# Úřední věstník L 27/29.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 27 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4829. ledna 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 27

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4829. ledna 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 143/2005 ze dne 28. ledna 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 144/2005 ze dne 28. ledna 2005, které se týká 75. dílčího nabídkového řízení uskutečněného v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2799/1999 | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 145/2005 ze dne 28. ledna 2005 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz uhličitanu barnatého pocházejícího z Čínské lidové republiky | 4 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 146/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví procentní sazba přijetí smluv o dobrovolné destilaci stolního vína | 24 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 147/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví maximální částka podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo ve 156. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97 | 25 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 148/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví minimální prodejní ceny másla ve 156. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97 | 27 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 149/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví maximální podpora na zahuštěné máslo ve 328. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (EHS) č. 429/90 | 29 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 150/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanovuje minimální prodejní cena másla pro 12. individuální veřejné nabídkové řízení, vyhlášené podle stálého veřejného nabídkového řízení, na které je odkazováno v nařízení (ES) č. 2771/1999 | 30 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 151/2005 ze dne 28. ledna 2005, které se týká 11. individuálního veřejného nabídkového řízení, vyhlášeného podle stálého veřejného nabídkového řízení, na které je odkazováno v nařízení (ES) č. 214/2001 | 31 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 152/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence pro dovoz mladého skotu samčího pohlaví určeného na výkrm, podaným v lednu 2005 v rámci celní kvóty dle nařízení (ES) č. 1202/2004 | 32 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 153/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví konečná sazba náhrad a procentní podíl pro vývozní licence v režimu B vydávané pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, citrony, stolní hrozny a jablka) | 33 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 154/2005 ze dne 28. ledna 2005 o nabídkách podaných na vývoz omleté dlouhozrnné předpařené rýže B do určitých třetích zemí v rámci nabídkového řízení zahájeného nařízením (ES) č. 2032/2004 | 35 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 155/2005 ze dne 28. ledna 2005 o nabídkách předložených v rámci nabídkového řízení týkajícího se subvence pro vývoz loupané dlouhozrnné rýže B na ostrov Réunion podle nařízení (ES) č. 2033/2004 | 36 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 156/2005 ze dne 28. ledna 2005 o nabídkách podaných na vývoz omleté kulatozrnné, střednězrnné a dlouhozrnné rýže A určené k vývozu do určitých třetích zemí v rámci nabídkového řízení zahájeného nařízením (ES) č. 2031/2004 | 37 |
| | * | Směrnice Komise 2005/5/ES ze dne 26. ledna 2005, kterou se mění směrnice 2002/26/ES, pokud jde o metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu množství ochratoxinu A v potravinách (
  1
  ) | 38 |
| | * | Směrnice Komise 2005/7/ES ze dne 27. ledna 2005 změně směrnice 2002/70/ES, kterou se stanoví požadavky pro určení obsahu dioxinů a PCB s dioxionovým efektem v krmivech (
  1
  ) | 41 |
| | * | Směrnice Komise 2005/8/ES ze dne 27. ledna 2005, kterou se mění příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES o nežádoucích látkách v krmivech (
  1
  ) | 44 |
| | * | Směrnice Komise 2005/9/ES ze dne 28. ledna 2005, kterou se mění směrnice Rady 76/768/EHS týkající se kosmetických prostředků za účelem přizpůsobení její přílohy VII technickému pokroku (
  1
  ) | 46 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 143/2005 ze dne 28. ledna 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

Nařízení Komise (ES) č. 144/2005 ze dne 28. ledna 2005, které se týká 75. dílčího nabídkového řízení uskutečněného v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2799/1999

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 145/2005 ze dne 28. ledna 2005 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz uhličitanu barnatého pocházejícího z Čínské lidové republiky

4

*

Nařízení Komise (ES) č. 146/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví procentní sazba přijetí smluv o dobrovolné destilaci stolního vína

24

Nařízení Komise (ES) č. 147/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví maximální částka podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo ve 156. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97

25

Nařízení Komise (ES) č. 148/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví minimální prodejní ceny másla ve 156. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97

27

Nařízení Komise (ES) č. 149/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví maximální podpora na zahuštěné máslo ve 328. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (EHS) č. 429/90

29

Nařízení Komise (ES) č. 150/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanovuje minimální prodejní cena másla pro 12. individuální veřejné nabídkové řízení, vyhlášené podle stálého veřejného nabídkového řízení, na které je odkazováno v nařízení (ES) č. 2771/1999

30

Nařízení Komise (ES) č. 151/2005 ze dne 28. ledna 2005, které se týká 11. individuálního veřejného nabídkového řízení, vyhlášeného podle stálého veřejného nabídkového řízení, na které je odkazováno v nařízení (ES) č. 214/2001

31

Nařízení Komise (ES) č. 152/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence pro dovoz mladého skotu samčího pohlaví určeného na výkrm, podaným v lednu 2005 v rámci celní kvóty dle nařízení (ES) č. 1202/2004

32

Nařízení Komise (ES) č. 153/2005 ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví konečná sazba náhrad a procentní podíl pro vývozní licence v režimu B vydávané pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, citrony, stolní hrozny a jablka)

33

Nařízení Komise (ES) č. 154/2005 ze dne 28. ledna 2005 o nabídkách podaných na vývoz omleté dlouhozrnné předpařené rýže B do určitých třetích zemí v rámci nabídkového řízení zahájeného nařízením (ES) č. 2032/2004

35

Nařízení Komise (ES) č. 155/2005 ze dne 28. ledna 2005 o nabídkách předložených v rámci nabídkového řízení týkajícího se subvence pro vývoz loupané dlouhozrnné rýže B na ostrov Réunion podle nařízení (ES) č. 2033/2004

36

Nařízení Komise (ES) č. 156/2005 ze dne 28. ledna 2005 o nabídkách podaných na vývoz omleté kulatozrnné, střednězrnné a dlouhozrnné rýže A určené k vývozu do určitých třetích zemí v rámci nabídkového řízení zahájeného nařízením (ES) č. 2031/2004

37

*

Směrnice Komise 2005/5/ES ze dne 26. ledna 2005, kterou se mění směrnice 2002/26/ES, pokud jde o metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu množství ochratoxinu A v potravinách (
  1
  )

1

38

*

Směrnice Komise 2005/7/ES ze dne 27. ledna 2005 změně směrnice 2002/70/ES, kterou se stanoví požadavky pro určení obsahu dioxinů a PCB s dioxionovým efektem v krmivech (
  1
  )

1

41

*

Směrnice Komise 2005/8/ES ze dne 27. ledna 2005, kterou se mění příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES o nežádoucích látkách v krmivech (
  1
  )

1

44

*

Směrnice Komise 2005/9/ES ze dne 28. ledna 2005, kterou se mění směrnice Rady 76/768/EHS týkající se kosmetických prostředků za účelem přizpůsobení její přílohy VII technickému pokroku (
  1
  )

1

46

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | 2005/64/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 26. ledna 2005, kterým se provádí směrnice Rady 92/65/EHS, pokud jde o podmínky dovozu koček, psů a fretek pro schválené organizace, instituty nebo střediska
  (oznámeno pod číslem K(2005) 118)

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | 2005/65/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 28. ledna 2005 pokud jde o některé přechodné dodatečné záruky Dánsku ve vztahu ke změně jeho statutu, jako oblasti, ve které se neprovádí očkování proti newcastleské chorobě
  (oznámeno pod číslem K(2005) 143)

   (
  1
  ) | 52 |
| | * | 2005/66/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 28. ledna 2005, kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/363/ES, kterým se schvaluje plán eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat v některých oblastech Belgie
  (oznámeno pod číslem K(2005) 144)

   (
  1
  ) | 54 |
| | * | 2005/67/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 28. ledna 2005, kterým se mění přílohy I a II rozhodnutí 2003/634/ES, kterým se schvalují programy s cílem získat status schválených oblastí a schválených hospodářství v neschválených oblastech, pokud jde o virovou hemoragickou septikémii (VHS) a infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN) u ryb
  (oznámeno pod číslem K(2005) 148)

   (
  1
  ) | 55 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

*

2005/64/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 26. ledna 2005, kterým se provádí směrnice Rady 92/65/EHS, pokud jde o podmínky dovozu koček, psů a fretek pro schválené organizace, instituty nebo střediska
  (oznámeno pod číslem K(2005) 118)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 118)

1

48

*

2005/65/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 28. ledna 2005 pokud jde o některé přechodné dodatečné záruky Dánsku ve vztahu ke změně jeho statutu, jako oblasti, ve které se neprovádí očkování proti newcastleské chorobě
  (oznámeno pod číslem K(2005) 143)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 143)

1

52

*

2005/66/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 28. ledna 2005, kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/363/ES, kterým se schvaluje plán eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat v některých oblastech Belgie
  (oznámeno pod číslem K(2005) 144)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 144)

1

54

*

2005/67/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 28. ledna 2005, kterým se mění přílohy I a II rozhodnutí 2003/634/ES, kterým se schvalují programy s cílem získat status schválených oblastí a schválených hospodářství v neschválených oblastech, pokud jde o virovou hemoragickou septikémii (VHS) a infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN) u ryb
  (oznámeno pod číslem K(2005) 148)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 148)

1

55

| | | Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii |
| --- | --- | --- |
| | * | 2005/68/SZBP:Rozhodnutí Rady ze dne 24. ledna 2005, kterým se mění rozhodnutí 2004/197/SZBP o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena) | 59 |

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

*

2005/68/SZBP:Rozhodnutí Rady ze dne 24. ledna 2005, kterým se mění rozhodnutí 2004/197/SZBP o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena)

59

| | | Akty přijaté podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii |
| --- | --- | --- |
| | * | Společný postoj Rady 2005/69/SVV ze dne 24. ledna 2005 o výměně některých údajů s Interpolem | 61 |

Akty přijaté podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii

*

Společný postoj Rady 2005/69/SVV ze dne 24. ledna 2005 o výměně některých údajů s Interpolem

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 143/2005

ze dne 28. ledna 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 29. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 28. ledna 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 123,3 |
| 204 | 75,2 |
| 212 | 176,1 |
| 608 | 118,9 |
| 624 | 163,5 |
| 999 | 131,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 155,2 |
| 999 | 155,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 175,4 |
| 204 | 183,5 |
| 624 | 56,7 |
| 999 | 138,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 43,3 |
| 204 | 45,7 |
| 212 | 54,1 |
| 220 | 38,5 |
| 421 | 38,1 |
| 448 | 34,7 |
| 624 | 71,7 |
| 999 | 46,6 |
| 0805 20 10 | 204 | 65,1 |
| 999 | 65,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 59,3 |
| 204 | 86,3 |
| 400 | 78,6 |
| 464 | 138,7 |
| 624 | 68,0 |
| 662 | 27,9 |
| 999 | 76,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 70,5 |
| 999 | 70,5 |
| 0808 10 80 | 400 | 82,6 |
| 404 | 83,9 |
| 720 | 64,7 |
| 999 | 77,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 79,5 |
| 400 | 88,1 |
| 528 | 87,7 |
| 720 | 36,8 |
| 999 | 73,0 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

123,3

204

75,2

212

176,1

608

118,9

624

163,5

999

131,4

0707 00 05

052

155,2

999

155,2

0709 90 70

052

175,4

204

183,5

624

56,7

999

138,5

0805 10 20

052

43,3

204

45,7

212

54,1

220

38,5

421

38,1

448

34,7

624

71,7

999

46,6

0805 20 10

204

65,1

999

65,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

59,3

204

86,3

400

78,6

464

138,7

624

68,0

662

27,9

999

76,5

0805 50 10

052

70,5

999

70,5

0808 10 80

400

82,6

404

83,9

720

64,7

999

77,1

0808 20 50

388

79,5

400

88,1

528

87,7

720

36,8

999

73,0

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 144/2005

ze dne 28. ledna 2005,

které se týká 75. dílčího nabídkového řízení uskutečněného v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2799/1999

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) č. 2799/1999 ze dne 17. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o poskytování podpory pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko určené k použití jako krmivo a pokud jde o prodej tohoto sušeného odstředěného mléka (2), intervenční orgány nabídly k prodeji pomocí stálého nabídkového řízení určitá množství sušeného odstředěného mléka ve svém vlastnictví. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s článkem 26 nařízení Komise (ES) č. 2799/1999 ze dne 17. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o poskytování podpory pro odstředěné mléko a sušené odstředěné mléko určené k použití jako krmivo a pokud jde o prodej tohoto sušeného odstředěného mléka (2), intervenční orgány nabídly k prodeji pomocí stálého nabídkového řízení určitá množství sušeného odstředěného mléka ve svém vlastnictví.

| (2) | Podle článku 30 nařízení (ES) č. 2799/1999 se s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci jednotlivých nabídkových řízení stanoví minimální prodejní cena nebo se rozhodne nepokračovat v nabídkovém řízení. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 30 nařízení (ES) č. 2799/1999 se s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci jednotlivých nabídkových řízení stanoví minimální prodejní cena nebo se rozhodne nepokračovat v nabídkovém řízení.

| (3) | S přihlédnutím k podaným nabídkám by se nemělo pokračovat v nabídkovém řízení. |
| --- | --- |

(3)

S přihlédnutím k podaným nabídkám by se nemělo pokračovat v nabídkovém řízení.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Ve 75. dílčím nabídkovém řízení provedeném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2799/1999, jehož lhůta pro podávání nabídek uplynula dne 25. ledna 2005, se nepokračuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 29. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení ve znění nařízení Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 340, 31.12.1999, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2250/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/4

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 145/2005

ze dne 28. ledna 2005

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz uhličitanu barnatého pocházejícího z Čínské lidové republiky

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s Poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   ZAHÁJENÍ

| (1) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) Komise dne 30. dubna 2004 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz uhličitanu barnatého pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) Komise dne 30. dubna 2004 informovala o zahájení antidumpingového řízení, pokud jde o dovoz uhličitanu barnatého pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Společenství.

| (2) | Řízení bylo zahájeno na základě stížnosti podané v březnu 2004 společností Solvay Barium Strontium GmbH (dále jen „stěžovatel“), jediným výrobcem uhličitanu barnatého ve Společenství představujícím 100 % výroby Společenství. Stížnost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, která v jeho důsledku nastala, přičemž se tyto důkazy považovaly za postačující pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(2)

Řízení bylo zahájeno na základě stížnosti podané v březnu 2004 společností Solvay Barium Strontium GmbH (dále jen „stěžovatel“), jediným výrobcem uhličitanu barnatého ve Společenství představujícím 100 % výroby Společenství. Stížnost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, která v jeho důsledku nastala, přičemž se tyto důkazy považovaly za postačující pro zahájení řízení.

