zaprtje mornariške ladjedelnice, ni vplivala na celotno gospodarstvo Združenega kraljestva. Čeprav Komisija upošteva utemeljitev gibraltarske vlade, da je Gibraltar ločen od Združenega kraljestva v ustavnem, političnem, zakonodajnem, gospodarskem, finančnem in geografskem smislu, to ne spremeni dejstva, da je Gibraltar v smislu pravil državne pomoči del Združenega kraljestva, ne glede na edinstven obseg člena 299(4) Pogodbe. V vsakem primeru obstajajo druga območja v Skupnosti, za katera so značilne različne vrste in stopnje njihove ločenosti od držav članic, katerih del so. Nobeno od teh območij ne velja za samostojno državo članico v smislu člena 87(3)(b). Vzporednice, ki jih dela gibraltarska vlada z ukrepi, sprejetimi kot odgovor na krizo ob bolezni BSE (Bovine Spongiform Encephalopathy) v Združenem kraljestvu, niso pomembne. Kriza BSE je bila izjemen pojav in zato so ti ukrepi sodili v obseg člena 87(2)(b) Pogodbe. Da člen 87(2)(b) velja, ni treba, da izjemen pojav vpliva na celotno zadevno državo članico.

| (81) | Cilj režima kvalificiranih podjetij ni pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine kot predvideva člen 87(3)(d) Pogodbe. |
| --- | --- |

(81)

Cilj režima kvalificiranih podjetij ni pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine kot predvideva člen 87(3)(d) Pogodbe.

| (82) | In končno je treba režim kvalificiranih podjetij preučiti v luči člena 87(3)(c) Pogodbe, ki daje pooblastilo, da se lahko s pomočjo olajšuje razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, če takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Davčne ugodnosti, ki izhajajo iz režima kvalificiranih podjetij, niso povezane z naložbami, z ustvarjanjem delovnih mest ali s specifičnimi projekti. Pomenijo preprosto znižanje prispevkov, ki bi jih običajno nosila zadevna podjetja v času svojega poslovanja in ki jih je treba obravnavati kot operativno državno pomoč, katere ugodnosti prenehajo takoj, ko je pomoč umaknjena. Taka pomoč glede na običajno prakso Komisije ne olajšuje razvoja določenih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij po členu 87(3)(c) Pogodbe. Operativna pomoč, v skladu s točkama 4.15 in 4.16 smernic Komisije o državni regionalni pomoči, se lahko dodeli samo v izjemnih okoliščinah ali pod posebnimi pogoji. Gibraltar poleg tega ni vključen v regionalni zemljevid pomoči za Združeno kraljestvo za obdobje od leta 2000 do leta 2006, kot ga je odobrila Komisija pod državno pomočjo št. N 265/00 (32). |
| --- | --- |

(82)

In končno je treba režim kvalificiranih podjetij preučiti v luči člena 87(3)(c) Pogodbe, ki daje pooblastilo, da se lahko s pomočjo olajšuje razvoj določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, če takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. Davčne ugodnosti, ki izhajajo iz režima kvalificiranih podjetij, niso povezane z naložbami, z ustvarjanjem delovnih mest ali s specifičnimi projekti. Pomenijo preprosto znižanje prispevkov, ki bi jih običajno nosila zadevna podjetja v času svojega poslovanja in ki jih je treba obravnavati kot operativno državno pomoč, katere ugodnosti prenehajo takoj, ko je pomoč umaknjena. Taka pomoč glede na običajno prakso Komisije ne olajšuje razvoja določenih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij po členu 87(3)(c) Pogodbe. Operativna pomoč, v skladu s točkama 4.15 in 4.16 smernic Komisije o državni regionalni pomoči, se lahko dodeli samo v izjemnih okoliščinah ali pod posebnimi pogoji. Gibraltar poleg tega ni vključen v regionalni zemljevid pomoči za Združeno kraljestvo za obdobje od leta 2000 do leta 2006, kot ga je odobrila Komisija pod državno pomočjo št. N 265/00 (32).

| (83) | Sodišče je večkrat odločilo, da če se ugotovi, da nezakonito dodeljena državna pomoč ni v skladu s skupnim trgom, je naravna posledica takega odkritja izterjava pomoči od upravičencev (33). Z izterjavo pomoči se, kolikor je mogoče, obnovi konkurenčni položaj, ki je obstajal pred njeno dodelitvijo. Vendar pa člen 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da „Komisija ne bo zahtevala izterjave pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom pravnega reda Skupnosti“. |
| --- | --- |

(83)

Sodišče je večkrat odločilo, da če se ugotovi, da nezakonito dodeljena državna pomoč ni v skladu s skupnim trgom, je naravna posledica takega odkritja izterjava pomoči od upravičencev (33). Z izterjavo pomoči se, kolikor je mogoče, obnovi konkurenčni položaj, ki je obstajal pred njeno dodelitvijo. Vendar pa člen 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da „Komisija ne bo zahtevala izterjave pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom pravnega reda Skupnosti“.

| (84) | Utemeljitve gibraltarske vlade, da so negotovost obsega pravil državne pomoči in redkost ali novost, da Komisija ukrepa proti davčnim ukrepom, ki so po naravi eksteritorialni ali ne, ustvarila zakonita pričakovanja, je treba zavrniti. Samo v izjemnih okoliščinah se lahko prejemnik nezakonite pomoči izogne obvezi njenega povračila. Te okoliščine ocenijo nacionalni pravosodni organi za posamezne primere (34). Podobno kot objava Obvestila ni bila politična izjava Komisije niti ni bila, kot trdi Združeno kraljestvo, poostritev uporabe pravil državne pomoči, tudi ni mogla ustvariti zakonitih pričakovanj (35). Prva uporaba pravila Pogodbe v posebni situaciji ne more ustvariti zakonitega pričakovanja v zvezi s preteklostjo. Različna davčna obravnava med rezidenčnimi in nerezidenčnimi podjetji je v nasprotju s trditvijo Združenega kraljestva igrala pomembno vlogo v prejšnjih odločitvah Komisije v zvezi z državno pomočjo (36). |
| --- | --- |

(84)

Utemeljitve gibraltarske vlade, da so negotovost obsega pravil državne pomoči in redkost ali novost, da Komisija ukrepa proti davčnim ukrepom, ki so po naravi eksteritorialni ali ne, ustvarila zakonita pričakovanja, je treba zavrniti. Samo v izjemnih okoliščinah se lahko prejemnik nezakonite pomoči izogne obvezi njenega povračila. Te okoliščine ocenijo nacionalni pravosodni organi za posamezne primere (34). Podobno kot objava Obvestila ni bila politična izjava Komisije niti ni bila, kot trdi Združeno kraljestvo, poostritev uporabe pravil državne pomoči, tudi ni mogla ustvariti zakonitih pričakovanj (35). Prva uporaba pravila Pogodbe v posebni situaciji ne more ustvariti zakonitega pričakovanja v zvezi s preteklostjo. Različna davčna obravnava med rezidenčnimi in nerezidenčnimi podjetji je v nasprotju s trditvijo Združenega kraljestva igrala pomembno vlogo v prejšnjih odločitvah Komisije v zvezi z državno pomočjo (36).

| (85) | Obvestilo o zakonodaji kvalificiranih podjetij, poslano skupini Primarolo, je daleč od tega, da bi ustvarjalo zakonita pričakovanja, postavilo ukrep izključno v obseg obveznosti Komisije, omenjenih v odstavku J Kodeksa ravnanja za obdavčenje podjetij, da bi pregledali ali ponovno pregledali obstoječe davčne dogovore držav članic, z vsemi posledicami, ki jih prinašajo preiskave državne pomoči. |
| --- | --- |

(85)

Obvestilo o zakonodaji kvalificiranih podjetij, poslano skupini Primarolo, je daleč od tega, da bi ustvarjalo zakonita pričakovanja, postavilo ukrep izključno v obseg obveznosti Komisije, omenjenih v odstavku J Kodeksa ravnanja za obdavčenje podjetij, da bi pregledali ali ponovno pregledali obstoječe davčne dogovore držav članic, z vsemi posledicami, ki jih prinašajo preiskave državne pomoči.

| (86) | V zvezi z razvojem skupnega trga in z liberalizacijo pretoka kapitala in finančnih storitev je gibraltarska vlada podala samo splošne utemeljitve, ki ne morejo dokazati obstoja zakonitih pričakovanj. Komisija še zlasti ugotavlja, da ni bilo nobenega posebnega zaključka o tem, kako je razvoj skupnega trga ustvaril takšna pričakovanja, prav tako pa ni bilo nobene utemeljitve v zvezi z vplivom posebnih ukrepov liberalizacije. Jasno je tudi, da je obseg zakonodaje kvalificiranih podjetij širši kot so sektorji, na katere bi lahko vplivale omejitve pretoka kapitala in finančne storitve. |
| --- | --- |

(86)

V zvezi z razvojem skupnega trga in z liberalizacijo pretoka kapitala in finančnih storitev je gibraltarska vlada podala samo splošne utemeljitve, ki ne morejo dokazati obstoja zakonitih pričakovanj. Komisija še zlasti ugotavlja, da ni bilo nobenega posebnega zaključka o tem, kako je razvoj skupnega trga ustvaril takšna pričakovanja, prav tako pa ni bilo nobene utemeljitve v zvezi z vplivom posebnih ukrepov liberalizacije. Jasno je tudi, da je obseg zakonodaje kvalificiranih podjetij širši kot so sektorji, na katere bi lahko vplivale omejitve pretoka kapitala in finančne storitve.

| (87) | Gibraltarska vlada navaja za podporo svojega stališča primer Defrenne, češ da so zamude pred preiskavo režima kvalificiranih podjetij in po njej ustvarile zakonita pričakovanja. Vendar pa sta bili dejanska in pravna situacija v primeru Defrenne povsem drugačni. Komisija je zlasti s svojim odlaganjem ukrepanja proti kršitvam nekaterih držav članic, kljub lastnim preiskavam zadevnih kršitev in večkratnim opozorilom, da bo ukrepala, pripeljala države članice do tega, da so učvrstile svoje mnenje glede učinka člena 119 Pogodbe (zdaj člena 141). V nasprotju s tem pa režim kvalificiranih podjetij nikoli ni vzbujal pozornosti Komisije, tako da je le-ta začela šele ob sprejemu Kodeksa ravnanja za obdavčenje podjetij sistematično preiskovati davčne dogovore držav članic. |
| --- | --- |

(87)

Gibraltarska vlada navaja za podporo svojega stališča primer Defrenne, češ da so zamude pred preiskavo režima kvalificiranih podjetij in po njej ustvarile zakonita pričakovanja. Vendar pa sta bili dejanska in pravna situacija v primeru Defrenne povsem drugačni. Komisija je zlasti s svojim odlaganjem ukrepanja proti kršitvam nekaterih držav članic, kljub lastnim preiskavam zadevnih kršitev in večkratnim opozorilom, da bo ukrepala, pripeljala države članice do tega, da so učvrstile svoje mnenje glede učinka člena 119 Pogodbe (zdaj člena 141). V nasprotju s tem pa režim kvalificiranih podjetij nikoli ni vzbujal pozornosti Komisije, tako da je le-ta začela šele ob sprejemu Kodeksa ravnanja za obdavčenje podjetij sistematično preiskovati davčne dogovore držav članic.

| (88) | Podobno domnevne zamude v predhodni preiskavi ne morejo ustvariti zakonitih pričakovanj. Ker se Združeno kraljestvo ni držalo rokov, določenih v zahtevah po podatkih, je to prispevalo k zamudam, če so te dejansko obstajale. Predhodno preiskavo je prav tako treba upoštevati v širšem smislu nadaljnjih ukrepov Komisije pri sprejemu Kodeksa ravnanja za obdavčitev podjetij, v katerem je iskala podatke pri državah članicah v zvezi s približno 50 davčnimi ukrepi. Režim kvalificiranih podjetij je bil le eden od teh ukrepov. Komisija ni bila nedejavna med predhodno preiskavo, ampak je morala vzporedno s preučevanjem drugih ukrepov preiskovati tudi kvalificirana podjetja. |
| --- | --- |

(88)