2.   STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM

| (3) | Komise o zahájení řízení oficiálně informovala stěžovatele, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(3)

Komise o zahájení řízení oficiálně informovala stěžovatele, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

| (4) | Stěžovatel, vyvážející výrobci, dovozci, uživatelé a sdružení uživatelů předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny. |
| --- | --- |

(4)

Stěžovatel, vyvážející výrobci, dovozci, uživatelé a sdružení uživatelů předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny.

| (5) | Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu společnosti působící v podmínkách tržního hospodářství (dále jen „STH“ – status tržního hospodářství) nebo o individuální zacházení (dále jen „IZ“), zaslala Komise tiskopisy žádosti těm čínským společnostem, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká. O STH podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o IZ, jestliže šetření prokázalo, že podmínky pro STH nesplňují, požádalo pět společností. |
| --- | --- |

(5)

Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu společnosti působící v podmínkách tržního hospodářství (dále jen „STH“ – status tržního hospodářství) nebo o individuální zacházení (dále jen „IZ“), zaslala Komise tiskopisy žádosti těm čínským společnostem, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká. O STH podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o IZ, jestliže šetření prokázalo, že podmínky pro STH nesplňují, požádalo pět společností.

| (6) | V oznámení o zahájení Komise uvedla, že vzhledem k zdánlivě vysokému počtu vývozců/výrobců a dovozců bude v tomto šetření možná použit výběr vzorku. S ohledem na počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců a uživatelů ve Společenství ochotných spolupracovat, jenž byl nižší, než se očekávalo, však bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o zahájení Komise uvedla, že vzhledem k zdánlivě vysokému počtu vývozců/výrobců a dovozců bude v tomto šetření možná použit výběr vzorku. S ohledem na počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců a uživatelů ve Společenství ochotných spolupracovat, jenž byl nižší, než se očekávalo, však bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.

| (7) | Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a všem dalším společnostem, které se samy přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Odpovědi obdržela od stěžovatele/výrobce ze Společenství, pět nespřízněných dovozců, jednoho dodavatele surovin, šest uživatelů, jednoho sdružení uživatelů a pěti vyvážejících výrobců z ČLR. |
| --- | --- |

(7)

Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a všem dalším společnostem, které se samy přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Odpovědi obdržela od stěžovatele/výrobce ze Společenství, pět nespřízněných dovozců, jednoho dodavatele surovin, šest uživatelů, jednoho sdružení uživatelů a pěti vyvážejících výrobců z ČLR.

| (8) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě proběhly v prostorách následujících společností:






  a) | Výrobce ve Společenství







  — | Solvay Barium Strontium GmbH, Německo. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě proběhly v prostorách následujících společností:

a)

Výrobce ve Společenství

—

Solvay Barium Strontium GmbH, Německo.

| b) | Vyvážející výrobci v ČLR







  — | Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobci v ČLR

—

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd,

| — | Zaozhuang Yongli Chemical Co., |
| --- | --- |

—

Zaozhuang Yongli Chemical Co.,

| — | Guizhou Hongkaj Chemical Co. Ltd a spřízněná společnost Hengyang Hong Xiang Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Guizhou Hongkaj Chemical Co. Ltd a spřízněná společnost Hengyang Hong Xiang Co. Ltd,

| — | Guizhou Red Star Developing Co., |
| --- | --- |

—

Guizhou Red Star Developing Co.,

| — | Hebei Xinji Chemical Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Hebei Xinji Chemical Group Co. Ltd.

| c) | Nespříznění dovozci







  — | Kimpe Sarl, Francie, |
| --- | --- | --- |

c)

Nespříznění dovozci

—

Kimpe Sarl, Francie,

| — | Norkem BV, Nizozemsko. |
| --- | --- |

—

Norkem BV, Nizozemsko.

| d) | Uživatelé ve Společenství







  — | Ilpea Spa, Itálie. |
| --- | --- | --- |

d)

Uživatelé ve Společenství

—

Ilpea Spa, Itálie.

| (9) | S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž by nemusel být STH přiznán, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z analogické země, a to v prostorách následující společnosti:






  — | Chemical Products Corporation (CPC), Cartersville, výrobce ve Spojených státech amerických. |
| --- | --- | --- |

(9)

S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž by nemusel být STH přiznán, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z analogické země, a to v prostorách následující společnosti:

—

Chemical Products Corporation (CPC), Cartersville, výrobce ve Spojených státech amerických.

3.   POSUZOVANÉ OBDOBÍ

| (10) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2003 do dne 31. prosince 2003 (dále jen „PO“ – posuzované období). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2000 do konce PO (dále jen „uvažované období“). |
| --- | --- |

(10)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2003 do dne 31. prosince 2003 (dále jen „PO“ – posuzované období). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2000 do konce PO (dále jen „uvažované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   DOTČENÝ VÝROBEK

| (11) | Dotčeným výrobkem je uhličitan draselný o obsahu stroncia nejméně 0,07 % hmotnostních a o obsahu síry nejméně 0,0015 % hmotnostních, v prášku, lisovaných granulích nebo kalcinovaných granulích, pocházející z ČLR, kódu KN ex 2836 60 00. |
| --- | --- |

(11)

Dotčeným výrobkem je uhličitan draselný o obsahu stroncia nejméně 0,07 % hmotnostních a o obsahu síry nejméně 0,0015 % hmotnostních, v prášku, lisovaných granulích nebo kalcinovaných granulích, pocházející z ČLR, kódu KN ex 2836 60 00.

2.   OBDOBNÝ VÝROBEK

| (12) | Mezi dotčeným výrobkem a uhličitanem barnatým vyráběným a prodávaným na domácím trhu v ČLR a ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), které slouží jako analogická země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o dovoz z ČLR, nebyly shledány žádné rozdíly. Uhličitan barnatý, který se vyrábí a prodává v USA, má stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná použití jako uhličitan barnatý vyvážený z ČLR do Společenství. Stejně tak nebyly shledány žádné rozdíly mezi dotčeným výrobkem a uhličitanem barnatým vyráběným výrobním odvětvím Společenství a prodávaným na trhu Společenství. Oba mají shodné fyzikální a chemické vlastnosti. Uhličitan barnatý vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR má tedy stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a užití jako uhličitan barnatý, který se vyrábí a prodává na domácím trhu analogické země, stejně jako uhličitan barnatý vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětvím Společenství. V důsledku toho se dospělo k závěru, že všechny typy uhličitanu barnatého lze pokládat za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(12)

Mezi dotčeným výrobkem a uhličitanem barnatým vyráběným a prodávaným na domácím trhu v ČLR a ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), které slouží jako analogická země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o dovoz z ČLR, nebyly shledány žádné rozdíly. Uhličitan barnatý, který se vyrábí a prodává v USA, má stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná použití jako uhličitan barnatý vyvážený z ČLR do Společenství. Stejně tak nebyly shledány žádné rozdíly mezi dotčeným výrobkem a uhličitanem barnatým vyráběným výrobním odvětvím Společenství a prodávaným na trhu Společenství. Oba mají shodné fyzikální a chemické vlastnosti. Uhličitan barnatý vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR má tedy stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a užití jako uhličitan barnatý, který se vyrábí a prodává na domácím trhu analogické země, stejně jako uhličitan barnatý vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětvím Společenství. V důsledku toho se dospělo k závěru, že všechny typy uhličitanu barnatého lze pokládat za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   STATUS TRŽNÍHO HOSPODÁŘSTVÍ

| (13) | V antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(13)

V antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR se běžná hodnota stanoví v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

| (14) | Tato kritéria, jejichž splnění musejí žádající společnosti prokázat, jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě, aby bylo možné na ně snadno odkazovat:






  — | obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů, |
| --- | --- | --- |

(14)

Tato kritéria, jejichž splnění musejí žádající společnosti prokázat, jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě, aby bylo možné na ně snadno odkazovat:

—

obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů,

| — | účetnictví prochází nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy, používaným ve všech oblastech, |
| --- | --- |

—

účetnictví prochází nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy, používaným ve všech oblastech,

| — | neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému, |
| --- | --- |

—

neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému,

| — | právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu, |
| --- | --- |

—

právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu,

| — | převod měn se provádí podle tržních kursů. |
| --- | --- |

—

převod měn se provádí podle tržních kursů.

| (15) | O STH podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení požádalo pět vyvážejících výrobců z ČLR, kteří vyplnili tiskopis žádosti o STH pro vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(15)

O STH podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení požádalo pět vyvážejících výrobců z ČLR, kteří vyplnili tiskopis žádosti o STH pro vyvážející výrobce.

| (16) | Žádost dvou společností byla zamítnuta na základě prvního posouzení žádosti o STH, která neprokázala, že jsou splněna všechna kritéria. Tyto společnosti, jejichž jediným nebo většinovým vlastníkem je stát a jejichž představenstvo sestává výhradně nebo převážně z členů představenstva jmenovaných státem, nemohly zejména prokázat, že při obchodních rozhodnutích nedochází k výrazným státním zásahům. V případě tří zbývajících společností si Komise vyžádala a ověřila v prostorách společností všechny informace předložené v žádostech o STH, které považovala za nezbytné. |
| --- | --- |

(16)

Žádost dvou společností byla zamítnuta na základě prvního posouzení žádosti o STH, která neprokázala, že jsou splněna všechna kritéria. Tyto společnosti, jejichž jediným nebo většinovým vlastníkem je stát a jejichž představenstvo sestává výhradně nebo převážně z členů představenstva jmenovaných státem, nemohly zejména prokázat, že při obchodních rozhodnutích nedochází k výrazným státním zásahům. V případě tří zbývajících společností si Komise vyžádala a ověřila v prostorách společností všechny informace předložené v žádostech o STH, které považovala za nezbytné.

| (17) | Šetření prokázalo, že dvě společnosti splňují všechna požadovaná kritéria, a proto jim byl STH přiznán. Vyvážejícími výrobci v ČLR, jimž byl přiznán STH, jsou:






  — | Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, |
| --- | --- | --- |

(17)

Šetření prokázalo, že dvě společnosti splňují všechna požadovaná kritéria, a proto jim byl STH přiznán. Vyvážejícími výrobci v ČLR, jimž byl přiznán STH, jsou:

—

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd,

| — | Zaozhuang Yongli Chemical Co. |
| --- | --- |

—

Zaozhuang Yongli Chemical Co.

| (18) | Následující tabulka shrnuje výsledky šetření vzhledem ke každému z pěti kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro tři společnosti, jimž nebyl STH přiznán.










  Společnost | Kritéria |
| --- | --- | --- |
| Čl. 2 odst. 7 písm. c)
  první odrážka | Čl. 2 odst. 7 písm. c)
  druhá odrážka | Čl. 2 odst. 7 písm. c)
  třetí odrážka | Čl. 2 odst. 7 písm. c)
  čtvrtá odrážka | Čl. 2 odst. 7 písm. c)
  pátá odrážka |
| 1 | nesplňuje | | | | |
| 2 | nesplňuje | nesplňuje | nesplňuje | splňuje | splňuje |
| 3 | nesplňuje | | | | |
| Pramen: ověřené odpovědi na dotazníky spolupracujících čínských vývozců. |

(18)

Následující tabulka shrnuje výsledky šetření vzhledem ke každému z pěti kritérií uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro tři společnosti, jimž nebyl STH přiznán.

Společnost

Kritéria

Čl. 2 odst. 7 písm. c)

první odrážka

Čl. 2 odst. 7 písm. c)

druhá odrážka

Čl. 2 odst. 7 písm. c)

třetí odrážka

Čl. 2 odst. 7 písm. c)

čtvrtá odrážka

Čl. 2 odst. 7 písm. c)

pátá odrážka

1

nesplňuje

2

nesplňuje

nesplňuje

nesplňuje

splňuje

splňuje

3

nesplňuje

Pramen: ověřené odpovědi na dotazníky spolupracujících čínských vývozců.

| (19) | Dotčené společnosti dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným nálezům. |
| --- | --- |

(19)

Dotčené společnosti dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným nálezům.

| (20) | Pokud jde o společnost 2, nebylo možno určit akcionáře její spřízněné společnosti a nebylo možno určit, kdo v konečném důsledku společnost kontroluje. Z toho důvodu nebylo možno vyloučit výrazné zásahy státu. Společnost sice vznesla proti této skutečnosti námitky, nemohla však poskytnout žádné informace ani důkazy, které by prokázaly, že ji z větší části kontrolují soukromí podnikatelé a že nedochází k výrazným zásahům ze strany státu. V důsledku toho se dospělo k závěru, že nejsou splněna kritéria podle čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážky základního nařízení. |
| --- | --- |

(20)

Pokud jde o společnost 2, nebylo možno určit akcionáře její spřízněné společnosti a nebylo možno určit, kdo v konečném důsledku společnost kontroluje. Z toho důvodu nebylo možno vyloučit výrazné zásahy státu. Společnost sice vznesla proti této skutečnosti námitky, nemohla však poskytnout žádné informace ani důkazy, které by prokázaly, že ji z větší části kontrolují soukromí podnikatelé a že nedochází k výrazným zásahům ze strany státu. V důsledku toho se dospělo k závěru, že nejsou splněna kritéria podle čl. 2 odst. 7 písm. c) první odrážky základního nařízení.

| (21) | U téže společnosti odhalilo šetření závažné nedostatky ve schválené účetní uzávěrce. Vlastní auditoři společnosti měli výhrady mj. vůči zaneseným údajům o tržbách, ocenění aktiv a odpisům. Nedostatky, na které auditoři poukázali, však nebyly napraveny a společnost nedokázala vysvětlit, proč výhrady auditorů nebyly do té doby zohledněny. Vzhledem k těmto nedostatkům by na tomto základě nebylo možno provést spolehlivé výpočty dumpingu. Ačkoli společnost vznesla proti těmto závěrům námitky, neposkytla přiměřené vysvětlení ohledně věrohodnosti svého účetnictví navzdory uvedeným nedostatkům. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, které zpochybňují věrohodnost účetnictví, a ke skutečnosti, že nedostatky označené auditory nebyly napraveny, se dospělo k závěru, že kritérium podle čl. 2 odst. 7 písm. c) druhé odrážky základního nařízení není splněno. |
| --- | --- |

(21)

U téže společnosti odhalilo šetření závažné nedostatky ve schválené účetní uzávěrce. Vlastní auditoři společnosti měli výhrady mj. vůči zaneseným údajům o tržbách, ocenění aktiv a odpisům. Nedostatky, na které auditoři poukázali, však nebyly napraveny a společnost nedokázala vysvětlit, proč výhrady auditorů nebyly do té doby zohledněny. Vzhledem k těmto nedostatkům by na tomto základě nebylo možno provést spolehlivé výpočty dumpingu. Ačkoli společnost vznesla proti těmto závěrům námitky, neposkytla přiměřené vysvětlení ohledně věrohodnosti svého účetnictví navzdory uvedeným nedostatkům. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, které zpochybňují věrohodnost účetnictví, a ke skutečnosti, že nedostatky označené auditory nebyly napraveny, se dospělo k závěru, že kritérium podle čl. 2 odst. 7 písm. c) druhé odrážky základního nařízení není splněno.

| (22) | Rovněž pokud jde o nabytí aktiv společnosti 2, společnost nedokázala vysvětlit, za jakých podmínek byla některá aktiva převedena z bývalé společnosti ve společném vlastnictví. Komise proto dospěla k závěru, že podmínky podle čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážky základního nařízení nebyly splněny. Společnost 2 vyjádřila s tímto závěrem nesouhlas, neposkytla však žádné informace ani důkazy ohledně převodu aktiv, které by prokázaly, že neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému. Žádost společnosti byla proto označena za neopodstatněnou a byla zamítnuta. |
| --- | --- |

(22)

Rovněž pokud jde o nabytí aktiv společnosti 2, společnost nedokázala vysvětlit, za jakých podmínek byla některá aktiva převedena z bývalé společnosti ve společném vlastnictví. Komise proto dospěla k závěru, že podmínky podle čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážky základního nařízení nebyly splněny. Společnost 2 vyjádřila s tímto závěrem nesouhlas, neposkytla však žádné informace ani důkazy ohledně převodu aktiv, které by prokázaly, že neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího netržního hospodářského systému. Žádost společnosti byla proto označena za neopodstatněnou a byla zamítnuta.

| (23) | Po konzultaci s Poradním výborem byly přímo dotčené strany náležitě informovány. Výrobní odvětví Společenství dostalo příležitost se k záležitosti vyjádřit a rozhodnutí o STH nezpochybnilo. |
| --- | --- |

(23)

Po konzultaci s Poradním výborem byly přímo dotčené strany náležitě informovány. Výrobní odvětví Společenství dostalo příležitost se k záležitosti vyjádřit a rozhodnutí o STH nezpochybnilo.

2.   INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ (IZ)

| (24) | V návaznosti na čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se při ukládání případného cla pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení ukládá clo celostátní kromě případů, kdy společnosti mohou prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že a) mají právo repatriovat kapitál a zisky; b) že jejich vývozní ceny a množství, jakož i podmínky prodeje jsou určovány svobodně; c) většinový podíl náleží soukromým osobám. Státní úředníci v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buďto v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích; d) převod směnných kursů se provádí podle tržních kursů a že e) státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se vývozcům uloží rozdílné celní sazby. |
| --- | --- |

(24)

V návaznosti na čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se při ukládání případného cla pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení ukládá clo celostátní kromě případů, kdy společnosti mohou prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že a) mají právo repatriovat kapitál a zisky; b) že jejich vývozní ceny a množství, jakož i podmínky prodeje jsou určovány svobodně; c) většinový podíl náleží soukromým osobám. Státní úředníci v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buďto v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích; d) převod směnných kursů se provádí podle tržních kursů a že e) státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se vývozcům uloží rozdílné celní sazby.

| (25) | Tři vyvážející výrobci, kterým nebyl přiznán STH, požadovali rovněž individuální zacházení. Komise proto zjišťovala, zda tito tři vyvážející výrobci prokázali, že splňují kritéria podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(25)

Tři vyvážející výrobci, kterým nebyl přiznán STH, požadovali rovněž individuální zacházení. Komise proto zjišťovala, zda tito tři vyvážející výrobci prokázali, že splňují kritéria podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (26) | Bylo zjištěno, že výhradním nebo většinovým vlastníkem dvou společností (společnosti 1 a 3) je stát a že členové jejich představenstva jsou zcela nebo z většiny jmenováni státem. Tyto společnosti nemohly neprokázat dostatečnou nezávislost na státních zásazích, a v důsledku toho nesplnily podmínky podle čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(26)

Bylo zjištěno, že výhradním nebo většinovým vlastníkem dvou společností (společnosti 1 a 3) je stát a že členové jejich představenstva jsou zcela nebo z většiny jmenováni státem. Tyto společnosti nemohly neprokázat dostatečnou nezávislost na státních zásazích, a v důsledku toho nesplnily podmínky podle čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení.

| (27) | Ačkoli třetí vyvážející výrobce (společnost 2) byl částečně v soukromém vlastnictví, nemohl prokázat, kdo v konečném důsledku společnost kontroluje, a zásahy státu nemohly být tudíž vyloučeny. Následkem toho nemohla společnost prokázat, že splňuje kritéria podle čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(27)

Ačkoli třetí vyvážející výrobce (společnost 2) byl částečně v soukromém vlastnictví, nemohl prokázat, kdo v konečném důsledku společnost kontroluje, a zásahy státu nemohly být tudíž vyloučeny. Následkem toho nemohla společnost prokázat, že splňuje kritéria podle čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení.

| (28) | U všech tří společností bylo dále shledáno riziko obcházení opatření, pokud se uvedeným vývozcům udělí individuální celní sazba. Toto riziko pramení částečně z výše uvedeného vlivu státu na činnost dvou z těchto společností a ze skutečnosti, že třetí vývozce rovněž nemohl prokázat neexistenci výrazných zásahů státu. Navíc vzhledem k povaze dotčeného výrobku, který nelze identifikovat jako vyrobený určitým výrobcem, je riziko obcházení opatření vývozem prostřednictvím společnosti s nižším clem považováno za význačné. Společnosti tudíž nesplnily podmínky podle čl. 9 odst. 5 písm. e) základního nařízení. |
| --- | --- |

(28)

U všech tří společností bylo dále shledáno riziko obcházení opatření, pokud se uvedeným vývozcům udělí individuální celní sazba. Toto riziko pramení částečně z výše uvedeného vlivu státu na činnost dvou z těchto společností a ze skutečnosti, že třetí vývozce rovněž nemohl prokázat neexistenci výrazných zásahů státu. Navíc vzhledem k povaze dotčeného výrobku, který nelze identifikovat jako vyrobený určitým výrobcem, je riziko obcházení opatření vývozem prostřednictvím společnosti s nižším clem považováno za význačné. Společnosti tudíž nesplnily podmínky podle čl. 9 odst. 5 písm. e) základního nařízení.

| (29) | V důsledku toho žádný ze tří vyvážejících výrobců nesplnil všechny tři podmínky podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Proto bylo rozhodnuto, že IZ nebude přiznáno žádnému z vyvážejících výrobců, kterým nebyl přiznán STH. |
| --- | --- |

(29)

V důsledku toho žádný ze tří vyvážejících výrobců nesplnil všechny tři podmínky podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Proto bylo rozhodnuto, že IZ nebude přiznáno žádnému z vyvážejících výrobců, kterým nebyl přiznán STH.

3.   BĚŽNÁ HODNOTA

3.1   Určení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán STH

a)   Analogická země

| (30) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán STH, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „analogická země“). |
| --- | --- |

(30)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán STH, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „analogická země“).

| (31) | V oznámení o zahájení byly za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k této volbě vyjádřily. |
| --- | --- |

(31)

V oznámení o zahájení byly za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženy USA. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k této volbě vyjádřily.

| (32) | Tři vyvážející výrobci se proti této volbě ohradili s tvrzením, že úroveň hospodářského rozvoje, výrobní postup a přístup k surovinám se v USA a v ČLR liší. Dále tvrdili, že úroveň hospodářské soutěže v USA je nízká vzhledem ke skutečnosti, že uhličitan barnatý tam vyrábí jediný výrobce, a že je domácí trh chráněn antidumpingovými cly. Jako alternativní analogické země byly navrženy Jižní Korea, Rusko a Indie. |
| --- | --- |

(32)

Tři vyvážející výrobci se proti této volbě ohradili s tvrzením, že úroveň hospodářského rozvoje, výrobní postup a přístup k surovinám se v USA a v ČLR liší. Dále tvrdili, že úroveň hospodářské soutěže v USA je nízká vzhledem ke skutečnosti, že uhličitan barnatý tam vyrábí jediný výrobce, a že je domácí trh chráněn antidumpingovými cly. Jako alternativní analogické země byly navrženy Jižní Korea, Rusko a Indie.

| (33) | Komise požádala o spolupráci také další možné analogické země jako např. Indii, Japonsko a Brazílii. Žádný z výrobců v těchto zemích však nevyjádřil ochotu spolupracovat. |
| --- | --- |

(33)

Komise požádala o spolupráci také další možné analogické země jako např. Indii, Japonsko a Brazílii. Žádný z výrobců v těchto zemích však nevyjádřil ochotu spolupracovat.

| (34) | Komise v každém případě dospěla k závěru, že Jižní Korea by nebyla vhodnou analogickou zemí, protože nemá vlastní zdroj barytu, což je nejdůležitější surovina, a má pouze zanedbatelnou výrobu uhličitanu barnatého. Komise rovněž odmítla Rusko jako vhodnou analogickou zemi, poněvadž uhličitan barnatý vyráběný v Rusku je výrazně nižší kvality, a tudíž nesrovnatelný s výrobkem vyráběným ČLR a Společenstvím. Šetření také odhalilo, že domácí trh v Brazílii je malý a že úroveň ochrany je vyšší než v USA. Brazílie není proto považována za vhodnou analogickou zemi. Navíc nebyly k dispozici důkazy, že by některá ze zemí navržených jako alternativní analogické země byla vhodnější než USA. |
| --- | --- |

(34)

Komise v každém případě dospěla k závěru, že Jižní Korea by nebyla vhodnou analogickou zemí, protože nemá vlastní zdroj barytu, což je nejdůležitější surovina, a má pouze zanedbatelnou výrobu uhličitanu barnatého. Komise rovněž odmítla Rusko jako vhodnou analogickou zemi, poněvadž uhličitan barnatý vyráběný v Rusku je výrazně nižší kvality, a tudíž nesrovnatelný s výrobkem vyráběným ČLR a Společenstvím. Šetření také odhalilo, že domácí trh v Brazílii je malý a že úroveň ochrany je vyšší než v USA. Brazílie není proto považována za vhodnou analogickou zemi. Navíc nebyly k dispozici důkazy, že by některá ze zemí navržených jako alternativní analogické země byla vhodnější než USA.

| (35) | Pokud jde o USA, objem výroby byl shledán jako význačný a s ohledem na čínský vývoz uhličitanu barnatého jako reprezentativní. |
| --- | --- |

(35)

Pokud jde o USA, objem výroby byl shledán jako význačný a s ohledem na čínský vývoz uhličitanu barnatého jako reprezentativní.

| (36) | Co se týče hospodářského rozvoje a rozdílných výrobních postupů, Komise uznala, že by skutečně mohly existovat rozdíly. USA jsou vysoce průmyslově vyspělým hospodářstvím a výrobce v USA uplatňoval vyspělejší a účinnější výrobní metodu než výrobce v ČLR. Je ovšem třeba upozornit na to, že i kdyby tyto rozdíly ovlivnily běžnou hodnotu, výsledkem by měla být nižší běžná hodnota v USA, čímž by byli čínští vyvážející výrobci zvýhodněni. Dále stojí za připomínku, že v případě potřeby lze provést patřičné úpravy. Ačkoli nelze vyloučit místní odlišnosti ve výrobních postupech, nebylo v žádném případě prokázáno, že by v některé jiné zemi než v USA byl výrobní postup lépe srovnatelný s výrobním postupem používaným v ČLR. |
| --- | --- |

(36)