Podobno domnevne zamude v predhodni preiskavi ne morejo ustvariti zakonitih pričakovanj. Ker se Združeno kraljestvo ni držalo rokov, določenih v zahtevah po podatkih, je to prispevalo k zamudam, če so te dejansko obstajale. Predhodno preiskavo je prav tako treba upoštevati v širšem smislu nadaljnjih ukrepov Komisije pri sprejemu Kodeksa ravnanja za obdavčitev podjetij, v katerem je iskala podatke pri državah članicah v zvezi s približno 50 davčnimi ukrepi. Režim kvalificiranih podjetij je bil le eden od teh ukrepov. Komisija ni bila nedejavna med predhodno preiskavo, ampak je morala vzporedno s preučevanjem drugih ukrepov preiskovati tudi kvalificirana podjetja.

| (89) | Del časa so namenili preiskavi zakonodaje izvzetih podjetij, na osnovi katere je bil po besedah gibraltarske vlade skorajda „dobesedno“ oblikovan režim kvalificiranih podjetij. V tem primeru se je gibraltarska vlada sama sklicevala na svoje trditve o izvzetih podjetjih (npr. zapis, ki ga je oddalo Združeno kraljestvo v pismu z dne 12. septembra 2000), ki pravijo, da veljajo pripombe o izvzetih podjetjih smiselno (mutatis mutandis) za kvalificirana podjetja. Kolikor je Komisiji znano, so organi oblasti Združenega kraljestva obveščali gibraltarsko vlado o vodenju preiskave. Gibraltarska vlada je imela na srečanju 19. oktobra 2000 priložnost razpravljati o preiskavi njenih eksteritorialnih davčnih režimov in se je v vseh njenih fazah tudi imela možnost pozanimati o njenem napredovanju, časovnih okvirih in o predvidenem izidu. |
| --- | --- |

(89)

Del časa so namenili preiskavi zakonodaje izvzetih podjetij, na osnovi katere je bil po besedah gibraltarske vlade skorajda „dobesedno“ oblikovan režim kvalificiranih podjetij. V tem primeru se je gibraltarska vlada sama sklicevala na svoje trditve o izvzetih podjetjih (npr. zapis, ki ga je oddalo Združeno kraljestvo v pismu z dne 12. septembra 2000), ki pravijo, da veljajo pripombe o izvzetih podjetjih smiselno (mutatis mutandis) za kvalificirana podjetja. Kolikor je Komisiji znano, so organi oblasti Združenega kraljestva obveščali gibraltarsko vlado o vodenju preiskave. Gibraltarska vlada je imela na srečanju 19. oktobra 2000 priložnost razpravljati o preiskavi njenih eksteritorialnih davčnih režimov in se je v vseh njenih fazah tudi imela možnost pozanimati o njenem napredovanju, časovnih okvirih in o predvidenem izidu.

| (90) | Morda je bilo nekaj dvomov glede koristnosti sprožitve postopka državne pomoči v zvezi z nekaterimi davčnimi ukrepi, dokler niso bili znani vplivi odpravljanja škodljivih ukrepov. To je delno povezano s tistimi obstoječimi ukrepi pomoči, za katere velja, da preiskava pomoči ne bi imela nobenega pomena, če bi te ukrepe povrnili v skladu s Kodeksom ravnanja za obdavčenje podjetij. Komisija je tudi sprejela stališče, da bi bilo v interesu enakovrednega obravnavanja bolje hkrati uvesti postopek na večjem številu ukrepov in večjem številu držav članic, kot pa da so sprejeli posamezni pristop. |
| --- | --- |

(90)

Morda je bilo nekaj dvomov glede koristnosti sprožitve postopka državne pomoči v zvezi z nekaterimi davčnimi ukrepi, dokler niso bili znani vplivi odpravljanja škodljivih ukrepov. To je delno povezano s tistimi obstoječimi ukrepi pomoči, za katere velja, da preiskava pomoči ne bi imela nobenega pomena, če bi te ukrepe povrnili v skladu s Kodeksom ravnanja za obdavčenje podjetij. Komisija je tudi sprejela stališče, da bi bilo v interesu enakovrednega obravnavanja bolje hkrati uvesti postopek na večjem številu ukrepov in večjem številu držav članic, kot pa da so sprejeli posamezni pristop.

| (91) | V zvezi z zahtevo, da mora obstajati rok zastaranja, tak rok dejansko obstaja in je določen v členu 15 Pogodbe (ES) št. 659/1999. Izključuje povrnitev pomoči, prejete več kot 10 let pred prvim posredovanjem Komisije, v tem primeru 10 let pred pismom Komisije, poslanim 12. februarja 1999. |
| --- | --- |

(91)

V zvezi z zahtevo, da mora obstajati rok zastaranja, tak rok dejansko obstaja in je določen v členu 15 Pogodbe (ES) št. 659/1999. Izključuje povrnitev pomoči, prejete več kot 10 let pred prvim posredovanjem Komisije, v tem primeru 10 let pred pismom Komisije, poslanim 12. februarja 1999.

| (92) | Komisija upošteva pripombe gibraltarske vlade o pomenu posebne zahteve Komisije po pripombah o povračilu pomoči. Zahteva je jasno izrazila dvome Komisije v zvezi z vprašanjem povračila, služila pa je tudi kot izrecen signal upravičencem, da obstaja možnost zahteve po povračilu in je le-ta načeloma njen logični rezultat, če se odkrije, da je ukrep nezakonita in nezdružljiva pomoč. Medtem ko je predsednik sodišča prve stopnje ugotovil, da „mora ta nenavadna zahteva na prvi pogled dovolj pomiriti morebitne skrbi upravičencev“, pa ni zaključil, da so bile skrbi pregnane (37). Če bi bil to ugotovil, bi bila Komisija postavljena v absurdno situacijo, v kateri bi neobičajne posledice iskanja pogledov na potek dejanj izključevale prav ta potek dejanj. |
| --- | --- |

(92)

Komisija upošteva pripombe gibraltarske vlade o pomenu posebne zahteve Komisije po pripombah o povračilu pomoči. Zahteva je jasno izrazila dvome Komisije v zvezi z vprašanjem povračila, služila pa je tudi kot izrecen signal upravičencem, da obstaja možnost zahteve po povračilu in je le-ta načeloma njen logični rezultat, če se odkrije, da je ukrep nezakonita in nezdružljiva pomoč. Medtem ko je predsednik sodišča prve stopnje ugotovil, da „mora ta nenavadna zahteva na prvi pogled dovolj pomiriti morebitne skrbi upravičencev“, pa ni zaključil, da so bile skrbi pregnane (37). Če bi bil to ugotovil, bi bila Komisija postavljena v absurdno situacijo, v kateri bi neobičajne posledice iskanja pogledov na potek dejanj izključevale prav ta potek dejanj.

| (93) | Podobno bi morebitni dvomi, ki bi jih javno izrekla Komisija v zvezi z obstoječo ali nezakonito naravo ukrepa pomoči, služili za poudarek, da je bilo odkritje nezakonite pomoči z vsemi njenimi posledicami jasna možnost. |
| --- | --- |

(93)

Podobno bi morebitni dvomi, ki bi jih javno izrekla Komisija v zvezi z obstoječo ali nezakonito naravo ukrepa pomoči, služili za poudarek, da je bilo odkritje nezakonite pomoči z vsemi njenimi posledicami jasna možnost.

| (94) | Trditev, da bi zahteva po povračilu kršila načelo proporcionalnosti, je treba prav tako zavrniti. Sodišče je dosledno odločilo (38), da se povračilo nezakonito dodeljene državne pomoči z vidika ponovne vzpostavitve prejšnje situacije načeloma ne more obravnavati kot nesorazmerno. |
| --- | --- |

(94)

Trditev, da bi zahteva po povračilu kršila načelo proporcionalnosti, je treba prav tako zavrniti. Sodišče je dosledno odločilo (38), da se povračilo nezakonito dodeljene državne pomoči z vidika ponovne vzpostavitve prejšnje situacije načeloma ne more obravnavati kot nesorazmerno.

| (95) | Komisija zavrača trditev, da bi zahteva po povračilu nesorazmerno upravno obremenila gibraltarske oblasti. Po trditvah Združenega kraljestva je kvalificiranih podjetij približno 140. To je manj kot 10 % podjetij, vsako leto zavezanih obdavčitvi v Gibraltarju. Komisija v zvezi s tem, da plačuje večina, če že ne vsa kvalificirana podjetja, nekaj davka na dobiček, pa čeprav po nižji stopnji, in da so taka podjetja večinoma „fizično“ prisotna v Gibraltarju, zaključuje, da upravno breme ne bi bilo pretirano. Sodišče je v zvezi z omembo, da so preiskovalne pristojnosti gibraltarskega davčnega oddelka omejene, odločilo, da se nacionalne določbe ne morejo uveljavljati na tak način, ki bi povsem preprečeval povrnitev (39). |
| --- | --- |

(95)

Komisija zavrača trditev, da bi zahteva po povračilu nesorazmerno upravno obremenila gibraltarske oblasti. Po trditvah Združenega kraljestva je kvalificiranih podjetij približno 140. To je manj kot 10 % podjetij, vsako leto zavezanih obdavčitvi v Gibraltarju. Komisija v zvezi s tem, da plačuje večina, če že ne vsa kvalificirana podjetja, nekaj davka na dobiček, pa čeprav po nižji stopnji, in da so taka podjetja večinoma „fizično“ prisotna v Gibraltarju, zaključuje, da upravno breme ne bi bilo pretirano. Sodišče je v zvezi z omembo, da so preiskovalne pristojnosti gibraltarskega davčnega oddelka omejene, odločilo, da se nacionalne določbe ne morejo uveljavljati na tak način, ki bi povsem preprečeval povrnitev (39).

| (96) | Gibraltarska vlada je poskušala z utemeljitvami, podobnimi tistim v uvodni navedbi (37) zgoraj, o posledicah, ki bi jih imelo povračilo za gibraltarsko gospodarstvo, preprečiti objavo odločitve o začetku postopka uradne preiskave (40). Posledice se niso uresničile. Povsem negotovo je, da bi se uresničile kot rezultat naloga o povračilu v tem primeru. Komisija ugotavlja, da so utemeljitve o vplivu povračila na gibraltarsko gospodarstvo vključevale tako režim kvalificiranih podjetij kot tudi režim izvzetih podjetij. Odkar je gibraltarska vlada posredovala pripombe, se je grožnja o povračilu zmanjšala do te mere, da je po razveljavitvi odločitve Komisije za začetek uradnega postopka preiskave o državni pomoči (41), zdaj v preiskavi izvirna zakonodaja o izvzetih podjetjih iz leta 1967 kot obstoječa shema pomoči. V zvezi s to zakonodajo ne more biti nobenega naloga za povračilo, posledično pa bo zmanjšan tudi vpliv napovedi gibraltarske vlade, če se te sploh uresničijo. Komisija v nobenem primeru ne more dovoliti, da bi hipotetična ugibanja, kolikor je to mogoče, ovirala obnovitev konkurenčnega stanja, kakršno je bilo pred uvedbo nezakonitega ukrepa pomoči. |
| --- | --- |

(96)

Gibraltarska vlada je poskušala z utemeljitvami, podobnimi tistim v uvodni navedbi (37) zgoraj, o posledicah, ki bi jih imelo povračilo za gibraltarsko gospodarstvo, preprečiti objavo odločitve o začetku postopka uradne preiskave (40). Posledice se niso uresničile. Povsem negotovo je, da bi se uresničile kot rezultat naloga o povračilu v tem primeru. Komisija ugotavlja, da so utemeljitve o vplivu povračila na gibraltarsko gospodarstvo vključevale tako režim kvalificiranih podjetij kot tudi režim izvzetih podjetij. Odkar je gibraltarska vlada posredovala pripombe, se je grožnja o povračilu zmanjšala do te mere, da je po razveljavitvi odločitve Komisije za začetek uradnega postopka preiskave o državni pomoči (41), zdaj v preiskavi izvirna zakonodaja o izvzetih podjetjih iz leta 1967 kot obstoječa shema pomoči. V zvezi s to zakonodajo ne more biti nobenega naloga za povračilo, posledično pa bo zmanjšan tudi vpliv napovedi gibraltarske vlade, če se te sploh uresničijo. Komisija v nobenem primeru ne more dovoliti, da bi hipotetična ugibanja, kolikor je to mogoče, ovirala obnovitev konkurenčnega stanja, kakršno je bilo pred uvedbo nezakonitega ukrepa pomoči.