Co se týče hospodářského rozvoje a rozdílných výrobních postupů, Komise uznala, že by skutečně mohly existovat rozdíly. USA jsou vysoce průmyslově vyspělým hospodářstvím a výrobce v USA uplatňoval vyspělejší a účinnější výrobní metodu než výrobce v ČLR. Je ovšem třeba upozornit na to, že i kdyby tyto rozdíly ovlivnily běžnou hodnotu, výsledkem by měla být nižší běžná hodnota v USA, čímž by byli čínští vyvážející výrobci zvýhodněni. Dále stojí za připomínku, že v případě potřeby lze provést patřičné úpravy. Ačkoli nelze vyloučit místní odlišnosti ve výrobních postupech, nebylo v žádném případě prokázáno, že by v některé jiné zemi než v USA byl výrobní postup lépe srovnatelný s výrobním postupem používaným v ČLR.

| (37) | Pokud jde o hospodářskou soutěž na domácím trhu v USA, výrobce z USA čelil konkurenci dovozů z ČLR, Německa a Mexika. Dovoz z těchto zemí představoval na trhu přibližně 30 %, což se považovalo za význačné. Dospělo se tudíž k závěru, že v USA existuje dostatečná úroveň hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(37)

Pokud jde o hospodářskou soutěž na domácím trhu v USA, výrobce z USA čelil konkurenci dovozů z ČLR, Německa a Mexika. Dovoz z těchto zemí představoval na trhu přibližně 30 %, což se považovalo za význačné. Dospělo se tudíž k závěru, že v USA existuje dostatečná úroveň hospodářské soutěže.

| (38) | Co se týče přístupu k surovinám, bylo zjištěno, že USA společně s ČLR jsou největšími producenty barytu a že mají značné zásoby této suroviny. Závěrem tedy bylo, že přístup k surovinám z hlediska dostupnosti je v USA a v ČLR srovnatelný. |
| --- | --- |

(38)

Co se týče přístupu k surovinám, bylo zjištěno, že USA společně s ČLR jsou největšími producenty barytu a že mají značné zásoby této suroviny. Závěrem tedy bylo, že přístup k surovinám z hlediska dostupnosti je v USA a v ČLR srovnatelný.

| (39) | Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že USA jsou vhodnou analogickou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(39)

Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že USA jsou vhodnou analogickou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.

b)   Určení běžné hodnoty v analogické zemi

| (40) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán STH, určena na základě ověřených údajů obdržených od výrobce z analogické země týkajících se nákladů a prodejů obdobného výrobku na domácím trhu v USA pro srovnatelné typy výrobku. |
| --- | --- |

(40)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán STH, určena na základě ověřených údajů obdržených od výrobce z analogické země týkajících se nákladů a prodejů obdobného výrobku na domácím trhu v USA pro srovnatelné typy výrobku.

| (41) | Běžná hodnota byla stanovena za použití metod popsaných v bodech odůvodnění 43 až 47 a 53 až 59 níže. Prodeje na domácím trhu v USA byly reprezentativní, třebaže některé typy výrobků nebyly prodány v běžném obchodním styku, tj. byly prodány se ztrátou. Pro tyto typy výrobků se běžná hodnota určila v souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení tak, že se k výrobním nákladům připočetly přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a ziskové rozpětí. Protože prodeje na domácím trhu byly reprezentativní, prodejní, správní a režijní náklady společnosti se považovaly za spolehlivé a byly použity. Pokud jde o ziskové rozpětí, vlastní ziskové rozpětí společnosti uskutečněné za prodeje dotčeného výrobku na domácím trhu nemohlo být použito, poněvadž byly tyto prodeje uskutečněny se ztrátou. Jelikož žádný jiný výrobce z USA nespolupracoval, použila Komise ziskové rozpětí použitelné pro výrobu a prodeje stejné obecné kategorie výrobků v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) základního nařízení. |
| --- | --- |

(41)

Běžná hodnota byla stanovena za použití metod popsaných v bodech odůvodnění 43 až 47 a 53 až 59 níže. Prodeje na domácím trhu v USA byly reprezentativní, třebaže některé typy výrobků nebyly prodány v běžném obchodním styku, tj. byly prodány se ztrátou. Pro tyto typy výrobků se běžná hodnota určila v souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení tak, že se k výrobním nákladům připočetly přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a ziskové rozpětí. Protože prodeje na domácím trhu byly reprezentativní, prodejní, správní a režijní náklady společnosti se považovaly za spolehlivé a byly použity. Pokud jde o ziskové rozpětí, vlastní ziskové rozpětí společnosti uskutečněné za prodeje dotčeného výrobku na domácím trhu nemohlo být použito, poněvadž byly tyto prodeje uskutečněny se ztrátou. Jelikož žádný jiný výrobce z USA nespolupracoval, použila Komise ziskové rozpětí použitelné pro výrobu a prodeje stejné obecné kategorie výrobků v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) základního nařízení.

| (42) | Pro všechny ostatní typy výrobku byla běžná hodnota stanovena jako vážený průměr prodejních cen na domácím trhu určených nespřízněným zákazníkům spolupracujícím výrobcem v USA, který byl upraven, jak je popsáno níže. |
| --- | --- |

(42)

Pro všechny ostatní typy výrobku byla běžná hodnota stanovena jako vážený průměr prodejních cen na domácím trhu určených nespřízněným zákazníkům spolupracujícím výrobcem v USA, který byl upraven, jak je popsáno níže.

3.2   Určení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán STH

| (43) | Komise při stanovení běžné hodnoty nejprve u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjišťovala, zda jeho celkové prodeje uhličitanu barnatého na domácím trhu byly reprezentativní v porovnání s jeho celkovým vývozem do Společenství. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodeje na domácím trhu považovaly za reprezentativní, pokud celkový objem těchto prodejů dosáhl alespoň 5 % celkového objemu vývozu vývozce do Společenství. Na základě toho byly u obou vyvážejících výrobců celkové prodeje dotčeného výrobku na domácím trhu během PO uskutečněny v reprezentativních množstvích. |
| --- | --- |

(43)

Komise při stanovení běžné hodnoty nejprve u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjišťovala, zda jeho celkové prodeje uhličitanu barnatého na domácím trhu byly reprezentativní v porovnání s jeho celkovým vývozem do Společenství. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodeje na domácím trhu považovaly za reprezentativní, pokud celkový objem těchto prodejů dosáhl alespoň 5 % celkového objemu vývozu vývozce do Společenství. Na základě toho byly u obou vyvážejících výrobců celkové prodeje dotčeného výrobku na domácím trhu během PO uskutečněny v reprezentativních množstvích.

| (44) | Komise následně identifikovala ty typy dotčeného výrobku prodávané na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy určenými pro vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(44)

Komise následně identifikovala ty typy dotčeného výrobku prodávané na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy určenými pro vývoz do Společenství.

| (45) | Pro každý typ prodávaný vyvážejícími výrobci na domácím trhu, u kterého se zjistilo, že je přímo srovnatelný s typem uhličitanu barnatého prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda prodeje na domácím trhu jsou dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje konkrétního typu uhličitanu barnatého na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů na domácím trhu u daného typu v průběhu PO představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu uhličitanu barnatého vyváženého do Společenství. Výsledkem této analýzy je, že všechny typy kromě jednoho byly prodávány v reprezentativních množstvích. |
| --- | --- |

(45)

Pro každý typ prodávaný vyvážejícími výrobci na domácím trhu, u kterého se zjistilo, že je přímo srovnatelný s typem uhličitanu barnatého prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda prodeje na domácím trhu jsou dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje konkrétního typu uhličitanu barnatého na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů na domácím trhu u daného typu v průběhu PO představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu uhličitanu barnatého vyváženého do Společenství. Výsledkem této analýzy je, že všechny typy kromě jednoho byly prodávány v reprezentativních množstvích.

| (46) | Komise následně zjišťovala, zda se mohou prodeje jednotlivých typů uhličitanu barnatého v reprezentativních množstvích na domácím trhu považovat za provedené v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, přičemž stanovila podíl ziskových prodejů příslušného druhu nezávislým odběratelům. |
| --- | --- |

(46)

Komise následně zjišťovala, zda se mohou prodeje jednotlivých typů uhličitanu barnatého v reprezentativních množstvích na domácím trhu považovat za provedené v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, přičemž stanovila podíl ziskových prodejů příslušného druhu nezávislým odběratelům.

| (47) | Prodejní transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové, pokud jednotková cena konkrétního typu výrobku byla rovna nebo větší než výrobní náklady. Byly proto stanoveny výrobní náklady pro každý typ výrobku prodávaný na domácím trhu během PO. |
| --- | --- |

(47)

Prodejní transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové, pokud jednotková cena konkrétního typu výrobku byla rovna nebo větší než výrobní náklady. Byly proto stanoveny výrobní náklady pro každý typ výrobku prodávaný na domácím trhu během PO.

| (48) | Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu počátečních nákladů na základě toho, že výroba s běžným procentem využití kapacity začala až po započetí PO. Společnost začala vyrábět uhličitan barnatý krátce před počátkem PO. Společnost tvrdila, že po zakoupení výrobních linek investovala značné částky do oprav předtím, než zahájila zkušební výrobu a posléze také běžnou výrobu. Uvedla, že tato úvodní fáze pro obě výrobní linky trvala v průměru 11 měsíců a běžná výroba byla zahájena 8 měsíců po započetí PO. |
| --- | --- |

(48)

Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu počátečních nákladů na základě toho, že výroba s běžným procentem využití kapacity začala až po započetí PO. Společnost začala vyrábět uhličitan barnatý krátce před počátkem PO. Společnost tvrdila, že po zakoupení výrobních linek investovala značné částky do oprav předtím, než zahájila zkušební výrobu a posléze také běžnou výrobu. Uvedla, že tato úvodní fáze pro obě výrobní linky trvala v průměru 11 měsíců a běžná výroba byla zahájena 8 měsíců po započetí PO.

| (49) | Na rozdíl od tvrzení tohoto vyvážejícího výrobce Komise shledala, že objemy měsíční výroby a prodejů byly během celého PO na stejné úrovni a v některých případech dokonce překračovaly měsíční objemy vyrobené a prodané během období, kdy bylo údajně dosaženo běžného procenta využití kapacity. Značný objem prodejů po celé PO neukazoval na prodeje z pouhého zkušebního období. Komise v důsledku toho dospěla k závěru, že společnost vyráběla s běžným procentem využití kapacity po celé PO. Kromě toho společnost neprokázala, že během údajného úvodního období byly výrobní náklady vyšší než v období, kdy bylo údajně dosaženo běžného procenta využití kapacity. V každém případě, i kdyby byly náklady vyšší, nebyl by to důsledek menšího objemu výroby, jak se tvrdí výše. V důsledku toho Komise dospěla k závěru, že požadavek na úpravu ohledně úvodních nákladů je neopodstatněný a nepodložený důkazy, a byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(49)

Na rozdíl od tvrzení tohoto vyvážejícího výrobce Komise shledala, že objemy měsíční výroby a prodejů byly během celého PO na stejné úrovni a v některých případech dokonce překračovaly měsíční objemy vyrobené a prodané během období, kdy bylo údajně dosaženo běžného procenta využití kapacity. Značný objem prodejů po celé PO neukazoval na prodeje z pouhého zkušebního období. Komise v důsledku toho dospěla k závěru, že společnost vyráběla s běžným procentem využití kapacity po celé PO. Kromě toho společnost neprokázala, že během údajného úvodního období byly výrobní náklady vyšší než v období, kdy bylo údajně dosaženo běžného procenta využití kapacity. V každém případě, i kdyby byly náklady vyšší, nebyl by to důsledek menšího objemu výroby, jak se tvrdí výše. V důsledku toho Komise dospěla k závěru, že požadavek na úpravu ohledně úvodních nákladů je neopodstatněný a nepodložený důkazy, a byl proto zamítnut.

| (50) | Tentýž výrobce tvrdil, že metoda odpisování, kterou společnost použila na „investice do dlouhodobých hmotných aktiv“, neodráží přiměřeně náklady spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku. Tyto investice odpovídaly úvodním nákladům na opravu výrobních linek po jejich nabytí a byly zaúčtovány v jediném rozpočtovém roce vzhledem k tomu, že společnost předpokládala, že životnost opravených aktiv bude kratší než jeden rok. Společnost počítala s dalšími následnými investicemi po tomto období. Avšak vzhledem k tomu, že výrobní linky nevyžadovaly již žádné další opravy, skutečná životnost investic byla delší, než se původně očekávalo. Společnost tvrdila, že odpisové období by tudíž mělo být změněno podle hospodářské skutečnosti a náklady zanesené v účetnictví upraveny podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(50)

Tentýž výrobce tvrdil, že metoda odpisování, kterou společnost použila na „investice do dlouhodobých hmotných aktiv“, neodráží přiměřeně náklady spojené s výrobou a prodejem dotčeného výrobku. Tyto investice odpovídaly úvodním nákladům na opravu výrobních linek po jejich nabytí a byly zaúčtovány v jediném rozpočtovém roce vzhledem k tomu, že společnost předpokládala, že životnost opravených aktiv bude kratší než jeden rok. Společnost počítala s dalšími následnými investicemi po tomto období. Avšak vzhledem k tomu, že výrobní linky nevyžadovaly již žádné další opravy, skutečná životnost investic byla delší, než se původně očekávalo. Společnost tvrdila, že odpisové období by tudíž mělo být změněno podle hospodářské skutečnosti a náklady zanesené v účetnictví upraveny podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení.

| (51) | Pokud jde o výše uvedený požadavek, náklady na opravy, které jsou v prvním roce vlastnictví u použitého zařízení vyšší než běžné, se nepovažují za neobvyklé a zaúčtování těchto vyšších nákladů v prvním roce odpovídá běžné účetní praxi. Metoda, kterou společnost zvolila, nebyla proto nepřiměřená, naopak odpovídala běžné praxi. Skutečnost, že poté nevznikly již žádné další náklady, neospravedlňuje odchylku od běžné účetní praxe. Požadavek společnosti přizpůsobit náklady v tomto ohledu byl proto označen za neoprávněný a byl zamítnut. |
| --- | --- |