| (97) | Komisija upošteva pripombe gibraltarske vlade, da nekatera kvalificirana podjetja niso davčno zavezana v Gibraltarju, da nekatera kvalificirana podjetja nimajo sredstev znotraj njihove zakonodaje, da so nekatera prenehala poslovati in da nekatera kvalificirana podjetja prejemajo pomoč, ki je pod pragom de minimis. Vendar pa taki premisleki ne morejo sami po sebi izključiti naloga o povračilu. Prav tako ne morejo oprostiti obveznosti oblasti držav članic, da z ustreznimi koraki v največjem mogočem obsegu uveljavijo nalog o povračilu, ker postanejo pomembni šele v smislu preučevanja posameznega primera. Komisija v tem smislu ugotavlja, da ugodnosti statusa kvalificiranega podjetja niso omejene na pomoč de minimis, prav tako pa niso omejene na podjetja, ki so davčni zavezanci v Gibraltarju ali ki nimajo sredstev znotraj zakonodajne oblasti Gibraltarja. |
| --- | --- |

(97)

Komisija upošteva pripombe gibraltarske vlade, da nekatera kvalificirana podjetja niso davčno zavezana v Gibraltarju, da nekatera kvalificirana podjetja nimajo sredstev znotraj njihove zakonodaje, da so nekatera prenehala poslovati in da nekatera kvalificirana podjetja prejemajo pomoč, ki je pod pragom de minimis. Vendar pa taki premisleki ne morejo sami po sebi izključiti naloga o povračilu. Prav tako ne morejo oprostiti obveznosti oblasti držav članic, da z ustreznimi koraki v največjem mogočem obsegu uveljavijo nalog o povračilu, ker postanejo pomembni šele v smislu preučevanja posameznega primera. Komisija v tem smislu ugotavlja, da ugodnosti statusa kvalificiranega podjetja niso omejene na pomoč de minimis, prav tako pa niso omejene na podjetja, ki so davčni zavezanci v Gibraltarju ali ki nimajo sredstev znotraj zakonodajne oblasti Gibraltarja.

| (98) | Komisija nima pripomb o dobri veri ali drugih pripomb v zvezi z gibraltarskimi oblastmi. Iz odločitve Sodišča (42) pa sledi, da mora sprememba razširiti obseg ukrepa in/ali povečati ugodnost, ki je na voljo, če se obstoječi ukrep pomoči spremeni, zato da bi postal nova pomoč zaradi spremembe ali da je sprememba sama nova pomoč. |
| --- | --- |

(98)

Komisija nima pripomb o dobri veri ali drugih pripomb v zvezi z gibraltarskimi oblastmi. Iz odločitve Sodišča (42) pa sledi, da mora sprememba razširiti obseg ukrepa in/ali povečati ugodnost, ki je na voljo, če se obstoječi ukrep pomoči spremeni, zato da bi postal nova pomoč zaradi spremembe ali da je sprememba sama nova pomoč.

| (99) | Komisija v pričujočem primeru priznava odločitev Sodišča prve stopnje, da je treba gibraltarsko zakonodajo o izvzetih podjetjih iz leta 1967 obravnavati kot obstoječi ukrep pomoči (43). Komisija tudi ugotavlja, da je bila zakonodaja kvalificiranih podjetij oblikovana na osnovi zakonodaje izvzetih podjetij. Pogoji za uvrstitev mednje so zelo podobni. Bistvene spremembe so pri določanju letnega davka. Namesto da bi kvalificirana podjetja plačevala nizek, fiksen letni davek, plačujejo odstotek od svojega letnega prihodka. Iz tega sledi, da plačajo kvalificirana podjetja davek od dobička po višji stopnji kot izvzeta podjetja. Strožji režim kvalificiranih podjetij ponuja torej v primerjavi z režimom izvzetih podjetij manjše ugodnosti v smislu člena 87(1) Pogodbe. Komisija tudi ugotavlja, da bi v malo verjetnem primeru, da bi kvalificirano podjetje plačalo davek, ki bi bil nižji od fiksnega letnega davka ekvivalentnega izvzetega podjetja, razlika padla pod prag de minimis. Zakonodaja zagotavlja minimalno davčno stopnjo 0 % za kvalificirano podjetje, medtem ko izvzeta podjetja plačujejo fiksen letni davek med 225 in 300 GBP. |
| --- | --- |

(99)

Komisija v pričujočem primeru priznava odločitev Sodišča prve stopnje, da je treba gibraltarsko zakonodajo o izvzetih podjetjih iz leta 1967 obravnavati kot obstoječi ukrep pomoči (43). Komisija tudi ugotavlja, da je bila zakonodaja kvalificiranih podjetij oblikovana na osnovi zakonodaje izvzetih podjetij. Pogoji za uvrstitev mednje so zelo podobni. Bistvene spremembe so pri določanju letnega davka. Namesto da bi kvalificirana podjetja plačevala nizek, fiksen letni davek, plačujejo odstotek od svojega letnega prihodka. Iz tega sledi, da plačajo kvalificirana podjetja davek od dobička po višji stopnji kot izvzeta podjetja. Strožji režim kvalificiranih podjetij ponuja torej v primerjavi z režimom izvzetih podjetij manjše ugodnosti v smislu člena 87(1) Pogodbe. Komisija tudi ugotavlja, da bi v malo verjetnem primeru, da bi kvalificirano podjetje plačalo davek, ki bi bil nižji od fiksnega letnega davka ekvivalentnega izvzetega podjetja, razlika padla pod prag de minimis. Zakonodaja zagotavlja minimalno davčno stopnjo 0 % za kvalificirano podjetje, medtem ko izvzeta podjetja plačujejo fiksen letni davek med 225 in 300 GBP.

| (100) | Sodišče je dosledno odločilo, da se prizadeven poslovnež tedaj, ko lahko predvideva, da bo ukrep Skupnosti vplival na njegove interese, ne more zanesti na načelo zaščite zakonitih pričakovanj, če je ukrep sprejet (44). Zaradi podobnosti režimov izvzetih in kvalificiranih podjetij je težko vedeti, kako bi prizadeven delavec lahko pričakoval, da bo za oba režima veljal različen postopek državne pomoči. Razlike med režimoma, bolj kot sorodnost po obliki, odsevajo prakso gibraltarskih oblasti, ki zahtevajo od eksteritorialnih podjetij s fizično prisotnostjo v Gibraltarju, da plačujejo davek, pa čeprav po nizki stopnji. Zato je upravičeno domnevati, da bi lahko vesten poslovnež, ki deluje v dobri veri, zakonito verjel, da tudi s tem, ko se odloči za manj ugoden režim kvalificiranih podjetij namesto za javno pravni (v smislu državne pomoči obstoječi) režim izvzetih podjetij, tudi vstopi v režim, ki pravno ni vprašljiv. Zato Komisija zaključuje, da bi bil nalog za povračilo, v izjemnih okoliščinah tega primera, v nasprotju s splošnim načelom pravnega reda Skupnosti. |
| --- | --- |

(100)

Sodišče je dosledno odločilo, da se prizadeven poslovnež tedaj, ko lahko predvideva, da bo ukrep Skupnosti vplival na njegove interese, ne more zanesti na načelo zaščite zakonitih pričakovanj, če je ukrep sprejet (44). Zaradi podobnosti režimov izvzetih in kvalificiranih podjetij je težko vedeti, kako bi prizadeven delavec lahko pričakoval, da bo za oba režima veljal različen postopek državne pomoči. Razlike med režimoma, bolj kot sorodnost po obliki, odsevajo prakso gibraltarskih oblasti, ki zahtevajo od eksteritorialnih podjetij s fizično prisotnostjo v Gibraltarju, da plačujejo davek, pa čeprav po nizki stopnji. Zato je upravičeno domnevati, da bi lahko vesten poslovnež, ki deluje v dobri veri, zakonito verjel, da tudi s tem, ko se odloči za manj ugoden režim kvalificiranih podjetij namesto za javno pravni (v smislu državne pomoči obstoječi) režim izvzetih podjetij, tudi vstopi v režim, ki pravno ni vprašljiv. Zato Komisija zaključuje, da bi bil nalog za povračilo, v izjemnih okoliščinah tega primera, v nasprotju s splošnim načelom pravnega reda Skupnosti.

VIII.   SKLEPI

| (101) | Ugotovljeno je, da predstavlja režim gibraltarskih kvalificiranih podjetij državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe in da ne velja nobeno od odstopanj iz člena 87(2) ali (3). Ugotovljeno je tudi, da je Združeno kraljestvo nezakonito uvedlo zadevno shemo, ki krši člen 88(3) Pogodbe. Vendar pa so upravičenci sheme upravičeno zakonito pričakovali, da zakonitost sheme ni bila vprašljiva. Vračilo pomoči, dodeljene po zakonodaji kvalificiranih podjetij, se torej ne sme zahtevati – |
| --- | --- |

(101)

Ugotovljeno je, da predstavlja režim gibraltarskih kvalificiranih podjetij državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe in da ne velja nobeno od odstopanj iz člena 87(2) ali (3). Ugotovljeno je tudi, da je Združeno kraljestvo nezakonito uvedlo zadevno shemo, ki krši člen 88(3) Pogodbe. Vendar pa so upravičenci sheme upravičeno zakonito pričakovali, da zakonitost sheme ni bila vprašljiva. Vračilo pomoči, dodeljene po zakonodaji kvalificiranih podjetij, se torej ne sme zahtevati –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je uvedlo Združeno kraljestvo v okviru režima kvalificiranih podjetij, določena z gibraltarskim Odlokom o davku od dohodka (sprememba) z dne 14. julija 1983 in z gibraltarskimi Pravili o davku od dohodka (kvalificirana podjetja) z dne 22. septembra 1983, je nezdružljiva s skupnim trgom.

Člen 2

Združeno kraljestvo bo umaknilo shemo iz člena 1.

Člen 3

Združeno kraljestvo bo v dveh mesecih po obvestilu o tej odločbi obvestilo Komisijo o ukrepih, ki so jih sprejeli za upoštevanje te določbe.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

V Bruslju, 30. marca 2004

Za Komisijo

Mario MONTI

Član Komisije

---

(1)  UL C 26, 30.1.2002, str. 9.

1

(2)  Združena primera T-195/01 R in T-207/01 R Gibraltar proti Komisiji R[2001] ECR II-3915.

2

(3)  Združena primera T-195/01 in T-207/01 Gibraltar proti Komisiji [2002] ECR II-2309.

3

(4)  Glej opombo 1.

4

(5)  Približno dvanajst podjetij ne spada v ta razpon od 2 % do 10 %. Davčne stopnje za taka podjetja bodo določene za vsak primer posebej. Segajo od 0,5 % do 1,5 % in od 21 % do 34 %. Nobene povezave ni med uporabljeno davčno stopnjo in področjem dejavnosti podjetja. Podjetja delujejo v različnih sektorjih, vključno z zasebnimi naložbami kapitalskih deležev, s trženjem in s prodajo počitniških domov, z eksteritorialnim bančništvom, s popravljanjem ladij in s trženjem svetovalnih storitev.

5

(6)  Izvzeta podjetja ne plačujejo davka na dobiček, ampak določen letni davek v višini od 225 GBP do 300 GBP.

6

(7)  UL C 2, 6.1.1998, str. 2.

7

(8)  UL L 150, 23.6.2000, str. 50, točke 90, 91 in 93.

8

(9)  UL C 384, 10.12.1998, str. 3.

9

(10)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1 Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

10

(11)  UL C 395, 18.12.1998, str. 19.

11

(12)  Primer 43/75 Defrenne proti Sabeni [1976] ECR 455, odstavki 72, 73 in 74.

12

(13)  Združena primera T-132/96 in T-143/96, Freistaat Sachsen in drugi proti Komisiji [1999] ECR II-3663 str. 167 et seq.

13

(14)  Glej opombo 1.

14

(15)  Združena primera T-195/01 R in T-207/01, odstavka 104 in 113.

15

(16)  Primer 223/85, Rijn-Schelde-Verolme proti Komisiji [1987] ECR 4617.

16

(17)  Glej opombo 1.

17

(18)  Glej npr. Primer C-156/98 Nemčija proti Komisiji [2000] ECR I-6857, odstavek 26.

18

(19)  Odločba Komisije z dne 30. marca 2004, še neobjavljena.

19

(20)  Glej združena primera T-195/01 in T-207/01, odstavke 117–131.

20

(21)  Primer 173/73, Italija proti Komisiji, [1974] ECR 709, odstavek 13.

21

(22)  Združena primera T-269/99, T-271/99 in T-272/99, Diputación Foral de Guipúzcoa in drugi proti Komisiji, [2002] ECR II-4217, odstavek 79.