(51)

Pokud jde o výše uvedený požadavek, náklady na opravy, které jsou v prvním roce vlastnictví u použitého zařízení vyšší než běžné, se nepovažují za neobvyklé a zaúčtování těchto vyšších nákladů v prvním roce odpovídá běžné účetní praxi. Metoda, kterou společnost zvolila, nebyla proto nepřiměřená, naopak odpovídala běžné praxi. Skutečnost, že poté nevznikly již žádné další náklady, neospravedlňuje odchylku od běžné účetní praxe. Požadavek společnosti přizpůsobit náklady v tomto ohledu byl proto označen za neoprávněný a byl zamítnut.

| (52) | Další vyvážející výrobce tvrdil, že od výrobních nákladů dotčeného výrobku by se měla odečíst hodnota vedlejšího produktu (síry). Síra se dále zpracovává z plynu (H2S), který se při výrobě uhličitanu barnatého automaticky uvolňuje. Společnost však nedisponovala žádnými technickými prostředky pro měření množství plynu použitého při výrobě síry, a nemohla proto svůj požadavek kvantifikovat. V účetním systému společnosti byly kromě toho síra a dotčený výrobek vedeny jako dva samostatné výrobky a náklady na výrobu uhličitanu barnatého byly stanoveny, aniž se brala v potaz hodnota síry. Na základě toho byl požadavek prozatím zamítnut. |
| --- | --- |

(52)

Další vyvážející výrobce tvrdil, že od výrobních nákladů dotčeného výrobku by se měla odečíst hodnota vedlejšího produktu (síry). Síra se dále zpracovává z plynu (H2S), který se při výrobě uhličitanu barnatého automaticky uvolňuje. Společnost však nedisponovala žádnými technickými prostředky pro měření množství plynu použitého při výrobě síry, a nemohla proto svůj požadavek kvantifikovat. V účetním systému společnosti byly kromě toho síra a dotčený výrobek vedeny jako dva samostatné výrobky a náklady na výrobu uhličitanu barnatého byly stanoveny, aniž se brala v potaz hodnota síry. Na základě toho byl požadavek prozatím zamítnut.

| (53) | Jak je uvedeno v bodu 46 odůvodnění, byl stanoven podíl ziskových prodejů daného typu dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu. V případě, že objem prodeje daného typu uhličitanu barnatého prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující vypočtené výrobní náklady představuje více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu a zároveň vážený průměr cen daného typu je roven nebo přesahuje výrobní náklady, je běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen všech prodejů daného typu na domácím trhu uskutečněných v průběhu PO, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či nikoli. V případě, že objem ziskového prodeje daného typu uhličitanu barnatého představuje nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu, či v případě, že vážený průměr cen daného typu je nižší než náklady na produkci, je běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen pouze ziskových prodejů daného typu, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodeje daného typu. |
| --- | --- |

(53)

Jak je uvedeno v bodu 46 odůvodnění, byl stanoven podíl ziskových prodejů daného typu dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu. V případě, že objem prodeje daného typu uhličitanu barnatého prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou nebo přesahující vypočtené výrobní náklady představuje více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu a zároveň vážený průměr cen daného typu je roven nebo přesahuje výrobní náklady, je běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen všech prodejů daného typu na domácím trhu uskutečněných v průběhu PO, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či nikoli. V případě, že objem ziskového prodeje daného typu uhličitanu barnatého představuje nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu, či v případě, že vážený průměr cen daného typu je nižší než náklady na produkci, je běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen pouze ziskových prodejů daného typu, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodeje daného typu.

| (54) | V případě, že objem ziskových prodejů jakéhokoli typu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje daného typu, se uznalo, že tento konkrétní typ se za cenu na domácím trhu prodával v množství nepostačujícím pro to, aby bylo možno stanovit odpovídající základ pro určení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(54)

V případě, že objem ziskových prodejů jakéhokoli typu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje daného typu, se uznalo, že tento konkrétní typ se za cenu na domácím trhu prodával v množství nepostačujícím pro to, aby bylo možno stanovit odpovídající základ pro určení běžné hodnoty.

| (55) | Výše uvedenou analýzou se zjistilo, že všechny typy výrobku kromě jednoho se prodávaly v běžném obchodním styku z důvodu ceny. |
| --- | --- |

(55)

Výše uvedenou analýzou se zjistilo, že všechny typy výrobku kromě jednoho se prodávaly v běžném obchodním styku z důvodu ceny.

| (56) | U všech typů výrobku, které se buďto neprodávaly v reprezentativních množstvích, nebo se neprodávaly v běžném obchodním styku z důvodu ceny, nemohly být pro stanovení běžné hodnoty použity ceny na domácím trhu dotčeného vyvážejícího výrobce a bylo třeba užít jiné metody. |
| --- | --- |

(56)

U všech typů výrobku, které se buďto neprodávaly v reprezentativních množstvích, nebo se neprodávaly v běžném obchodním styku z důvodu ceny, nemohly být pro stanovení běžné hodnoty použity ceny na domácím trhu dotčeného vyvážejícího výrobce a bylo třeba užít jiné metody.

| (57) | Za tímto účelem Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(57)

Za tímto účelem Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

| (58) | Podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se běžná hodnota určila na základě vlastních výrobních nákladů každého vyvážejícího výrobce s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. |
| --- | --- |

(58)

Podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se běžná hodnota určila na základě vlastních výrobních nákladů každého vyvážejícího výrobce s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky.

| (59) | Jelikož prodejní, správní a režijní náklady a zisky uskutečněné každým z dotčených vyvážejících výrobců na domácím trhu představovaly spolehlivé údaje ve smyslu čl. 2 odst. 6 základního nařízení, byly ve všech případech, kde byla běžná hodnota početně zjištěna, použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady a zisk vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(59)

Jelikož prodejní, správní a režijní náklady a zisky uskutečněné každým z dotčených vyvážejících výrobců na domácím trhu představovaly spolehlivé údaje ve smyslu čl. 2 odst. 6 základního nařízení, byly ve všech případech, kde byla běžná hodnota početně zjištěna, použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady a zisk vyvážejících výrobců.

4.   VÝVOZNÍ CENY

| (60) | Pro všechny spolupracující vyvážející výrobce z Číny, jimž byl přiznán STH, byly vývozní prodeje určeny u každé společnosti individuálně. Všechen vývozní prodej dotčených vyvážejících výrobců do Společenství byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených či splatných. |
| --- | --- |

(60)

Pro všechny spolupracující vyvážející výrobce z Číny, jimž byl přiznán STH, byly vývozní prodeje určeny u každé společnosti individuálně. Všechen vývozní prodej dotčených vyvážejících výrobců do Společenství byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených či splatných.

5.   SROVNÁNÍ

| (61) | Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu na stejné obchodní úrovni. Pro zajištění řádného srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. |
| --- | --- |

(61)

Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu na stejné obchodní úrovni. Pro zajištění řádného srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.

| (62) | Na základě toho byly povoleny rozdíly v nákladech na balení, úvěrových nákladech, slevách a rabatech, provizích, nákladech na vnitrozemskou dopravu, pojištění, manipulaci, poprodejní služby a úroveň obchodu. Co se týče bankovních poplatků, došlo k úpravě podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. |
| --- | --- |

(62)

Na základě toho byly povoleny rozdíly v nákladech na balení, úvěrových nákladech, slevách a rabatech, provizích, nákladech na vnitrozemskou dopravu, pojištění, manipulaci, poprodejní služby a úroveň obchodu. Co se týče bankovních poplatků, došlo k úpravě podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.

| (63) | Pokud jde o úroveň obchodu, bylo zjištěno, že většina prodejů na domácím trhu v USA směřovala ke konečným uživatelům, zatímco vývozní prodeje dotčeného výrobku z ČLR byly uskutečněny výhradně směrem k distributorům. Úprava se vypočetla na základě průměrného cenového rozdílu při prodeji konečnému uživateli a při prodeji distributorům na domácím trhu v USA v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. |
| --- | --- |

(63)

Pokud jde o úroveň obchodu, bylo zjištěno, že většina prodejů na domácím trhu v USA směřovala ke konečným uživatelům, zatímco vývozní prodeje dotčeného výrobku z ČLR byly uskutečněny výhradně směrem k distributorům. Úprava se vypočetla na základě průměrného cenového rozdílu při prodeji konečnému uživateli a při prodeji distributorům na domácím trhu v USA v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení.

| (64) | Dále bylo zjištěno, že v ČLR byla velká množství hlavní suroviny, barytu, přístupná bez jakýchkoli zvláštních těžebních postupů, zatímco v USA se baryt těžil buď na povrchu, nebo pod zemí. V Číně se surovina navíc dopravovala do nedalekých závodů s téměř nulovými náklady, zatímco v USA byly náklady na dopravu barytu z dolů do závodů značné. |
| --- | --- |

(64)

Dále bylo zjištěno, že v ČLR byla velká množství hlavní suroviny, barytu, přístupná bez jakýchkoli zvláštních těžebních postupů, zatímco v USA se baryt těžil buď na povrchu, nebo pod zemí. V Číně se surovina navíc dopravovala do nedalekých závodů s téměř nulovými náklady, zatímco v USA byly náklady na dopravu barytu z dolů do závodů značné.

| (65) | Příslušné úpravy běžné hodnoty v USA byly proto uznány za vhodné, aby se podmínky výroby uhličitanu barnatého v USA dostaly na srovnatelnou úroveň s podmínkami v ČLR. Běžná hodnota byla proto upravena s přihlédnutím k hlavním rozdílům ve výrobních podmínkách, tj. rozdílným výrobním nákladům a rozdílům v dopravě hlavní suroviny, barytu. |
| --- | --- |

(65)

Příslušné úpravy běžné hodnoty v USA byly proto uznány za vhodné, aby se podmínky výroby uhličitanu barnatého v USA dostaly na srovnatelnou úroveň s podmínkami v ČLR. Běžná hodnota byla proto upravena s přihlédnutím k hlavním rozdílům ve výrobních podmínkách, tj. rozdílným výrobním nákladům a rozdílům v dopravě hlavní suroviny, barytu.

| (66) | Bylo rovněž zjištěno, že v USA vznikly také značné environmentální náklady, zatímco v ČLR takové náklady neexistovaly. Běžná hodnota byla proto odpovídajícím způsobem upravena. |
| --- | --- |

(66)

Bylo rovněž zjištěno, že v USA vznikly také značné environmentální náklady, zatímco v ČLR takové náklady neexistovaly. Běžná hodnota byla proto odpovídajícím způsobem upravena.

6.   DUMPINGOVÉ ROZPĚTÍ

6.1   Pro spolupracující vyvážející výrobce, jimž byl přiznán STH

| (67) | Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen u jednotlivých typů výrobku podle výše uvedeného popisu. |
| --- | --- |

(67)

Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen u jednotlivých typů výrobku podle výše uvedeného popisu.

| (68) | Prozatímní dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, jimž byl přiznán STH, vyjádřená jako procenta z čisté ceny CIF s dodáním na hranice před clem, jsou:












  — | Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd |
| --- | --- | --- |

(68)

Prozatímní dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce, jimž byl přiznán STH, vyjádřená jako procenta z čisté ceny CIF s dodáním na hranice před clem, jsou:

—

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd

11,2 %,

| — | Zaozhuang Yongli Chemical |
| --- | --- |

—

Zaozhuang Yongli Chemical

24,4 %.

6.2   Pro všechny ostatní vyvážející výrobce

| (69) | Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného u všech ostatních vývozců v ČLR Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Bylo učiněno srovnání mezi celkovým dovozem dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR vypočteným na základě Eurostatu a skutečných odpovědí na dotazník, které byly obdrženy od vyvážejících výrobců z ČLR, jimž byl přiznán STH. Na základě toho bylo stanoveno, že úroveň spolupráce se blíží 100 %. |
| --- | --- |

(69)

Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného u všech ostatních vývozců v ČLR Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Bylo učiněno srovnání mezi celkovým dovozem dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR vypočteným na základě Eurostatu a skutečných odpovědí na dotazník, které byly obdrženy od vyvážejících výrobců z ČLR, jimž byl přiznán STH. Na základě toho bylo stanoveno, že úroveň spolupráce se blíží 100 %.

| (70) | Dumpingové rozpětí pro zbývající vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán STH, byl následně vypočítán srovnáním váženého průměru běžné hodnoty, která byla stanovena pro analogickou zemi, s váženým průměrem vývozních cen nahlášených spolupracujícími vývozci, aby se dospělo k váženému dumpingovému rozpětí pro zbývající vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(70)

Dumpingové rozpětí pro zbývající vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán STH, byl následně vypočítán srovnáním váženého průměru běžné hodnoty, která byla stanovena pro analogickou zemi, s váženým průměrem vývozních cen nahlášených spolupracujícími vývozci, aby se dospělo k váženému dumpingovému rozpětí pro zbývající vyvážející výrobce.

| (71) | Na tomto základě byla prozatímně stanovena celostátní úroveň dumpingu ve výši 34,0 % z ceny CIF na hranice Společenství před clem. |
| --- | --- |

(71)

Na tomto základě byla prozatímně stanovena celostátní úroveň dumpingu ve výši 34,0 % z ceny CIF na hranice Společenství před clem.

D.   ÚJMA

1.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (72) | Během PO se na výrobě uhličitanu barnatého ve Společenství podílel 100 % jediný spolupracující výrobce ve Společenství. Považuje se proto za „výrobní odvětví Společenství“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(72)

Během PO se na výrobě uhličitanu barnatého ve Společenství podílel 100 % jediný spolupracující výrobce ve Společenství. Považuje se proto za „výrobní odvětví Společenství“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

| (73) | Jelikož se výrobní odvětví Společenství skládá z jediného výrobce, veškeré číselné údaje, které se ho týkají, musely být indexovány za účelem ochrany důvěrných informací. |
| --- | --- |

(73)

Jelikož se výrobní odvětví Společenství skládá z jediného výrobce, veškeré číselné údaje, které se ho týkají, musely být indexovány za účelem ochrany důvěrných informací.

2.   SPOTŘEBA VE SPOLEČENSTVÍ

| (74) | Spotřeba ve Společenství byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství s připočtením dovozů z ČLR a ostatních třetích zemí, podle údajů Eurostatu. Spotřeba uhličitanu barnatého ve Společenství mezi lety 2000 a 2002 klesla o 10 % z důvodu všeobecně složité hospodářské situace. Poté se vrátila na úroveň roku 2000, zatímco dovozy z ČLR vzrostly. | 2000 | 2001 | 2002 | PO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba ve Společenství
  (v tunách) | 137 742 | 130 243 | 124 568 | 136 722 |

(74)

Spotřeba ve Společenství byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství s připočtením dovozů z ČLR a ostatních třetích zemí, podle údajů Eurostatu. Spotřeba uhličitanu barnatého ve Společenství mezi lety 2000 a 2002 klesla o 10 % z důvodu všeobecně složité hospodářské situace. Poté se vrátila na úroveň roku 2000, zatímco dovozy z ČLR vzrostly.

2000

2001

2002

PO

Spotřeba ve Společenství

(v tunách)

137 742

130 243

124 568

136 722

3.   DOVOZY Z DOTČENÉ ZEMĚ

a)   Objem a podíl na trhu

| (75) | Objem dovozů uhličitanu barnatého z ČLR do Společenství vzrostl z 54 167 tun v roce 2000 na 63 742 tun v PO, tedy o 18 % během uvažovaného období. Je třeba upozornit na to, že v roce 2002 dovozy klesly na 48 900 tun, načež došlo k rychlému zotavení během PO. |
| --- | --- |

(75)

Objem dovozů uhličitanu barnatého z ČLR do Společenství vzrostl z 54 167 tun v roce 2000 na 63 742 tun v PO, tedy o 18 % během uvažovaného období. Je třeba upozornit na to, že v roce 2002 dovozy klesly na 48 900 tun, načež došlo k rychlému zotavení během PO.

| (76) | Odpovídající podíl na trhu činil v roce 2000 okolo 40 % a během uvažovaného období vzrostl o 19 %, především díky výraznému vzrůstu dovozů z ČLR v roce 2003. |
| --- | --- |

(76)

Odpovídající podíl na trhu činil v roce 2000 okolo 40 % a během uvažovaného období vzrostl o 19 %, především díky výraznému vzrůstu dovozů z ČLR v roce 2003.

b)   Ceny

| (77) | Průměrné ceny pro dovozy z ČLR neustále klesaly, a to z 253 EUR/t v roce 2000 na 186 EUR/t během PO. |
| --- | --- |

(77)

Průměrné ceny pro dovozy z ČLR neustále klesaly, a to z 253 EUR/t v roce 2000 na 186 EUR/t během PO.

c)   Cenové podbízení

| (78) | Pro účely analýzy cenového podbízení se srovnaly vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Společenství podle typů výrobků prodávaných nespřízněným odběratelům na trhu Společenství, upravené na úroveň cen ze závodu, s odpovídajícím váženým průměrem vývozních cen dotčených dovozů, stanovené na úrovni CIF s patřičnou úpravou s ohledem na cla a náklady vynaložené po dovezení. Srovnání proběhlo po odečtení slev a rabatů. |
| --- | --- |

(78)

Pro účely analýzy cenového podbízení se srovnaly vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Společenství podle typů výrobků prodávaných nespřízněným odběratelům na trhu Společenství, upravené na úroveň cen ze závodu, s odpovídajícím váženým průměrem vývozních cen dotčených dovozů, stanovené na úrovni CIF s patřičnou úpravou s ohledem na cla a náklady vynaložené po dovezení. Srovnání proběhlo po odečtení slev a rabatů.

| (79) | Na rozdíl od dovozů z ČLR výrobní odvětví Společenství zaručuje stálý výrobek podle podmínek odběratele, obsahující vždy stejné nečistoty, a nabízí služby odběratelům, jako je např. laboratorní analýza. Tržní hodnota těchto služeb byla při srovnávání cen brána v potaz a ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny o 25 %, v souladu s informacemi poskytnutými výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(79)

Na rozdíl od dovozů z ČLR výrobní odvětví Společenství zaručuje stálý výrobek podle podmínek odběratele, obsahující vždy stejné nečistoty, a nabízí služby odběratelům, jako je např. laboratorní analýza. Tržní hodnota těchto služeb byla při srovnávání cen brána v potaz a ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny o 25 %, v souladu s informacemi poskytnutými výrobním odvětvím Společenství.

| (80) | Několik dovozců a uživatelů prohlásilo, že výrobní odvětví Společenství účtuje vyšší ceny z důvodu vyšší reaktivity svého výrobku. Tento argument musel být zamítnut, jelikož ČLR je schopna díky technickému pokroku, kterého v posledních letech dosáhla, dodávat rovnocenný výrobek ve všech jakostních třídách vyráběných výrobním odvětvím Společenství. Na nejreaktivnější stupeň uhličitanu barnatého připadá méně než 5 % prodejů výrobního odvětví Společenství. Z toho důvodu se úprava s ohledem na rozdíly v reaktivitě nepovažovala za nutnou. |
| --- | --- |

(80)

Několik dovozců a uživatelů prohlásilo, že výrobní odvětví Společenství účtuje vyšší ceny z důvodu vyšší reaktivity svého výrobku. Tento argument musel být zamítnut, jelikož ČLR je schopna díky technickému pokroku, kterého v posledních letech dosáhla, dodávat rovnocenný výrobek ve všech jakostních třídách vyráběných výrobním odvětvím Společenství. Na nejreaktivnější stupeň uhličitanu barnatého připadá méně než 5 % prodejů výrobního odvětví Společenství. Z toho důvodu se úprava s ohledem na rozdíly v reaktivitě nepovažovala za nutnou.

| (81) | Toto srovnání ukázalo, že v průběhu PO se dotčený výrobek pocházející z ČLR prodával ve Společenství za ceny, které se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Společenství podbízely o 28 % až 31 %, vyjádřeno procentem cen výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(81)

Toto srovnání ukázalo, že v průběhu PO se dotčený výrobek pocházející z ČLR prodával ve Společenství za ceny, které se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Společenství podbízely o 28 % až 31 %, vyjádřeno procentem cen výrobního odvětví Společenství.

4.   STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (82) | Komise posoudila podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení všechny příslušné hospodářské činitele a indexy, jež mají dopad na stav výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(82)

Komise posoudila podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení všechny příslušné hospodářské činitele a indexy, jež mají dopad na stav výrobního odvětví Společenství.

| (83) | Byla provedena analýza, zda se výrobní odvětví Společenství stále nachází v procesu překonávání účinků dřívějšího subvencování nebo dumpingu, avšak nebyl nalezen žádný důkaz, že by tomu tak bylo. |
| --- | --- |

(83)

Byla provedena analýza, zda se výrobní odvětví Společenství stále nachází v procesu překonávání účinků dřívějšího subvencování nebo dumpingu, avšak nebyl nalezen žádný důkaz, že by tomu tak bylo.

a)   Výroba

| (84) | Během uvažovaného období klesla výroba výrobního odvětví Společenství o 13 %. Mezi lety 2000 a 2001 se udržela stabilní a poté klesla. |
| --- | --- |

(84)

Během uvažovaného období klesla výroba výrobního odvětví Společenství o 13 %. Mezi lety 2000 a 2001 se udržela stabilní a poté klesla.

b)   Kapacita a využití kapacity

| (85) | Během uvažovaného období kleslo využití kapacity o 14 %, což nevysvětluje malý vzrůst celkové výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství ve výši 2 % během uvažovaného období mezi lety 2001 a 2002. |
| --- | --- |

(85)

Během uvažovaného období kleslo využití kapacity o 14 %, což nevysvětluje malý vzrůst celkové výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství ve výši 2 % během uvažovaného období mezi lety 2001 a 2002.

c)   Prodeje, ceny a podíl na trhu

| (86) | Objem prodeje nespřízněným stranám ve Společenství klesl od roku 2000 do PO o 17 % (prodeje spřízněným odběratelům činily méně než 1 % celkového objemu prodeje), čímž se snížil podíl na trhu z rozpětí mezi 55 % a 60 % na rozpětí mezi 45 % a 50 %. Jelikož se průměrná cena za tunu snížila o 7 %, obrat klesl o 23 %. |
| --- | --- |

(86)

Objem prodeje nespřízněným stranám ve Společenství klesl od roku 2000 do PO o 17 % (prodeje spřízněným odběratelům činily méně než 1 % celkového objemu prodeje), čímž se snížil podíl na trhu z rozpětí mezi 55 % a 60 % na rozpětí mezi 45 % a 50 %. Jelikož se průměrná cena za tunu snížila o 7 %, obrat klesl o 23 %.

d)   Skladové zásoby

| (87) | Skladové zásoby hotových výrobků se během let 2000 a 2001 téměř ztrojnásobily. Během následujících let se podstatně snížily a v průběhu PO činily téměř dvojnásobek roku 2000. |
| --- | --- |

(87)

Skladové zásoby hotových výrobků se během let 2000 a 2001 téměř ztrojnásobily. Během následujících let se podstatně snížily a v průběhu PO činily téměř dvojnásobek roku 2000.

e)   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

| (88) | Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství klesla během uvažovaného období o 10 %. Během téhož období vzrostly mzdy postupně o 10 %. Produktivita vypočítaná na základě počtu tun vyrobených jedním zaměstnancem nejprve vzrostla mezi lety 2000 a 2002 o 3 %, poté však klesla téměř o 6 %. |
| --- | --- |

(88)

Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství klesla během uvažovaného období o 10 %. Během téhož období vzrostly mzdy postupně o 10 %. Produktivita vypočítaná na základě počtu tun vyrobených jedním zaměstnancem nejprve vzrostla mezi lety 2000 a 2002 o 3 %, poté však klesla téměř o 6 %.

f)   Růst

| (89) | Zatímco spotřeba ve Společenství mezi rokem 2000 a PO zůstala v podstatě na stejné úrovni, objem prodeje výrobního odvětví Společenství se snížil o 17 %. Objem dotčených dovozů oproti tomu vzrostl o 18 %. Tento trend se stal ještě zřetelnějším mezi rokem 2002 a PO, kdy se spotřeba Společenství zvýšila asi o 10 %, objem prodeje výrobního odvětví Společenství klesl o více než 10 % a dovozy z ČLR vzrostly o více než 30 %. Prodeje výrobního odvětví Společenství tak klesly navzdory rostoucí poptávce v období mezi rokem 2002 a PO. Následkem toho klesl podíl na trhu výrobního odvětví Společenství téměř o 9 procentních bodů, především z důvodu dovozů z ČLR. Čínský podíl na trhu oproti tomu vzrostl mezi rokem 2002 a PO o více než 7 procentních bodů. |
| --- | --- |

(89)

Zatímco spotřeba ve Společenství mezi rokem 2000 a PO zůstala v podstatě na stejné úrovni, objem prodeje výrobního odvětví Společenství se snížil o 17 %. Objem dotčených dovozů oproti tomu vzrostl o 18 %. Tento trend se stal ještě zřetelnějším mezi rokem 2002 a PO, kdy se spotřeba Společenství zvýšila asi o 10 %, objem prodeje výrobního odvětví Společenství klesl o více než 10 % a dovozy z ČLR vzrostly o více než 30 %. Prodeje výrobního odvětví Společenství tak klesly navzdory rostoucí poptávce v období mezi rokem 2002 a PO. Následkem toho klesl podíl na trhu výrobního odvětví Společenství téměř o 9 procentních bodů, především z důvodu dovozů z ČLR. Čínský podíl na trhu oproti tomu vzrostl mezi rokem 2002 a PO o více než 7 procentních bodů.

g)   Investice

| (90) | Mezi lety 2000 a 2001 se investice více než zdvojnásobily. V roce 2002 se udržely na stejné úrovni a v roce 2003 se vrátily na úroveň roku 2000. Investice směřovaly především na ochranu a zachování životního prostředí. |
| --- | --- |

(90)

Mezi lety 2000 a 2001 se investice více než zdvojnásobily. V roce 2002 se udržely na stejné úrovni a v roce 2003 se vrátily na úroveň roku 2000. Investice směřovaly především na ochranu a zachování životního prostředí.

h)   Ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál

| (91) | Prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Společenství nebyly během celého uvažovaného období ziskové. Zatímco v roce 2000 se výrobní odvětví Společenství udrželo téměř v rovnováze, situace se během PO zhoršila a prodeje se staly vysoce neziskovými (více než –10 %). |
| --- | --- |

(91)

Prodeje obdobného výrobku výrobního odvětví Společenství nebyly během celého uvažovaného období ziskové. Zatímco v roce 2000 se výrobní odvětví Společenství udrželo téměř v rovnováze, situace se během PO zhoršila a prodeje se staly vysoce neziskovými (více než –10 %).

| (92) | Návratnost investic, vyjádřená jako poměr zisků a ztrát ve vztahu k čisté zůstatkové hodnotě aktiv, byla během celého uvažovaného období rovněž záporná a rok od roku se zhoršovala. Návratnost investic v průběhu PO se pohybovala v rozmezí –25 % až –20 %. |
| --- | --- |

(92)

Návratnost investic, vyjádřená jako poměr zisků a ztrát ve vztahu k čisté zůstatkové hodnotě aktiv, byla během celého uvažovaného období rovněž záporná a rok od roku se zhoršovala. Návratnost investic v průběhu PO se pohybovala v rozmezí –25 % až –20 %.

| (93) | Peněžní tok vytvořený výrobky, které byly vyrobeny a prodány ve Společenství, se mezi rokem 2000 a PO prudce snížil. Zatímco v roce 2000 se ještě jednalo o vysoce kladnou hodnotu, v roce 2001 se změnila na zápornou a během následujících dvou let v průběhu PO dále klesala až na –1 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(93)

Peněžní tok vytvořený výrobky, které byly vyrobeny a prodány ve Společenství, se mezi rokem 2000 a PO prudce snížil. Zatímco v roce 2000 se ještě jednalo o vysoce kladnou hodnotu, v roce 2001 se změnila na zápornou a během následujících dvou let v průběhu PO dále klesala až na –1 000 000 EUR.

| (94) | Z důvodu velmi nízkých investic nebyla dotčena schopnost výrobního odvětví Společenství získat kapitál, ať už formou bankovních úvěrů nebo jmění od mateřské společnosti. |
| --- | --- |

(94)

Z důvodu velmi nízkých investic nebyla dotčena schopnost výrobního odvětví Společenství získat kapitál, ať už formou bankovních úvěrů nebo jmění od mateřské společnosti.

i)   Velikost dumpingového rozpětí

| (95) | S ohledem na objem a ceny dumpingových dovozů z dotčené země nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(95)

S ohledem na objem a ceny dumpingových dovozů z dotčené země nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.