22

(23)  Glej združena primera T-195/01 in T-207/01.

23

(24)  UL C 395, 18.12.1998, str. 14.

24

(25)  Združena primera T-195/01 in T-207/01, odstavka 120 in 123.

25

(26)  Primer C-295/97, Piaggio proti Ifitalia in drugim, [1999] ECR I-3735.

26

(27)  Združena primera T-195/01 in T-207/01, odstavek 121.

27

(28)  Glej točko 6 Obvestila.

28

(29)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

29

(30)  UL C 272, 23.9.2000, str. 43 in odobritveno pismo Komisije št. SG(2000) D/106293 z dne 17. avgusta 2000.

30

(31)  Glej združena primera T-132/96 in T-143/96, Freistaat & drugi proti Komisiji, ECR [1999] II-3663, odstavki 166, 167 in 168.

31

(32)  Združena primera T-132/96 in T-143/96.

32

(33)  Glej npr. primer C-169/95, Španija proti Komisiji, [1997] ECR I-135, odstavek 47.

33

(34)  Glej npr. primere C-5/89, Komisija proti Nemčiji, ([1990] ECR I-3437), T-67/94, Ladbroke Racing proti Komisiji [1998] ECR II-1), T-459/93, Siemens proti Komisiji (ECR [1995] II-1675).

34

(35)  Glej opombo 23.

35

(36)  Glej npr. Odločbo Komisije 95/452/ES z dne 12. aprila 1995 o državni pomoči v obliki davčnih olajšav za posle v centru Trieste Financial Services & Insurance Centre v skladu s členom 3 italijanske zakonodaje št. 19 od 9. januarja 1991 dalje (UL L 264, 7.11.1995, str. 30, odstavek 10).

36

(37)  Združena primera T-195/01 R in T-207/01, Gibraltar proti Komisiji, odstavek 113.

37

(38)  Glej npr. združene primere C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, [1994] ECR I-4103.

38

(39)  Glej npr. primer C-24/95, Rheinland Pfalz proti Alcan, [1997] ECR I-1591.

39

(40)  Združena primera T-195/01 R in T-207/01, Gibraltar proti Komisiji, odstavki 94-105.

40

(41)  Združena primera T-195/01 in T-207/01, odstavek 115.

41

(42)  Združena primera T-195/01 in T-207/01, odstavek 111.

42

(43)  Združena primera T-195/01 in T-207/01, odstavek 113.

43

(44)  Glej npr. primer 265/85, Van den Bergh in Jurgens proti Komisiji, [1987] ECR, 1155, odstavek 44.

44

---

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/39

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 1. februarja 2005

o spremembi Sklepa 2001/844/ES, ESPJ, Euratom

(2005/78/ES, Euratom)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 218(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, in zlasti člena 131 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, in zlasti členov 28(1) in 41(1) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Varnostni sistem Komisije temelji na načelih, določenih v Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (1), z namenom zagotovitve nemotenega sprejemanja odločitev v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Varnostni sistem Komisije temelji na načelih, določenih v Sklepu Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (1), z namenom zagotovitve nemotenega sprejemanja odločitev v Uniji.

| (2) | Priloga k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembi njenega Poslovnika vsebuje določbe Komisije o varnosti (2). |
| --- | --- |

(2)

Priloga k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembi njenega Poslovnika vsebuje določbe Komisije o varnosti (2).

| (3) | Dodatek 1 k Pravilniku o varnosti, ki je priložen tem določbam, vsebuje tabelo enakovrednosti, vključno z nacionalnimi oznakami stopenj tajnosti. |
| --- | --- |

(3)

Dodatek 1 k Pravilniku o varnosti, ki je priložen tem določbam, vsebuje tabelo enakovrednosti, vključno z nacionalnimi oznakami stopenj tajnosti.

| (4) | 16. aprila 2003 so Češka republika, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška podpisale Pogodbo o pristopu k Evropski uniji (3). Dodatek 1 k Pravilniku o varnosti je treba spremeniti tako, da se upošteva omenjene države. |
| --- | --- |

(4)

16. aprila 2003 so Češka republika, Estonija, Ciper, Latvija, Litva, Madžarska, Malta, Poljska, Slovenija in Slovaška podpisale Pogodbo o pristopu k Evropski uniji (3). Dodatek 1 k Pravilniku o varnosti je treba spremeniti tako, da se upošteva omenjene države.

| (5) | 14. marca 2003 je Evropska unija z Natom podpisala sporazum (4) o varovanju informacij. V Dodatku 1 k Pravilniku o varnosti bi bilo treba torej vzpostaviti skladnost s stopnjami tajnosti Nata. |
| --- | --- |

(5)

14. marca 2003 je Evropska unija z Natom podpisala sporazum (4) o varovanju informacij. V Dodatku 1 k Pravilniku o varnosti bi bilo treba torej vzpostaviti skladnost s stopnjami tajnosti Nata.

| (6) | Francija in Nizozemska sta spremenili svojo zakonodajo na področju določanja stopenj tajnosti. |
| --- | --- |

(6)

Francija in Nizozemska sta spremenili svojo zakonodajo na področju določanja stopenj tajnosti.

| (7) | Zaradi jasnosti je treba Dodatek 1 k Pravilniku o varnosti nadomestiti. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi jasnosti je treba Dodatek 1 k Pravilniku o varnosti nadomestiti.

| (8) | Istočasno je treba popraviti Prilogo k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom, da bi tako zagotovili enotno uporabo teh štirih stopenj tajnosti v vseh jezikovnih različicah – |
| --- | --- |

(8)

Istočasno je treba popraviti Prilogo k Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom, da bi tako zagotovili enotno uporabo teh štirih stopenj tajnosti v vseh jezikovnih različicah –

SKLENIL:

Člen 1

Dodatek 1 k Pravilniku o varnosti, ki je del Priloge k Sklepu 2001/844/ES, ESPJ, Euratom, se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Priloga k Sklepu 2001/844/ES, ESPJ, Euratom se spremeni tako, da se štiri stopnje tajnosti v vseh jezikovnih različicah ustrezno nadomestijo z naslednjimi izrazi, ki morajo biti vedno napisani z velikimi tiskanimi črkami:

| — | „RESTREINT UE“, |
| --- | --- |

—

„RESTREINT UE“,

| — | „CONFIDENTIEL UE“, |
| --- | --- |

—

„CONFIDENTIEL UE“,

| — | „SECRET UE“, |
| --- | --- |

—

„SECRET UE“,

| — | „TRES SECRET UE/EU TOP SECRET“. |
| --- | --- |

—

„TRES SECRET UE/EU TOP SECRET“.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 1. februarja 2005

Za Komisijo

Siim KALLAS

Podpredsednik

---

(1)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1. Sklep, kakor je bila nazadnje spremenjen s Sklepom 2004/194/ES (UL L 63, 28.2.2004, str. 48).

1

(2)  UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 236, 23.9.2003, str. 17.

3

(4)  UL L 80, 27.3.2003, str. 36.

4

---

PRILOGA

„Dodatek 1

PRIMERJAVA NACIONALNIH OZNAK STOPENJ TAJNOSTI

| Stopnja tajnosti EU | TRES SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE | CONFIDENTIEL UE | RESTREINT UE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Stopnja tajnosti WEU | FOCAL TOP SECRET | WEU SECRET | WEU CONFIDENTIAL | WEU RESTRICTED |
| Stopnja tajnosti Euratom | EURA TOP SECRET | EURA SECRET | EURA CONFIDENTIAL | EURA RESTRICTED |
| Stopnja tajnosti NATO | COSMIC TOP SECRET | NATO SECRET | NATO CONFIDENTIAL | NATO RESTRICTED |
| Belgija | Très Secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Zeer Geheim | Geheim | Vertrouwelijk | Beperkte Verspreiding |
| Češka | Přísn tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Danska | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Nemčija | Streng geheim | Geheim | VS (1) — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Estonija | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Grčija | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Abr: ΑΑΠ | Abr: (ΑΠ) | Αbr: (ΕΜ) | Abr: (ΠΧ) |
| Španija | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Francija | Très Secret Défense (2) | Secret Défense | Confidentiel Défense | |
| Irska | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |
| Italija | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Ciper | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Latvija | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Litva | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luksemburg | Très Secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Madžarska | Szigorúan titkos ! | Titkos ! | Bizalmas ! | Korlátozott terjesztésű ! |
| Malta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Nizozemska | Stg (3). Zeer Geheim | Stg. Geheim | Stg. Confidentieel | Departementaalvertrouwelijk |
| Avstrija | Streng Geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Poljska | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugalska | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Slovenija | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | SVN Interno |
| Slovaška | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Finska | Erittäin salainen | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen |
| Švedska | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Združeno kraljestvo | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted“ |

Stopnja tajnosti EU

TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE

CONFIDENTIEL UE

RESTREINT UE

Stopnja tajnosti WEU

FOCAL TOP SECRET

WEU SECRET

WEU CONFIDENTIAL

WEU RESTRICTED

Stopnja tajnosti Euratom

EURA TOP SECRET

EURA SECRET

EURA CONFIDENTIAL

EURA RESTRICTED

Stopnja tajnosti NATO

COSMIC TOP SECRET

NATO SECRET

NATO CONFIDENTIAL

NATO RESTRICTED

Belgija

Très Secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Zeer Geheim

Geheim

Vertrouwelijk

Beperkte Verspreiding

Češka

Přísn tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Danska

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Nemčija

Streng geheim

Geheim

VS (1) — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Estonija

Täiesti salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Grčija

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Abr: ΑΑΠ

Abr: (ΑΠ)

Αbr: (ΕΜ)

Abr: (ΠΧ)

Španija

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Francija

Très Secret Défense (2)

Secret Défense

Confidentiel Défense

Irska

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

Italija

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Ciper

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Latvija

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Litva

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luksemburg

Très Secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Madžarska

Szigorúan titkos !

Titkos !

Bizalmas !

Korlátozott terjesztésű !

Malta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Nizozemska

Stg (3). Zeer Geheim

Stg. Geheim

Stg. Confidentieel

Departementaalvertrouwelijk

Avstrija

Streng Geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Poljska

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugalska

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Slovenija

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

SVN Interno

Slovaška

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Finska

Erittäin salainen

Erittäin salainen

Salainen

Luottamuksellinen

Švedska

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Združeno kraljestvo

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted“

---

(1)  VS = Verschlusssache.

1

(2)  The classification Très secret défense, which covers governmental priority issues, may only be changed with the Prime Minister’s authorisation.

2

(3)  Stg = staatsgeheim.

3

---

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/42

---

SKLEP št. 1/2005 SKUPNEGA ODBORA ES-ŠVICA

z dne 1. februarja 2005

o zamenjavi Tabel III in IV(b) Protokola št. 2

(2005/79/ES)

SKUPNI ODBOR JE

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko gospodarsko skupnostjo na eni strani in Švicarsko konfederacijo na drugi strani, podpisanega v Bruslju dne 22. julija 1972, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, kakor je bil spremenjen s Sporazumom med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o spremembi Sporazuma glede določb, ki se uporabljajo za predelane kmetijske proizvode, podpisanem v Luxembourgu, dne 26. oktobra 2004, in njegovega Protokola št. 2 ter zlasti člena 7 Sporazuma,

| (1) | ker za izvajanje Protokola št. 2 Sporazuma notranje referenčne cene za pogodbenice določi Skupni odbor; |
| --- | --- |

(1)

ker za izvajanje Protokola št. 2 Sporazuma notranje referenčne cene za pogodbenice določi Skupni odbor;

| (2) | ker so se dejanske cene na domačih trgih pogodbenic na področju surovin, za katere se uporabljajo ukrepi za cenovno nadomestilo, spremenile; |
| --- | --- |

(2)

ker so se dejanske cene na domačih trgih pogodbenic na področju surovin, za katere se uporabljajo ukrepi za cenovno nadomestilo, spremenile;

| (3) | ker je potrebno referenčne cene in zneske iz tabel III in IV(b) ustrezno prilagoditi Protokolu št. 2; |
| --- | --- |

(3)

ker je potrebno referenčne cene in zneske iz tabel III in IV(b) ustrezno prilagoditi Protokolu št. 2;

| (4) | ker mora ta Sklep začeti veljati na dan začetka veljavnosti začasne uporabe Sporazuma o spremembi, ki je bil podpisan 26. oktobra 2004, to je prvi dan četrtega meseca po datumu podpisa, če so izvedbeni ukrepi, določeni v členu 5(4) Protokola št. 2, sprejeti istega dne, |
| --- | --- |

(4)

ker mora ta Sklep začeti veljati na dan začetka veljavnosti začasne uporabe Sporazuma o spremembi, ki je bil podpisan 26. oktobra 2004, to je prvi dan četrtega meseca po datumu podpisa, če so izvedbeni ukrepi, določeni v členu 5(4) Protokola št. 2, sprejeti istega dne,

SKLENIL:

Člen 1

Tabela III in tabela pod točko (b) tabele IV Protokola št. 2 se nadomestita s tabelami iz Priloge I in Priloge II k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne veljati 1. februarja 2005.

V Bruslju, 1. februarja 2005

Za Skupni odbor

Predsednik

Richard WRIGHT

---

PRILOGA I

„TABELA III

Notranje referenčne cene ES in Švice

| (CHF na 100 kg neto) |
| --- |
| Kmetijska surovina | Notranje referenčne cene Švice | Notranje referenčne cene ES | Razlika v referenčnih cenah Švice/ES |
| Navadna pšenica | 58,34 | 16,10 | 42,24 |
| Trda pšenica | 37,85 | 25,40 | 12,45 |
| Rž | 48,01 | 16,10 | 31,91 |
| Ječmen | 27,14 | 16,10 | 11,04 |
| Koruza | 31,79 | 16,10 | 15,69 |
| Navadna pšenična moka | 103,38 | 37,20 | 66,18 |
| Polnomastno mleko v prahu | 590,00 | 395,00 | 195,00 |
| Posneto mleko v prahu | 468,60 | 333,00 | 135,60 |
| Maslo | 917,00 | 468,00 | 449,00 |
| Beli sladkor | — | — | 0,00 |
| Jajca (1) | 255,00 | 205,50 | 49,50 |
| Svež krompir | 42,00 | 21,00 | 21,00 |
| Rastlinska mast (2) | 390,00 | 160,00 | 230,00“ |

(CHF na 100 kg neto)

Kmetijska surovina

Notranje referenčne cene Švice

Notranje referenčne cene ES

Razlika v referenčnih cenah Švice/ES

Navadna pšenica

58,34

16,10

42,24

Trda pšenica

37,85

25,40

12,45

Rž

48,01

16,10

31,91

Ječmen

27,14

16,10

11,04

Koruza

31,79

16,10

15,69

Navadna pšenična moka

103,38

37,20

66,18

Polnomastno mleko v prahu

590,00

395,00

195,00

Posneto mleko v prahu

468,60

333,00

135,60

Maslo

917,00

468,00

449,00

Beli sladkor

—

—

0,00

Jajca (1)

255,00

205,50

49,50

Svež krompir

42,00

21,00

21,00

Rastlinska mast (2)

390,00

160,00

230,00“

---

(1)  Pridobljene iz cen tekočih ptičjih jajc brez lupine, pomnožene s faktorjem 0,85.

1

(2)  Cene za rastlinske maščobe (za pekarstvo in živilsko industrijo) s 100 % vsebnostjo maščob.

2

---

PRILOGA II

„TABELA IV

| (b) | Osnovni zneski kmetijskih surovin, upoštevani za izračun kmetijskih komponent: |
| --- | --- |

(b)

Osnovni zneski kmetijskih surovin, upoštevani za izračun kmetijskih komponent:

| (CHF na 100 kg neto) |
| --- |
| Kmetijska surovina | Osnovni znesek, uporabljen od začetka veljave | Osnovni znesek, ki se je začel uporabljati tri leta po začetku veljave |
| Navadna pšenica | 38,00 | 36,00 |
| Trda pšenica | 11,00 | 10,00 |
| Rž | 29,00 | 27,00 |
| Ječmen | 10,00 | 9,00 |
| Koruza | 14,00 | 13,00 |
| Navadna pšenična moka | 57,00 | 54,00 |
| Polnomastno mleko v prahu | 176,00 | 166,00 |
| Posneto mleko v prahu | 122,00 | 115,00 |
| Maslo | 449,00 (1) | 449,00 (1) |
| Beli sladkor | Nič | Nič |
| Jajca | 36,00 | 36,00 |
| Svež krompir | 19,00 | 18,00 |
| Rastlinska mast | 207,00 | 196,00“ |

(CHF na 100 kg neto)

Kmetijska surovina

Osnovni znesek, uporabljen od začetka veljave

Osnovni znesek, ki se je začel uporabljati tri leta po začetku veljave

Navadna pšenica

38,00

36,00

Trda pšenica

11,00

10,00

Rž

29,00

27,00

Ječmen

10,00

9,00

Koruza

14,00

13,00

Navadna pšenična moka

57,00

54,00

Polnomastno mleko v prahu

176,00

166,00

Posneto mleko v prahu

122,00

115,00

Maslo

449,00 (1)

449,00 (1)

Beli sladkor

Nič

Nič

Jajca

36,00

36,00

Svež krompir

19,00

18,00

Rastlinska mast

207,00

196,00“

---

(1)  Ob upoštevanju ugodnosti od pomoči za maslo, dodeljene z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997, uporabljeni osnovni znesek za maslo ni znižan v primerjavi z razliko v ceni iz Tabele III.

1

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/45

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA 2005/80/SZVP

z dne 31. januarja 2005

o podaljšanju in spremembah Skupnega stališča 2004/133/SZVP o omejevalnih ukrepih proti skrajnežem v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (NJRM)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske unije in zlasti člena 15 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 10. februarja 2004 sprejel Skupno stališče 2004/133/SZVP o omejevalnih ukrepih proti skrajnežem v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (NJRM) in o razveljavitvi Skupnega stališča 2001/542/SZVP (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. februarja 2004 sprejel Skupno stališče 2004/133/SZVP o omejevalnih ukrepih proti skrajnežem v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (NJRM) in o razveljavitvi Skupnega stališča 2001/542/SZVP (1).

| (2) | Skupno stališče 2004/133/SZVP se uporablja za 12-mesečno obdobje. |
| --- | --- |

(2)

Skupno stališče 2004/133/SZVP se uporablja za 12-mesečno obdobje.

| (3) | Po preverjanju Skupnega stališča 2004/133/SZVP se ocenjuje, da je primerno podaljšati njegovo uporabljanje za nadaljnjih 12 mesecev, kot tudi razširiti seznam oseb, ki ga vsebuje njegova Priloga – |
| --- | --- |

(3)

Po preverjanju Skupnega stališča 2004/133/SZVP se ocenjuje, da je primerno podaljšati njegovo uporabljanje za nadaljnjih 12 mesecev, kot tudi razširiti seznam oseb, ki ga vsebuje njegova Priloga –

SPREJEL NASLEDNJE SKUPNO STALIŠČE:

Člen 1

Skupno stališče 2004/133/SZVP se podaljša do 9. februarja 2006.

Člen 2

Priloga k Skupnemu stališču 2004/133/SZVP se nadomesti s Prilogo k temu skupnemu stališču.

Člen 3

To skupno stališče se uveljavi na dan sprejetja.

Uporablja se od 10. februarja 2005.

Člen 4

To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 31. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 39, 11.2.2004, str. 19.

1

---

PRILOGA

„PRILOGA

Seznam oseb iz člena 1

| | Ime | ADILI Gafur |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | Valdet Vardari |
| Datum rojstva | 5.1.1959 |
| Kraj rojstva/izvor | Kičevo (Harandjell) |

Ime

ADILI Gafur

Znan tudi kot

Valdet Vardari

Datum rojstva

5.1.1959

Kraj rojstva/izvor

Kičevo (Harandjell)

| | Ime | BAJRAMI Hamdi |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | Breza |
| Datum rojstva | 16.8.1981 |
| Kraj rojstva/izvor | Brest (NJRM) |

Ime

BAJRAMI Hamdi

Znan tudi kot

Breza

Datum rojstva

16.8.1981

Kraj rojstva/izvor

Brest (NJRM)

| | Ime | BEQIRI Idajet |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | |
| Datum rojstva | 20.2.1951 |
| Kraj rojstva/izvor | Mallakaster, Fier (Albanija) |

Ime

BEQIRI Idajet

Znan tudi kot

Datum rojstva

20.2.1951

Kraj rojstva/izvor

Mallakaster, Fier (Albanija)

| | Ime | BUTKA Spiro |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | Vigan Gradica |
| Datum rojstva | 29.5.1949 |
| Kraj rojstva/izvor | Kosovo |

Ime

BUTKA Spiro

Znan tudi kot

Vigan Gradica

Datum rojstva

29.5.1949

Kraj rojstva/izvor

Kosovo

| | Ime | GEORGIEVSKI Goran |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | Mujo |
| Datum rojstva | 2.12.1969 |
| Kraj rojstva/izvor | Kumanovo |

Ime

GEORGIEVSKI Goran

Znan tudi kot

Mujo

Datum rojstva

2.12.1969

Kraj rojstva/izvor

Kumanovo

| | Ime | HYSENI Xhemail |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | Xhimi Shea |
| Datum rojstva | 15.8.1958 |
| Kraj rojstva/izvor | Lipkovo (Lojane) |

Ime

HYSENI Xhemail

Znan tudi kot

Xhimi Shea

Datum rojstva

15.8.1958

Kraj rojstva/izvor

Lipkovo (Lojane)

| | Ime | JAKUPI Avdil |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | Cakalla |
| Datum rojstva | 20.4.1974 |
| Kraj rojstva/izvor | Tanuševce |

Ime

JAKUPI Avdil

Znan tudi kot

Cakalla

Datum rojstva

20.4.1974

Kraj rojstva/izvor

Tanuševce

| | Ime | JAKUPI Lirim |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | ‚Nacist’ |
| Datum rojstva | 1.8.1979 |
| Kraj rojstva/izvor | Bujanovac (Srbija in Črna gora) |

Ime

JAKUPI Lirim

Znan tudi kot

‚Nacist’

Datum rojstva

1.8.1979

Kraj rojstva/izvor

Bujanovac (Srbija in Črna gora)

| | Ime | KRASNIQI Agim |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | |
| Datum rojstva | 15.9.1979 |
| Kraj rojstva/izvor | Kondovo (NJRM) |

Ime

KRASNIQI Agim

Znan tudi kot

Datum rojstva

15.9.1979

Kraj rojstva/izvor

Kondovo (NJRM)

| | Ime | LIMANI Fatmir |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | |
| Datum rojstva | 14.1.1973 |
| Kraj rojstva/izvor | Kičevo (NJRM) |

Ime

LIMANI Fatmir

Znan tudi kot

Datum rojstva

14.1.1973

Kraj rojstva/izvor

Kičevo (NJRM)

| | Ime | MATOSHI Ruzhdi |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | |
| Datum rojstva | 6.3.1970 |
| Kraj rojstva/izvor | Tetovo (NJRM) |

Ime

MATOSHI Ruzhdi

Znan tudi kot

Datum rojstva

6.3.1970

Kraj rojstva/izvor

Tetovo (NJRM)

| | Ime | MISIMI Naser |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | |
| Datum rojstva | 8.1.1959 |
| Kraj rojstva/izvor | Mala Rečica, Tetovo (NJRM) |

Ime

MISIMI Naser

Znan tudi kot

Datum rojstva

8.1.1959

Kraj rojstva/izvor

Mala Rečica, Tetovo (NJRM)

| | Ime | MUSTAFAJ Taip |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | Mustafai, Mustafi ali Mustafa |
| Datum rojstva | 23.1.1964 |
| Kraj rojstva/izvor | Bačin Dol, Gostivar (NJRM) |

Ime

MUSTAFAJ Taip

Znan tudi kot

Mustafai, Mustafi ali Mustafa

Datum rojstva

23.1.1964

Kraj rojstva/izvor

Bačin Dol, Gostivar (NJRM)

| | Ime | REXHEPI Daut |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | Leka |
| Datum rojstva | 6.1.1966 |
| Kraj rojstva/izvor | Poroj |

Ime

REXHEPI Daut

Znan tudi kot

Leka

Datum rojstva

6.1.1966

Kraj rojstva/izvor

Poroj

| | Ime | RUSHITI Sait |
| --- | --- | --- |
| Datum rojstva | 7.7.1966 |
| Kraj rojstva/izvor | Tetovo |