5.   ZÁVĚRY O ÚJMĚ

| (96) | Přezkoumání výše uvedených činitelů ukazuje, že mezi rokem 2000 a PO se stav výrobního odvětví Společenství značně zhoršil. Objem prodeje klesl během uvažovaného období o 17 %, což vedlo k výrazné ztrátě podílu na trhu. Průměrné ceny klesly a následkem toho se ještě výrazněji snížil obrat. Stejný vývoj byl zaznamenán v objemu výroby a využití kapacity. Následkem tohoto negativního vývoje došlo během uvažovaného období k značnému zhoršení ziskovosti, návratnosti investic a peněžního toku. |
| --- | --- |

(96)

Přezkoumání výše uvedených činitelů ukazuje, že mezi rokem 2000 a PO se stav výrobního odvětví Společenství značně zhoršil. Objem prodeje klesl během uvažovaného období o 17 %, což vedlo k výrazné ztrátě podílu na trhu. Průměrné ceny klesly a následkem toho se ještě výrazněji snížil obrat. Stejný vývoj byl zaznamenán v objemu výroby a využití kapacity. Následkem tohoto negativního vývoje došlo během uvažovaného období k značnému zhoršení ziskovosti, návratnosti investic a peněžního toku.

| (97) | Stav výrobního odvětví Společenství byl proto zhodnocen jako zhoršený v takové míře, že Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 1 a 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(97)

Stav výrobního odvětví Společenství byl proto zhodnocen jako zhoršený v takové míře, že Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 1 a 5 základního nařízení.

E.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   ÚVOD

| (98) | V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení zkoumala Komise, zda dumpingové dovozy uhličitanu barnatého pocházející z dotčené země způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, že ji lze označit za podstatnou. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly kromě dumpingových dovozů zkoumány i jiné známé činitele, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(98)

V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení zkoumala Komise, zda dumpingové dovozy uhličitanu barnatého pocházející z dotčené země způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, že ji lze označit za podstatnou. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly kromě dumpingových dovozů zkoumány i jiné známé činitele, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovým dovozům.

2.   ÚČINKY DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ

| (99) | Během uvažovaného období dumpingové dovozy z dotčené země značně vzrostly, pokud jde o objem (z 54 167 tun na 63 742 tun) a podíl na trhu (o více než 7 procentních bodů). K nejvýznamnějšímu nárůstu objemu dovozů došlo během PO (nárůst o 30,4 % ve srovnání s rokem 2002), zatímco dovozní ceny během celého uvažovaného období klesaly. |
| --- | --- |

(99)

Během uvažovaného období dumpingové dovozy z dotčené země značně vzrostly, pokud jde o objem (z 54 167 tun na 63 742 tun) a podíl na trhu (o více než 7 procentních bodů). K nejvýznamnějšímu nárůstu objemu dovozů došlo během PO (nárůst o 30,4 % ve srovnání s rokem 2002), zatímco dovozní ceny během celého uvažovaného období klesaly.

| (100) | Současně došlo k poklesu prodeje a k následné ztrátě podílu výrobního odvětví Společenství na trhu o téměř 9 procentních bodů a k snížení průměrných prodejních cen. Výrobní odvětví Společenství muselo snížit prodejní ceny z důvodu výrazného cenového podbízení dumpingovými dovozy z ČLR během PO. Kvůli nízkým cenám nebylo výrobní odvětví Společenství schopno pokrýt své výrobní náklady, a stalo se tudíž neziskovým. |
| --- | --- |

(100)

Současně došlo k poklesu prodeje a k následné ztrátě podílu výrobního odvětví Společenství na trhu o téměř 9 procentních bodů a k snížení průměrných prodejních cen. Výrobní odvětví Společenství muselo snížit prodejní ceny z důvodu výrazného cenového podbízení dumpingovými dovozy z ČLR během PO. Kvůli nízkým cenám nebylo výrobní odvětví Společenství schopno pokrýt své výrobní náklady, a stalo se tudíž neziskovým.

3.   VLIV OSTATNÍCH ČINITELŮ

a)   Dovozy z dalších třetích zemí

| (101) | Během uvažovaného období vzrostl objem dovozu uhličitanu barnatého ze třetích zemí z 6 500 tun na 8 700 tun a jeho podíl na trhu představoval během PO méně než 10 %. Hlavními vývozci uhličitanu barnatého z dalších třetích zemí do Společenství byly Brazílie a Rusko. |
| --- | --- |

(101)

Během uvažovaného období vzrostl objem dovozu uhličitanu barnatého ze třetích zemí z 6 500 tun na 8 700 tun a jeho podíl na trhu představoval během PO méně než 10 %. Hlavními vývozci uhličitanu barnatého z dalších třetích zemí do Společenství byly Brazílie a Rusko.

| (102) | Během PO činila průměrná dovozní cena z Ruska 278 EUR/t. Z toho vyplývá, že ruské výrobky byly podstatně dražší než dovozy z ČLR a pouze nepatrně levnější než výrobky, které prodávalo výrobní odvětví Společenství. Podle dovozců a uživatelů je kvalita uhličitanu barnatého dováženého z Ruska nižší, než je kvalita jak dotčeného výrobku dováženého z ČLR, tak obdobného výrobku, které prodávalo výrobní odvětví Společenství. Uhličitan barnatý z Ruska není vzhledem ke skutečnosti, že je nižší kvality a přitom dražší než dovozy z ČLR, považován za konkurenceschopný na trhu Společenství. Ve srovnání s výrobkem prodávaným výrobním odvětvím Společenství je kvalita uhličitanu barnatého z Ruska značně nižší a malým rozdílem v ceně není kompenzována. Z důvodu nekonkurenceschopnosti ruského výrobku se jeho podíl na trhu během uvažovaného období snížil. Komise proto dospěla k prozatímnímu závěru, že dovozy z Ruska nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingem a podstatnou újmou způsobenou čínskými dovozy. |
| --- | --- |

(102)

Během PO činila průměrná dovozní cena z Ruska 278 EUR/t. Z toho vyplývá, že ruské výrobky byly podstatně dražší než dovozy z ČLR a pouze nepatrně levnější než výrobky, které prodávalo výrobní odvětví Společenství. Podle dovozců a uživatelů je kvalita uhličitanu barnatého dováženého z Ruska nižší, než je kvalita jak dotčeného výrobku dováženého z ČLR, tak obdobného výrobku, které prodávalo výrobní odvětví Společenství. Uhličitan barnatý z Ruska není vzhledem ke skutečnosti, že je nižší kvality a přitom dražší než dovozy z ČLR, považován za konkurenceschopný na trhu Společenství. Ve srovnání s výrobkem prodávaným výrobním odvětvím Společenství je kvalita uhličitanu barnatého z Ruska značně nižší a malým rozdílem v ceně není kompenzována. Z důvodu nekonkurenceschopnosti ruského výrobku se jeho podíl na trhu během uvažovaného období snížil. Komise proto dospěla k prozatímnímu závěru, že dovozy z Ruska nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingem a podstatnou újmou způsobenou čínskými dovozy.

| (103) | Průměrná dovozní cena z Brazílie činila během PO 186 EUR/t. Během uvažovaného období vzrostl podíl Brazílie na trhu asi o 2 %. S ohledem na nevelký nárůst prodejů a podílu dovozů z Brazílie na trhu nepřekračující 5 % dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že tyto dovozy nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingem a podstatnou újmou způsobenou čínskými dovozy. |
| --- | --- |

(103)

Průměrná dovozní cena z Brazílie činila během PO 186 EUR/t. Během uvažovaného období vzrostl podíl Brazílie na trhu asi o 2 %. S ohledem na nevelký nárůst prodejů a podílu dovozů z Brazílie na trhu nepřekračující 5 % dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že tyto dovozy nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingem a podstatnou újmou způsobenou čínskými dovozy.

| (104) | S ohledem na zde uvedené nálezy dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že dovozy z dalších třetích zemí nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingem a podstatnou újmou způsobenou čínskými dovozy výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(104)

S ohledem na zde uvedené nálezy dospěla Komise k prozatímnímu závěru, že dovozy z dalších třetích zemí nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingem a podstatnou újmou způsobenou čínskými dovozy výrobnímu odvětví Společenství.

b)   Vývoj poptávky

| (105) | Pokud jde o vývoj poptávky, viditelná spotřeba uhličitanu barnatého mezi lety 2000 a 2002 klesla, výrobnímu odvětví Společenství se však podařilo udržet si svůj podíl na trhu. Následně prodeje a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu klesly, třebaže se spotřeba během PO značně zvýšila. Současně se podařilo čínským dovozům získat podíl na trhu zvýšením o více než 7 procentních bodů během uvažovaného období. Podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nemůže být proto přičítána snížení poptávky na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(105)

Pokud jde o vývoj poptávky, viditelná spotřeba uhličitanu barnatého mezi lety 2000 a 2002 klesla, výrobnímu odvětví Společenství se však podařilo udržet si svůj podíl na trhu. Následně prodeje a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu klesly, třebaže se spotřeba během PO značně zvýšila. Současně se podařilo čínským dovozům získat podíl na trhu zvýšením o více než 7 procentních bodů během uvažovaného období. Podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nemůže být proto přičítána snížení poptávky na trhu Společenství.

c)   Kolísání měny

| (106) | Některé zainteresované strany tvrdily, že pokles amerického dolaru vůči euru zvýhodnil dovozy uhličitanu barnatého do Evropského společenství. Převážná většina dovozů z dotčené země do Evropského společenství je skutečně účtována v USD. Euro posílilo vůči USD v polovině roku 2002 a značně během PO, čímž byly vývozy do eurozóny zvýhodněny. |
| --- | --- |

(106)

Některé zainteresované strany tvrdily, že pokles amerického dolaru vůči euru zvýhodnil dovozy uhličitanu barnatého do Evropského společenství. Převážná většina dovozů z dotčené země do Evropského společenství je skutečně účtována v USD. Euro posílilo vůči USD v polovině roku 2002 a značně během PO, čímž byly vývozy do eurozóny zvýhodněny.

| (107) | Přestože však byly dovozy z ČLR založeny na směnném kurzu, který převažoval na počátku roku 2002, ve srovnání s cenami výrobního odvětví Společenství se podbízely. Tento výhodný směnný kurz by navíc ovlivnil také dovozy z dalších třetích zemí, protože ty jsou rovněž účtovány v USD. Skutečnost, že kolísání měny nemělo zásadní vliv na dovozy z ostatních zemí, poukazuje na to, že ho nelze považovat za hlavní příčinný faktor výrazného růstu dumpingových dovozů z dotčené země. |
| --- | --- |

(107)

Přestože však byly dovozy z ČLR založeny na směnném kurzu, který převažoval na počátku roku 2002, ve srovnání s cenami výrobního odvětví Společenství se podbízely. Tento výhodný směnný kurz by navíc ovlivnil také dovozy z dalších třetích zemí, protože ty jsou rovněž účtovány v USD. Skutečnost, že kolísání měny nemělo zásadní vliv na dovozy z ostatních zemí, poukazuje na to, že ho nelze považovat za hlavní příčinný faktor výrazného růstu dumpingových dovozů z dotčené země.

| (108) | Komise proto dospěla k prozatímnímu závěru, že ačkoli posílení eura vůči americkému dolaru mohlo zvýhodnit dovozy uhličitanu barnatého do Evropského společenství, nebylo postačujícím faktorem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(108)

Komise proto dospěla k prozatímnímu závěru, že ačkoli posílení eura vůči americkému dolaru mohlo zvýhodnit dovozy uhličitanu barnatého do Evropského společenství, nebylo postačujícím faktorem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

d)   Dovozy výrobního odvětví Společenství

| (109) | Bylo předloženo tvrzení, že výrobní odvětví Společenství dováželo uhličitan barnatý z ČLR, a tím přispělo k utrpěné újmě. Výrobní odvětví Společenství však po roce 2001 nezakoupilo žádné výrobky z ČLR a před tímto rokem je dováželo pouze v zanedbatelném množství (asi 1 % své vlastní produkce). Proto Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že dovozy dotčeného výrobku z ČLR uskutečněné výrobním odvětvím Společenství, pokud existovaly, nemohly být rozhodující příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(109)