Ime

RUSHITI Sait

Datum rojstva

7.7.1966

Kraj rojstva/izvor

Tetovo

| | Ime | SAMIU Izair |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | Baci |
| Datum rojstva | 23.7.1963 |
| Kraj rojstva/izvor | Šemševo |

Ime

SAMIU Izair

Znan tudi kot

Baci

Datum rojstva

23.7.1963

Kraj rojstva/izvor

Šemševo

| | Ime | STOJKOV Goran |
| --- | --- | --- |
| Datum rojstva | 25.2.1970 |
| Kraj rojstva/izvor | Strumica |

Ime

STOJKOV Goran

Datum rojstva

25.2.1970

Kraj rojstva/izvor

Strumica

| | Ime | SUMA Emrush |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | |
| Datum rojstva | 27.5.1974 |
| Kraj rojstva/izvor | Dirnče, Kosovo, Srbija in Črna gora |

Ime

SUMA Emrush

Znan tudi kot

Datum rojstva

27.5.1974

Kraj rojstva/izvor

Dirnče, Kosovo, Srbija in Črna gora

| | Ime | SULEJMANI Fadil |
| --- | --- | --- |
| Datum rojstva | 5.12.1940 |
| Kraj rojstva/izvor | Tetovo (Bosovce) |

Ime

SULEJMANI Fadil

Datum rojstva

5.12.1940

Kraj rojstva/izvor

Tetovo (Bosovce)

| | Ime | SULEJMANI Gyner |
| --- | --- | --- |
| Datum rojstva | 3.3.1954 |
| Kraj rojstva/izvor | Turčija |

Ime

SULEJMANI Gyner

Datum rojstva

3.3.1954

Kraj rojstva/izvor

Turčija

| | Ime | UKSHINI Sami |
| --- | --- | --- |
| Znan tudi kot | ‚Komandant Sokoli’ |
| Datum rojstva | 5.3.1963 |
| Kraj rojstva/izvor | Djakovo, (Gjakova), Kosovo, Srbija in Črna gora“ |

Ime

UKSHINI Sami

Znan tudi kot

‚Komandant Sokoli’

Datum rojstva

5.3.1963

Kraj rojstva/izvor

Djakovo, (Gjakova), Kosovo, Srbija in Črna gora“

---

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/48

---

SKLEP SVETA 2005/81/SZVP

z dne 31. januarja 2005

o podaljšanju mandata vodji misije/policijskemu komisarju Policijske misije Evropske unije (EUPM) v Bosni in Hercegovini

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 23(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2002/210/SZVP z dne 11. marca 2002 o Policijski misiji Evropske unije (EUPM) (1) in zlasti člena 4 Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2004/188/SZVP z dne 23. februarja 2004 o imenovanju vodje misije/policijskega komisarja EUPM (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 23. februarja 2004 sprejel Sklep 2004/188/SZVP o imenovanju g. Bartholomewa Kevina Cartyja za vodjo misije/policijskega komisarja EUPM od 1. marca 2004 za obdobje enega leta. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 23. februarja 2004 sprejel Sklep 2004/188/SZVP o imenovanju g. Bartholomewa Kevina Cartyja za vodjo misije/policijskega komisarja EUPM od 1. marca 2004 za obdobje enega leta.

| (2) | Sklep 2004/188/SZVP preneha veljati 1. marca 2005. |
| --- | --- |

(2)

Sklep 2004/188/SZVP preneha veljati 1. marca 2005.

| (3) | Generalni sekretar/visoki predstavnik je predlagal podaljšanje mandata g. Bartholomewu Kevinu Cartyju kot vodji misije/policijskemu komisarju EUPM do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(3)

Generalni sekretar/visoki predstavnik je predlagal podaljšanje mandata g. Bartholomewu Kevinu Cartyju kot vodji misije/policijskemu komisarju EUPM do 31. decembra 2005.

| (4) | Zato je mandat vodje misije/policijskega komisarja EUPM treba podaljšati – |
| --- | --- |

(4)

Zato je mandat vodje misije/policijskega komisarja EUPM treba podaljšati –

SKLENIL:

Člen 1

G. Bartholomewu Kevinu Cartyu se mandat vodje misije/policijskega komisarja EUPM s tem sklepom podaljša do 31. decembra 2005.

Člen 2

Ta sklep se uveljavi z dnem sprejetja.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 31. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 70, 13.3.2002, str. 1. Skupni ukrep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Skupnim ukrepom 2003/188/SZVP (UL L 73, 19.3.2003, str. 9).

1

(2)  UL L 58, 26.2.2004, str. 27.

2

---

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/49

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA 2005/82/SZVP

z dne 31. januarja 2005

o razveljavitvi skupnih stališč 2002/401/SZVP o Nigeriji, 2002/495/SZVP o Angoli, 2002/830/SZVP o Ruandi in 2003/319/SZVP o Lusaškem sporazumu o premirju in o mirovnem procesu v Demokratični republiki Kongo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske unije in zlasti člena 15 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 17. maja 2003 sprejel sklepe o politiki EU do Nigerije, 13. oktobra 2003 do Angole, 8. decembra 2003 do Ruande in 14. junija 2004 do regije afriških Velikih jezer. Ti sklepi določajo splošnejšo politiko EU do teh držav in te regije. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 17. maja 2003 sprejel sklepe o politiki EU do Nigerije, 13. oktobra 2003 do Angole, 8. decembra 2003 do Ruande in 14. junija 2004 do regije afriških Velikih jezer. Ti sklepi določajo splošnejšo politiko EU do teh držav in te regije.

| (2) | Tista skupna stališča, ki jih je Svet sprejel glede teh držav in te regije, ki ne opredeljujejo skupnih osnovnih načel, veljavnih za daljše obdobje, in niso potrebna kot pravna podlaga za izvajanje politike EU, je zato treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(2)

Tista skupna stališča, ki jih je Svet sprejel glede teh držav in te regije, ki ne opredeljujejo skupnih osnovnih načel, veljavnih za daljše obdobje, in niso potrebna kot pravna podlaga za izvajanje politike EU, je zato treba razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJE SKUPNO STALIŠČE:

Člen 1

Skupna stališča 2002/401/SZVP (1) o Nigeriji, 2002/495/SZVP (2) o Angoli, 2002/830/SZVP (3) o Ruandi in 2003/319/SZVP (4) o Lusaškem sporazumu o premirju in o mirovnem procesu v Demokratični republiki Kongo se razveljavijo.

Člen 2

To skupno stališče se uveljavi z dnem objave.

Člen 3

To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 31. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 139, 29.5.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 167, 26.6.2002, str. 9.

2

(3)  UL L 285, 23.10.2002, str. 3.

3

(4)  UL L 115, 9.5.2003, str. 87.

4

---

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/50

---

SKLEP SVETA 2005/83/SZVP

z dne 31. januarja 2005

o izvajanju Skupnega stališča 2004/293/SZVP o obnovitvi ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju pooblastil Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Skupnega stališča 2004/293/SZVP (1), in zlasti člena 2 Skupnega stališča, v povezavi s členom 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Skupnim stališčem 2004/293/SZVP je Svet sprejel ukrepe za preprečevanje vstopa ali prehoda prek ozemelj držav članic za posameznike, ki osebam na prostosti pomagajo, da se še naprej izogibajo roki pravice za kazniva dejanja, za katera jih je obtožilo Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ), ali drugače delujejo na način, ki bi MKSJ lahko preprečeval učinkovito izvajanje svojih pooblastil. |
| --- | --- |

(1)

S Skupnim stališčem 2004/293/SZVP je Svet sprejel ukrepe za preprečevanje vstopa ali prehoda prek ozemelj držav članic za posameznike, ki osebam na prostosti pomagajo, da se še naprej izogibajo roki pravice za kazniva dejanja, za katera jih je obtožilo Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ), ali drugače delujejo na način, ki bi MKSJ lahko preprečeval učinkovito izvajanje svojih pooblastil.

| (2) | Svet je 28. junija 2004 sprejel Sklep 2004/528/SZVP, ki spreminja seznam v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/293/SZVP. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 28. junija 2004 sprejel Sklep 2004/528/SZVP, ki spreminja seznam v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/293/SZVP.

| (3) | V skladu s priporočili urada visokega predstavnika za Bosno in Hercegovino je treba te ukrepe usmeriti še proti drugim posameznikom. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s priporočili urada visokega predstavnika za Bosno in Hercegovino je treba te ukrepe usmeriti še proti drugim posameznikom.

| (4) | Seznam v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/293/SZVP pa je treba zato ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Seznam v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/293/SZVP pa je treba zato ustrezno spremeniti –

SKLENIL:

Člen 1

Seznam oseb, navedenih v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/293/SZVP, se nadomesti s seznamom, ki je Priloga tega sklepa.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem sprejetja.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 31. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  UL L 94, 31.3.2004, str. 65. Skupno stališče, kakor je bilo nazadnje spremenjeno s Sklepom 2004/528/SZVP (UL L 233, 2.7.2004, str. 15).

1

---

PRILOGA

Seznam oseb iz člena 1

| 1. | BAGIĆ, Željko
  Sin Josipa
  Datum rojstva/kraj rojstva: 29.3.1960, Zagreb
  Št. potnega lista:
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO:
  Vzdevki: Cicko
  Naslov: |
| --- | --- |

1.

BAGIĆ, Željko

Sin Josipa

Datum rojstva/kraj rojstva: 29.3.1960, Zagreb

Št. potnega lista:

Št. osebne izkaznice:

EMŠO:

Vzdevki: Cicko

Naslov:

| 2. | BILBIJA, Milorad
  Sin Svetka Bilbije
  Datum rojstva/kraj rojstva: 13.8.1956, Sanski Most.
  Št. potnega lista: 3715730
  Št. osebne izkaznice: 03GCD9986
  EMŠO: 1308956163305
  Vzdevki:
  Naslov: Braće Pantića 7, Banja Luka |
| --- | --- |

2.

BILBIJA, Milorad

Sin Svetka Bilbije

Datum rojstva/kraj rojstva: 13.8.1956, Sanski Most.

Št. potnega lista: 3715730

Št. osebne izkaznice: 03GCD9986

EMŠO: 1308956163305

Vzdevki:

Naslov: Braće Pantića 7, Banja Luka

| 3. | BJELICA, Milovan
  Sin
  Datum rojstva/kraj rojstva: 19.10.1958, Rogatica, Bosna in Hercegovina, SFRJ
  Št. potnega lista: 0000148, izdan 26.7.1998 v Srpskem Sarajevu (razveljavljen)
  Št. osebne izkaznice: 03ETA0150
  EMŠO: 1910958130007
  Vzdevki: Cicko
  Naslov: CENTREK Company, Pale |
| --- | --- |

3.

BJELICA, Milovan

Sin

Datum rojstva/kraj rojstva: 19.10.1958, Rogatica, Bosna in Hercegovina, SFRJ

Št. potnega lista: 0000148, izdan 26.7.1998 v Srpskem Sarajevu (razveljavljen)

Št. osebne izkaznice: 03ETA0150

EMŠO: 1910958130007

Vzdevki: Cicko

Naslov: CENTREK Company, Pale

| 4. | ČESIĆ, Ljubo
  Sin Joza
  Datum rojstva/kraj rojstva: 20.2.1958 ali 9.6.1966 (referenčni dokument hrvaškega Ministrstva za pravosodje), Batin, Posušje, SFRJ
  Št. potnega lista:
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO:
  Vzdevki: Rojs
  Naslov: V Poljanice 26, Dubrava, Zagreb, stanuje tudi na naslovu Novačka 62c, Zagreb |
| --- | --- |

4.

ČESIĆ, Ljubo

Sin Joza

Datum rojstva/kraj rojstva: 20.2.1958 ali 9.6.1966 (referenčni dokument hrvaškega Ministrstva za pravosodje), Batin, Posušje, SFRJ

Št. potnega lista:

Št. osebne izkaznice:

EMŠO:

Vzdevki: Rojs

Naslov: V Poljanice 26, Dubrava, Zagreb, stanuje tudi na naslovu Novačka 62c, Zagreb

| 5. | DILBER, Željko
  Sin Draga
  Datum rojstva/kraj rojstva: 2.2.1955, Travnik
  Št. potnega lista:
  EMŠO: 185581
  Št. osebne izkaznice:
  Vzdevki:
  Naslov: 17 Stanka Vraza, Zadar |
| --- | --- |

5.

DILBER, Željko

Sin Draga

Datum rojstva/kraj rojstva: 2.2.1955, Travnik

Št. potnega lista:

EMŠO: 185581

Št. osebne izkaznice:

Vzdevki:

Naslov: 17 Stanka Vraza, Zadar

| 6. | EĆIM, Ljuban
  Sin
  Datum rojstva/kraj rojstva: 6.1.1964, Sviljanac, Bosna in Hercegovina, SFRJ.
  Št. potnega lista: 0144290, izdan 21.11.1998 v Banja Luki. (razveljavljen)
  Št. osebne izkaznice: 03GCE3530
  EMŠO: 0601964100083
  Vzdevki:
  Naslov: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, BiH |
| --- | --- |

6.

EĆIM, Ljuban

Sin

Datum rojstva/kraj rojstva: 6.1.1964, Sviljanac, Bosna in Hercegovina, SFRJ.

Št. potnega lista: 0144290, izdan 21.11.1998 v Banja Luki. (razveljavljen)

Št. osebne izkaznice: 03GCE3530

EMŠO: 0601964100083

Vzdevki:

Naslov: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, BiH

| 7. | JOVIČIĆ, Predrag
  Sin Desmira Jovičića
  Datum rojstva/kraj rojstva: 1.3.1963, Pale
  Št. potnega lista: 4363551
  Št. osebne izkaznice: 03DYA0852
  EMŠO: 0103963173133
  Vzdevki:
  Naslov: Milana Simovića 23, Pale, Pale-RS |
| --- | --- |

7.

JOVIČIĆ, Predrag

Sin Desmira Jovičića

Datum rojstva/kraj rojstva: 1.3.1963, Pale

Št. potnega lista: 4363551

Št. osebne izkaznice: 03DYA0852

EMŠO: 0103963173133

Vzdevki:

Naslov: Milana Simovića 23, Pale, Pale-RS

| 8. | KARADŽIĆ, Aleksandar
  Sin
  Datum rojstva/kraj rojstva: 14.5.1973, Sarajevo Centar, Bosna in Hercegovina, SFRJ
  Št. potnega lista: 0036395. Potekel 12.10.1998
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO:
  Vzdevki: Saša
  Naslov: |
| --- | --- |

8.

KARADŽIĆ, Aleksandar

Sin

Datum rojstva/kraj rojstva: 14.5.1973, Sarajevo Centar, Bosna in Hercegovina, SFRJ

Št. potnega lista: 0036395. Potekel 12.10.1998

Št. osebne izkaznice:

EMŠO:

Vzdevki: Saša

Naslov:

| 9. | KARADŽIĆ, Ljiljana (dekliški priimek: ZELEN)
  Hči Voja in Anke
  Datum rojstva/kraj rojstva: 27.11.1945, Sarajevo Centar, Bosna in Hercegovina, SFRJ
  Št. potnega lista/št. osebne izkaznice:
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO:
  Vzdevki:
  Naslov: |
| --- | --- |

9.

KARADŽIĆ, Ljiljana (dekliški priimek: ZELEN)

Hči Voja in Anke

Datum rojstva/kraj rojstva: 27.11.1945, Sarajevo Centar, Bosna in Hercegovina, SFRJ

Št. potnega lista/št. osebne izkaznice:

Št. osebne izkaznice:

EMŠO:

Vzdevki:

Naslov:

| 10. | KESEROVIĆ, Dragomir
  Sin Slavka
  Datum rojstva/kraj rojstva: 8.6.1957, Piskavica/Banja Luka
  Št. potnega lista: 4191306
  Št. osebne izkaznice: 04GCH5156
  EMŠO: 0806957100028
  Vzdevki:
  Naslov: |
| --- | --- |

10.

KESEROVIĆ, Dragomir

Sin Slavka

Datum rojstva/kraj rojstva: 8.6.1957, Piskavica/Banja Luka

Št. potnega lista: 4191306

Št. osebne izkaznice: 04GCH5156

EMŠO: 0806957100028

Vzdevki:

Naslov:

| 11. | KIJAC, Dragan
  Sin
  Datum rojstva/kraj rojstva: 6.10.1955, Sarajevo
  Št. potnega lista:
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO:
  Vzdevki:
  Naslov: |
| --- | --- |

11.

KIJAC, Dragan

Sin

Datum rojstva/kraj rojstva: 6.10.1955, Sarajevo

Št. potnega lista:

Št. osebne izkaznice:

EMŠO:

Vzdevki:

Naslov:

| 12. | KOJIĆ, Radomir
  Sin Milanka in Zlatane
  Datum rojstva/kraj rojstva: 23.11.1950, Bijela Voda, kanton Sokolac, Bosna in Hercegovina, SFRJ
  Št. potnega lista: 4742002, izdan leta 2002 v Sarajevu. Velja do leta 2007;
  Št. osebne izkaznice: 03DYA1935. Izdana 7. julija 2003 v Sarajevu.
  EMŠO: 2311950173133
  Vzdevki: Mineur or Ratko
  Naslovi: Trifka Grabeža 115, Pale ali Hotel KRISTAL, Jahorina |
| --- | --- |

12.

KOJIĆ, Radomir

Sin Milanka in Zlatane

Datum rojstva/kraj rojstva: 23.11.1950, Bijela Voda, kanton Sokolac, Bosna in Hercegovina, SFRJ

Št. potnega lista: 4742002, izdan leta 2002 v Sarajevu. Velja do leta 2007;

Št. osebne izkaznice: 03DYA1935. Izdana 7. julija 2003 v Sarajevu.

EMŠO: 2311950173133

Vzdevki: Mineur or Ratko

Naslovi: Trifka Grabeža 115, Pale ali Hotel KRISTAL, Jahorina

| 13. | KOVAČ, Tomislav
  Sin Vasa
  Datum rojstva/kraj rojstva: 4.12.1959, Sarajevo, Bosna in Hercegovina, SFRJ
  Št. potnega lista:
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO: 0412959171315
  Vzdevki: Tomo
  Naslov: Bijela, Črna gora; in Pale, Bosna in Hercegovina |
| --- | --- |

13.

KOVAČ, Tomislav

Sin Vasa

Datum rojstva/kraj rojstva: 4.12.1959, Sarajevo, Bosna in Hercegovina, SFRJ

Št. potnega lista:

Št. osebne izkaznice:

EMŠO: 0412959171315

Vzdevki: Tomo

Naslov: Bijela, Črna gora; in Pale, Bosna in Hercegovina

| 14. | KRASIĆ, Petar
  Sin
  Datum rojstva/kraj rojstva:
  Št. potnega lista:
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO:
  Vzdevki:
  Naslov: |
| --- | --- |

14.

KRASIĆ, Petar

Sin

Datum rojstva/kraj rojstva:

Št. potnega lista:

Št. osebne izkaznice:

EMŠO:

Vzdevki:

Naslov:

| 15. | KUJUNDŽIĆ, Predrag
  Sin Vasilija
  Datum rojstva/kraj rojstva: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosna in Hercegovina, SFRJ
  Št. potnega lista:
  Št. osebne izkaznice: 03GFB1318
  EMŠO: 3001961120044
  Vzdevki: Predo
  Naslo: Doboj, Bosna in Hercegovina |
| --- | --- |

15.

KUJUNDŽIĆ, Predrag

Sin Vasilija

Datum rojstva/kraj rojstva: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosna in Hercegovina, SFRJ

Št. potnega lista:

Št. osebne izkaznice: 03GFB1318

EMŠO: 3001961120044

Vzdevki: Predo

Naslo: Doboj, Bosna in Hercegovina

| 16. | LUKOVIĆ, Milorad Ulemek
  Sin
  Datum rojstva/kraj rojstva: 15.5.1968, Beograd, Srbija, SFRJ
  Št. potnega lista:
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO:
  Vzdevki: Legija (ponarejena osebna izkaznica na ime IVANIĆ, Željko)
  Naslov: na begu |
| --- | --- |

16.

LUKOVIĆ, Milorad Ulemek

Sin

Datum rojstva/kraj rojstva: 15.5.1968, Beograd, Srbija, SFRJ

Št. potnega lista:

Št. osebne izkaznice:

EMŠO:

Vzdevki: Legija (ponarejena osebna izkaznica na ime IVANIĆ, Željko)

Naslov: na begu

| 17. | MAKSAN, Ante
  Sin Blaža
  Datum rojstva/kraj rojstva: 7.2.1967, Pakoštane pri Zadru
  Št. potnega lista: 1944207
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO:
  Vzdevki: Doni
  Naslov: Prološka 15, Pakoštane, Zadar |
| --- | --- |

17.

MAKSAN, Ante

Sin Blaža

Datum rojstva/kraj rojstva: 7.2.1967, Pakoštane pri Zadru

Št. potnega lista: 1944207

Št. osebne izkaznice:

EMŠO:

Vzdevki: Doni

Naslov: Prološka 15, Pakoštane, Zadar

| 18. | MALIS, Milomir
  Sin Dejana Malisa
  Datum rojstva/kraj rojstva: 3.8.1966, Bjelice
  Št. potnega lista:
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO: 0308966131572
  Vzdevki:
  Naslov: Vojvode Putnika, Foča/Srbinje |
| --- | --- |

18.

MALIS, Milomir

Sin Dejana Malisa

Datum rojstva/kraj rojstva: 3.8.1966, Bjelice

Št. potnega lista:

Št. osebne izkaznice:

EMŠO: 0308966131572

Vzdevki:

Naslov: Vojvode Putnika, Foča/Srbinje

| 19. | MANDIĆ, Momčilo
  Sin
  Datum rojstva/kraj rojstva: 1.5.1954, Kalinovik, Bosna in Hercegovina, SFRJ
  Št. potnega lista: 0121391, izdan 12.5.1999 v Srpskem Sarajevu, Bosna in Hercegovina (razveljavljen)
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO: 0105954171511
  Vzdevki: Momo
  Naslov: diskoteka GITROS, Pale |
| --- | --- |

19.

MANDIĆ, Momčilo

Sin

Datum rojstva/kraj rojstva: 1.5.1954, Kalinovik, Bosna in Hercegovina, SFRJ

Št. potnega lista: 0121391, izdan 12.5.1999 v Srpskem Sarajevu, Bosna in Hercegovina (razveljavljen)

Št. osebne izkaznice:

EMŠO: 0105954171511

Vzdevki: Momo

Naslov: diskoteka GITROS, Pale

| 20. | MARIĆ, Milorad
  Sin Vinka Marića
  Datum rojstva/kraj rojstva: 9.9.1957, Visoko
  Št. potnega lista: 4587936
  Št. osebne izkaznice: 04GKB5268
  EMŠO: 0909957171778
  Vzdevki:
  Naslov: Vuka Karadžića 148, Zvornik |
| --- | --- |

20.

MARIĆ, Milorad

Sin Vinka Marića

Datum rojstva/kraj rojstva: 9.9.1957, Visoko

Št. potnega lista: 4587936

Št. osebne izkaznice: 04GKB5268

EMŠO: 0909957171778

Vzdevki:

Naslov: Vuka Karadžića 148, Zvornik

| 21. | MIĆEVIĆ, Jelenko
  Sin Luke in Desanke, dekliški priimek Simić
  Datum rojstva/kraj rojstva: 8.8.1947, Borci pri Konjicu, Bosna in Hercegovina, SFRJ
  Št. potnega lista: 4166874
  Št. osebne izkaznice: 03BIA3452
  EMŠO: 0808947710266
  Vzdevki: Filaret
  Naslov: samostan Mileševo, Srbija in Črna gora |
| --- | --- |

21.

MIĆEVIĆ, Jelenko

Sin Luke in Desanke, dekliški priimek Simić

Datum rojstva/kraj rojstva: 8.8.1947, Borci pri Konjicu, Bosna in Hercegovina, SFRJ

Št. potnega lista: 4166874

Št. osebne izkaznice: 03BIA3452

EMŠO: 0808947710266

Vzdevki: Filaret

Naslov: samostan Mileševo, Srbija in Črna gora

| 22. | NINKOVIĆ, Milan
  Sin Sima
  Datum rojstva/kraj rojstva: 15.6.1943, Doboj
  Št. potnega lista: 3944452
  Št. osebne izkaznice: 04GFE3783
  EMŠO: 1506943120018
  Vzdevki:
  Naslov: |
| --- | --- |

22.

NINKOVIĆ, Milan

Sin Sima

Datum rojstva/kraj rojstva: 15.6.1943, Doboj

Št. potnega lista: 3944452

Št. osebne izkaznice: 04GFE3783

EMŠO: 1506943120018

Vzdevki:

Naslov:

| 23. | OSTOJIĆ, Velibor
  Sin Joza
  Datum rojstva/kraj rojstva: 8.8.1945, Čelebići, Foča
  Št. potnega lista:
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO:
  Vzdevki:
  Naslov: |
| --- | --- |

23.

OSTOJIĆ, Velibor

Sin Joza

Datum rojstva/kraj rojstva: 8.8.1945, Čelebići, Foča

Št. potnega lista:

Št. osebne izkaznice:

EMŠO:

Vzdevki:

Naslov:

| 24. | OSTOJIĆ, Zoran
  Sin Mica Ostojića
  Datum rojstva/kraj rojstva: 29.3.1961, Sarajevo
  Št. potnega lista:
  Št. osebne izkaznice: 04BSF6085
  EMŠO: 2903961172656
  Vzdevki:
  Naslov: Malta 25, Sarajevo |
| --- | --- |

24.

OSTOJIĆ, Zoran

Sin Mica Ostojića

Datum rojstva/kraj rojstva: 29.3.1961, Sarajevo

Št. potnega lista:

Št. osebne izkaznice: 04BSF6085

EMŠO: 2903961172656

Vzdevki:

Naslov: Malta 25, Sarajevo

| 25. | PAVLOVIĆ, Petko
  Sin Milovana Pavlovića
  Datum rojstva/kraj rojstva: 6.6.1957, Ratkovići
  Št. potnega lista: 4588517
  Št. osebne izkaznice: 03GKA9274
  EMŠO: 0606957183137
  Vzdevki:
  Naslov: Vuka Karadića 148, Zvornik |
| --- | --- |

25.

PAVLOVIĆ, Petko

Sin Milovana Pavlovića

Datum rojstva/kraj rojstva: 6.6.1957, Ratkovići

Št. potnega lista: 4588517

Št. osebne izkaznice: 03GKA9274

EMŠO: 0606957183137

Vzdevki:

Naslov: Vuka Karadića 148, Zvornik

| 26. | PETRAC, Hrvoje
  Sin
  Datum rojstva/kraj rojstva: 25.8.1955, Slavonski Brod
  Št. potnega lista: hrvaški potni list številka 01190016
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO:
  Vzdevki:
  Naslov: |
| --- | --- |

26.

PETRAC, Hrvoje

Sin

Datum rojstva/kraj rojstva: 25.8.1955, Slavonski Brod

Št. potnega lista: hrvaški potni list številka 01190016

Št. osebne izkaznice:

EMŠO:

Vzdevki:

Naslov:

| 27. | POPOVIĆ, Čedomir
  Sin Radomira Popovića
  Datum rojstva/kraj rojstva: 24.3.1950, Petroviči
  Št. potnega lista:
  Št. osebne izkaznice: 04FAA3580
  EMŠO: 2403950151018
  Vzdevki:
  Naslov: Crnogorska 36, Bileča |
| --- | --- |

27.

POPOVIĆ, Čedomir

Sin Radomira Popovića

Datum rojstva/kraj rojstva: 24.3.1950, Petroviči

Št. potnega lista:

Št. osebne izkaznice: 04FAA3580

EMŠO: 2403950151018

Vzdevki:

Naslov: Crnogorska 36, Bileča

| 28. | PUHALO, Branislav
  Sin Dura
  Datum rojstva/kraj rojstva: 30.8.1963, Foča
  Št. potnega lista:
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO: 3008963171929
  Vzdevki:
  Naslov: |
| --- | --- |

28.

PUHALO, Branislav

Sin Dura

Datum rojstva/kraj rojstva: 30.8.1963, Foča

Št. potnega lista:

Št. osebne izkaznice:

EMŠO: 3008963171929

Vzdevki:

Naslov:

| 29. | RADOVIĆ, Nade
  Sin Milorada Radovića
  Datum rojstva/kraj rojstva: 26.1.1951, Foča
  Št. potnega lista: stara 0123256 (razveljavljen)
  Št. osebne izkaznice: 03GJA2918
  EMŠO: 2601951131548
  Vzdevki:
  Naslov: Stipe Stepanovića 12, Foča/Srbinje |
| --- | --- |

29.

RADOVIĆ, Nade

Sin Milorada Radovića

Datum rojstva/kraj rojstva: 26.1.1951, Foča

Št. potnega lista: stara 0123256 (razveljavljen)

Št. osebne izkaznice: 03GJA2918

EMŠO: 2601951131548

Vzdevki:

Naslov: Stipe Stepanovića 12, Foča/Srbinje

| 30. | RATIĆ, Branko
  Sin
  Datum rojstva/kraj rojstva: 26.11.1957, Mihaljevci, Sl. Požega, Bosna in Hercegovina, SFRJ
  Št. potnega lista: 0442022, izdan 17.9.1999 v Banja Luki.
  Št. osebne izkaznice: 03GCA8959
  EMŠO: 2611957173132
  Vzdevki:
  Naslov: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosna in Hercegovina |
| --- | --- |

30.

RATIĆ, Branko

Sin

Datum rojstva/kraj rojstva: 26.11.1957, Mihaljevci, Sl. Požega, Bosna in Hercegovina, SFRJ

Št. potnega lista: 0442022, izdan 17.9.1999 v Banja Luki.

Št. osebne izkaznice: 03GCA8959

EMŠO: 2611957173132

Vzdevki:

Naslov: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosna in Hercegovina

| 31. | ROGULJIĆ, Slavko
  Sin
  Datum rojstva/kraj rojstva: 15.5.1952, Srpska Crnja, Hetin, Srbija, SFRJ
  Št. potnega lista: Veljaven potni list 3747158, izdan 12.4.2002 v Banja Luki. Velja do 12.4.2007. Neveljaven potni list 0020222, izdan 25.8.1988 v Banja Luki. Veljaven do 25.8.2003.
  Št. osebne izkaznice: 04EFA1053
  EMŠO: 1505952103022.
  Vzdevki:
  Naslov: Vojvode Mišića 21, Laktaši, Bosna in Hercegovina |
| --- | --- |

31.

ROGULJIĆ, Slavko

Sin

Datum rojstva/kraj rojstva: 15.5.1952, Srpska Crnja, Hetin, Srbija, SFRJ

Št. potnega lista: Veljaven potni list 3747158, izdan 12.4.2002 v Banja Luki. Velja do 12.4.2007. Neveljaven potni list 0020222, izdan 25.8.1988 v Banja Luki. Veljaven do 25.8.2003.

Št. osebne izkaznice: 04EFA1053

EMŠO: 1505952103022.

Vzdevki:

Naslov: Vojvode Mišića 21, Laktaši, Bosna in Hercegovina

| 32. | ŠAROVIĆ, Mirko
  Sin
  Datum rojstva/kraj rojstva: 16.9.1956, Rusanovići-Rogatica
  Št. potnega lista: 4363471, izdan v Srpskem Sarajevu, velja do 8. oktobra 2008
  Št. osebne izkaznice: 04PEA4585
  EMŠO: 1609956172657
  Vzdevki:
  Naslov: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo |
| --- | --- |

32.

ŠAROVIĆ, Mirko

Sin

Datum rojstva/kraj rojstva: 16.9.1956, Rusanovići-Rogatica

Št. potnega lista: 4363471, izdan v Srpskem Sarajevu, velja do 8. oktobra 2008

Št. osebne izkaznice: 04PEA4585

EMŠO: 1609956172657

Vzdevki:

Naslov: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo

| 33. | SKOČAJIĆ, Mrksa
  Sin Dejana Skočajića
  Datum rojstva/kraj rojstva: 5.8.1953, Blagaj
  Št. potnega lista: 3681597
  Št. osebne izkaznice: 04GDB9950
  EMŠO: 0508953150038
  Vzdevki:
  Naslov: Trebinjskih brigada, Trebinje |
| --- | --- |

33.

SKOČAJIĆ, Mrksa

Sin Dejana Skočajića

Datum rojstva/kraj rojstva: 5.8.1953, Blagaj

Št. potnega lista: 3681597

Št. osebne izkaznice: 04GDB9950

EMŠO: 0508953150038

Vzdevki:

Naslov: Trebinjskih brigada, Trebinje

| 34. | SPAJIĆ, Ratomir
  Datum rojstva/kraj rojstva: 8.4.1957, Konjic
  Sin Krsta
  Št. potnega lista: 3667966
  Št. osebne izkaznice: 04DYA7675
  EMŠO: 0804957172662
  Vzdevki:
  Naslov: |
| --- | --- |

34.

SPAJIĆ, Ratomir

Datum rojstva/kraj rojstva: 8.4.1957, Konjic

Sin Krsta

Št. potnega lista: 3667966

Št. osebne izkaznice: 04DYA7675

EMŠO: 0804957172662

Vzdevki:

Naslov:

| 35. | VRAČAR, Milenko
  Sin
  Datum rojstva/kraj rojstva: 15.5.1956, Nišavići, Prijedor, Bosna in Hercegovina, SFRJ
  Št. potnega lista: Veljaven potni list 3865548, izdan 29.8.2002 v Banja Luki. Velja do 29.8.2007. Neveljaven potni list 0280280, izdan 4.12.1999 v Banja Luki (veljaven do 4.12.2004) in 0062130, izdan 16.9.1998 v Banja Luki
  Št. osebne izkaznice: 03GCE6934
  EMŠO: 1505956160012
  Vzdevki:
  Naslov: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosna in Hercegovina. |
| --- | --- |

35.

VRAČAR, Milenko

Sin

Datum rojstva/kraj rojstva: 15.5.1956, Nišavići, Prijedor, Bosna in Hercegovina, SFRJ

Št. potnega lista: Veljaven potni list 3865548, izdan 29.8.2002 v Banja Luki. Velja do 29.8.2007. Neveljaven potni list 0280280, izdan 4.12.1999 v Banja Luki (veljaven do 4.12.2004) in 0062130, izdan 16.9.1998 v Banja Luki

Št. osebne izkaznice: 03GCE6934

EMŠO: 1505956160012

Vzdevki:

Naslov: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosna in Hercegovina.

| 36. | ZOGOVIĆ, Milan
  Sin Jovana
  Datum rojstva/kraj rojstva: 7.10.1939, Dobruša
  Št. potnega lista:
  Št. osebne izkaznice:
  EMŠO:
  Vzdevki:
  Naslov: |
| --- | --- |

36.

ZOGOVIĆ, Milan

Sin Jovana

Datum rojstva/kraj rojstva: 7.10.1939, Dobruša

Št. potnega lista:

Št. osebne izkaznice:

EMŠO:

Vzdevki:

Naslov:

---

Popravki

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/57

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 103/2005 z dne 21. januarja 2005 o odprtju stalnega javnega razpisa za poznejšo prodajo na notranjem trgu neoluščenega riža iz zalog grške intervencijske agencije

(
  Uradni list Evropske unije L 20, z dne 22. januarja 2005
  )

| I. | Na strani 5, člen 2, na koncu odstavka 3: |
| --- | --- |

I.

Na strani 5, člen 2, na koncu odstavka 3:

namesto:

„telefon: (30-10) 212 47 87 in 212 47 89

telefaks: (30-10) 862 93 73.“,

beri:

„telefon: +30(210) 212 48 46 in +30(210) 212 47 88

telefaks: +30(210) 212 47 91.“

---

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/57

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 165/2005 z dne 31. januarja 2005 o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 1. februarja 2005

(
  Uradni list Evropske unije L 28, z dne 1. februarja 2005
  )

V Prilogi I, na strani 16, oznaka KN 1001 10 00, poimenovanje blaga „Nizke kakovosti“, v stolpcu Uvozna dajatev v EUR/t:

Namesto:

„6,58“

Beri:

„6,08“

---

| 2.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 29/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 29/58

---

Popravek k Sklepu Sveta 2004/778/ES z dne 11. oktobra 2004 o sklenitvi Protokola k Začasnemu sporazumu o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Hrvaško na drugi strani zaradi pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Madžarske, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

(
  Uradni list Evropske unije L 350 z dne 25. novembra 2004
  )

Na strani 16 v Prilogi VII, nova Priloga V(a), „Proizvodi iz člena 15(1)“, prva tabela, zadnji vrstici v stolpcu „Poimenovanje“:

namesto:

„Pripravljene ali konzervirane ribe; kaviar in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih jajčec, razen sardin in inčunov“,

beri:

„Pripravljene ali konzervirane ribe; kaviar in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih jajčec“.

---