Bylo předloženo tvrzení, že výrobní odvětví Společenství dováželo uhličitan barnatý z ČLR, a tím přispělo k utrpěné újmě. Výrobní odvětví Společenství však po roce 2001 nezakoupilo žádné výrobky z ČLR a před tímto rokem je dováželo pouze v zanedbatelném množství (asi 1 % své vlastní produkce). Proto Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že dovozy dotčeného výrobku z ČLR uskutečněné výrobním odvětvím Společenství, pokud existovaly, nemohly být rozhodující příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

e)   Další činitele

| (110) | Několik uživatelů a dovozců tvrdilo, že Společenství trpí újmou z důvodu konkurence vodní suspenze uhličitanu barnatého, která odstraňuje toxický prach, jenž vzniká při použití uhličitanu barnatého v prášku. Tuto suspenzi vyrábějí dovozci ve Společenství za použití prášku dovezeného z ČLR přidáním vody a speciálních přísad po dovozu. |
| --- | --- |

(110)

Několik uživatelů a dovozců tvrdilo, že Společenství trpí újmou z důvodu konkurence vodní suspenze uhličitanu barnatého, která odstraňuje toxický prach, jenž vzniká při použití uhličitanu barnatého v prášku. Tuto suspenzi vyrábějí dovozci ve Společenství za použití prášku dovezeného z ČLR přidáním vody a speciálních přísad po dovozu.

| (111) | Tento argument musel být zamítnut, jelikož postup výroby suspenze je výrobnímu odvětví Společenství známý, neuplatňuje ho však, protože považuje za nehospodárné dopravovat vodu. Vyvinulo proto ve spolupráci s dalšími evropskými společnostmi zařízení pro odvětví výroby cihel, dlaždic a obkládaček, které umožňuje uživateli uhličitanu barnatého míchat prášek s vodou přímo v místě výroby, aniž by vznikal toxický prach. Společenství tak nabízí k vodní suspenzi konkurenční výrobek. Protože se však suspenze vyrábí z uhličitanu barnatého dovezeného z Číny za dumpingové ceny, mohla by být prodávána za cenu, která je nižší než cena prášku dodávaného výrobním odvětvím Společenství. Z tohoto důvodu se prodej suspenze nepokládá za další činitel způsobující újmu, protože on sám je výsledkem dumpingového dovozu. Skutečnost je taková, že kdyby se dotčený výrobek nedovážel za dumpingové ceny, výrobek nabízený výrobním odvětvím Společenství, který konkuruje suspenzi, by jí byl schopný konkurovat v rámci korektní hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(111)

Tento argument musel být zamítnut, jelikož postup výroby suspenze je výrobnímu odvětví Společenství známý, neuplatňuje ho však, protože považuje za nehospodárné dopravovat vodu. Vyvinulo proto ve spolupráci s dalšími evropskými společnostmi zařízení pro odvětví výroby cihel, dlaždic a obkládaček, které umožňuje uživateli uhličitanu barnatého míchat prášek s vodou přímo v místě výroby, aniž by vznikal toxický prach. Společenství tak nabízí k vodní suspenzi konkurenční výrobek. Protože se však suspenze vyrábí z uhličitanu barnatého dovezeného z Číny za dumpingové ceny, mohla by být prodávána za cenu, která je nižší než cena prášku dodávaného výrobním odvětvím Společenství. Z tohoto důvodu se prodej suspenze nepokládá za další činitel způsobující újmu, protože on sám je výsledkem dumpingového dovozu. Skutečnost je taková, že kdyby se dotčený výrobek nedovážel za dumpingové ceny, výrobek nabízený výrobním odvětvím Společenství, který konkuruje suspenzi, by jí byl schopný konkurovat v rámci korektní hospodářské soutěže.

4.   ZÁVĚR UČINĚNÝ O PŘÍČINNÝCH SOUVISLOSTECH

| (112) | Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému zvýšení objemu dovozů pocházejících z dotčené země a jejich podílu na trhu, zejména mezi rokem 2002 a PO, společně se značným poklesem prodejních cen a vysokou úrovní cenového podbízení v průběhu PO. Současně s růstem podílu levných čínských dovozů na trhu došlo ke snížení podílu výrobního odvětví Společenství na trhu, což společně s tlakem na snižování cen vedlo během PO mimo jiné ke značným ztrátám výrobního odvětví Společenství. Přezkoumání ostatních činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, naproti tomu odhalilo, že žádný z nich nemohl mít významný negativní vliv ani nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(112)

Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému zvýšení objemu dovozů pocházejících z dotčené země a jejich podílu na trhu, zejména mezi rokem 2002 a PO, společně se značným poklesem prodejních cen a vysokou úrovní cenového podbízení v průběhu PO. Současně s růstem podílu levných čínských dovozů na trhu došlo ke snížení podílu výrobního odvětví Společenství na trhu, což společně s tlakem na snižování cen vedlo během PO mimo jiné ke značným ztrátám výrobního odvětví Společenství. Přezkoumání ostatních činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, naproti tomu odhalilo, že žádný z nich nemohl mít významný negativní vliv ani nemohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

| (113) | Na základě výše uvedené analýzy, která řádně rozlišuje účinky všech známých činitelů týkajících se stavu výrobního odvětví Společenství a odděluje je od poškozujících účinků dumpingových dovozů, se dospělo k prozatímnímu závěru, že dovozy z ČLR způsobily Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(113)

Na základě výše uvedené analýzy, která řádně rozlišuje účinky všech známých činitelů týkajících se stavu výrobního odvětví Společenství a odděluje je od poškozujících účinků dumpingových dovozů, se dospělo k prozatímnímu závěru, že dovozy z ČLR způsobily Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

F.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA

| (114) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěrům o poškozujícím dumpingu neexistují přece jen přesvědčivé důvody pro uznání, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijmout některá opatření. Určení zájmu Společenství bylo založeno na zhodnocení všech různorodých zájmů, tedy zájmu výrobního odvětví Společenství, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(114)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěrům o poškozujícím dumpingu neexistují přece jen přesvědčivé důvody pro uznání, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijmout některá opatření. Určení zájmu Společenství bylo založeno na zhodnocení všech různorodých zájmů, tedy zájmu výrobního odvětví Společenství, dovozců i uživatelů dotčeného výrobku.

2.   ŠETŘENÍ

| (115) | Pro účely zhodnocení pravděpodobného dopadu uplatnění či neuplatnění opatření požádala Komise všechny zúčastněné strany o poskytnutí informací. Rozeslala dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, deseti dodavatelům surovin, osmnácti dovozcům a třiceti osmi uživatelům dotčeného výrobku. Odpověděli výrobce Společenství, jeden dodavatel surovin, pět dovozců, šest uživatelů a jedno sdružení uživatelů. |
| --- | --- |

(115)

Pro účely zhodnocení pravděpodobného dopadu uplatnění či neuplatnění opatření požádala Komise všechny zúčastněné strany o poskytnutí informací. Rozeslala dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, deseti dodavatelům surovin, osmnácti dovozcům a třiceti osmi uživatelům dotčeného výrobku. Odpověděli výrobce Společenství, jeden dodavatel surovin, pět dovozců, šest uživatelů a jedno sdružení uživatelů.

3.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (116) | Výrobní odvětví Společenství má plně automatizovanou výrobní linku, která je velmi účinná z hlediska nákladů spojených s nestandardním materiálem a z hlediska počtu zaměstnanců na vyrobenou tunu. Provedlo rovněž náhradu investic a pokračovalo ve vývozu. |
| --- | --- |

(116)

Výrobní odvětví Společenství má plně automatizovanou výrobní linku, která je velmi účinná z hlediska nákladů spojených s nestandardním materiálem a z hlediska počtu zaměstnanců na vyrobenou tunu. Provedlo rovněž náhradu investic a pokračovalo ve vývozu.

| (117) | Předpokládá se, že uplatnění opatření obnoví na trhu korektní hospodářskou soutěž. Pokud budou opatření přijata, bude v moci výrobního odvětví Společenství získat zpět alespoň část ztraceného podílu na trhu s následným pozitivním dopadem na jeho ziskovost. |
| --- | --- |

(117)

Předpokládá se, že uplatnění opatření obnoví na trhu korektní hospodářskou soutěž. Pokud budou opatření přijata, bude v moci výrobního odvětví Společenství získat zpět alespoň část ztraceného podílu na trhu s následným pozitivním dopadem na jeho ziskovost.

| (118) | Jak již bylo uvedeno výše, výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, která byla způsobena dumpingovými dovozy z dotčené země. Pokud nebudou přijata opatření, dojde pravděpodobně k dalšímu zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství, což by mělo za následek další pokles zaměstnanosti. Vliv dumpingových dovozů na snižování cen by nadále mařil veškeré úsilí výrobního odvětví Společenství, zejména o opětovné dosažení ziskovosti. Nepřijetí daných opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví a nelze vyloučit, že by jediný výrobce Společenství musel ukončit činnost v důsledku konkurence dumpingových dovozů, pokud by opatření nebyla uplatněna. |
| --- | --- |

(118)

Jak již bylo uvedeno výše, výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, která byla způsobena dumpingovými dovozy z dotčené země. Pokud nebudou přijata opatření, dojde pravděpodobně k dalšímu zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství, což by mělo za následek další pokles zaměstnanosti. Vliv dumpingových dovozů na snižování cen by nadále mařil veškeré úsilí výrobního odvětví Společenství, zejména o opětovné dosažení ziskovosti. Nepřijetí daných opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví a nelze vyloučit, že by jediný výrobce Společenství musel ukončit činnost v důsledku konkurence dumpingových dovozů, pokud by opatření nebyla uplatněna.

4.   DODAVATELÉ SUROVIN

| (119) | Komise obdržela jednu odpověď na dotazník od dodavatele surovin, který dodává výrobnímu odvětví Společenství přírodní síran barnatý. Jde o jediného dodavatele hlavní suroviny pro výrobu uhličitanu barnatého, který je usazen ve Společenství. |
| --- | --- |

(119)

Komise obdržela jednu odpověď na dotazník od dodavatele surovin, který dodává výrobnímu odvětví Společenství přírodní síran barnatý. Jde o jediného dodavatele hlavní suroviny pro výrobu uhličitanu barnatého, který je usazen ve Společenství.

| (120) | Pokud budou uplatněna opatření a výrobní odvětví Společenství získá zpět ztracený podíl na trhu, bude i dodavatel suroviny schopen prodat větší množství svého produktu. Jelikož dotčená surovina představuje hlavní část obratu společnosti, zlepšila by se tím finanční situace dodavatele suroviny. |
| --- | --- |

(120)

Pokud budou uplatněna opatření a výrobní odvětví Společenství získá zpět ztracený podíl na trhu, bude i dodavatel suroviny schopen prodat větší množství svého produktu. Jelikož dotčená surovina představuje hlavní část obratu společnosti, zlepšila by se tím finanční situace dodavatele suroviny.

| (121) | Nebudou-li opatření uplatněna, prodeje výrobního odvětví Společenství budou i nadále klesat a s tím i jeho poptávka po surovinách. To negativně ovlivní ziskovost dodavatele surovin. |
| --- | --- |

(121)

Nebudou-li opatření uplatněna, prodeje výrobního odvětví Společenství budou i nadále klesat a s tím i jeho poptávka po surovinách. To negativně ovlivní ziskovost dodavatele surovin.

5.   DOVOZCI

| (122) | Komise obdržela pět odpovědí na dotazníky od dovozců, z nichž všichni byli proti uplatnění opatření. |
| --- | --- |

(122)

Komise obdržela pět odpovědí na dotazníky od dovozců, z nichž všichni byli proti uplatnění opatření.

| (123) | Část dotčeného výrobku dováženého z ČLR v prášku se následně zpracovává na suspenzi přidáním vody a zvláštních přísad. Poněvadž ziskové rozpětí dovozců za prodej dotčeného výrobku a suspenze na základě váženého průměru činí 6,8 %, budou dovozci schopni částečně nést možné zvýšení cen a část přenést na své odběratele. Vzhledem k relativně nízkým clům, kterým podléhají společnosti působící v podmínkách tržního hospodářství, a alternativním zdrojům dostupným bez jakéhokoli cla je možné zvýšení cen omezeno. |
| --- | --- |

(123)

Část dotčeného výrobku dováženého z ČLR v prášku se následně zpracovává na suspenzi přidáním vody a zvláštních přísad. Poněvadž ziskové rozpětí dovozců za prodej dotčeného výrobku a suspenze na základě váženého průměru činí 6,8 %, budou dovozci schopni částečně nést možné zvýšení cen a část přenést na své odběratele. Vzhledem k relativně nízkým clům, kterým podléhají společnosti působící v podmínkách tržního hospodářství, a alternativním zdrojům dostupným bez jakéhokoli cla je možné zvýšení cen omezeno.

| (124) | S ohledem na skutečnost, že prodeje dotčeného výrobku a suspenze činí průměrně okolo 15 % celkového obratu dovozců, by finanční situace dovozců uložením cla nebyla vážně ovlivněna. |
| --- | --- |

(124)

S ohledem na skutečnost, že prodeje dotčeného výrobku a suspenze činí průměrně okolo 15 % celkového obratu dovozců, by finanční situace dovozců uložením cla nebyla vážně ovlivněna.

| (125) | Na základě výše uvedeného Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že případná antidumpingová opatření nebudou mít s největší pravděpodobností na dovozce podstatný dopad. |
| --- | --- |

(125)

Na základě výše uvedeného Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že případná antidumpingová opatření nebudou mít s největší pravděpodobností na dovozce podstatný dopad.

6.   UŽIVATELÉ

| (126) | Komise obdržela šest odpovědí na dotazníky od uživatelů a jedno podání od sdružení uživatelů. Byla provedena jedna inspekce na místě ve společnosti, která během PO nakupovala největší množství uhličitanu barnatého. Šest spolupracujících uživatelů představovalo okolo 9 % celkové spotřeby uhličitanu barnatého ve Společenství během PO. Počet zaměstnanců v těchto společnostech, kteří byli v přímém vztahu k výrobkům využívajícím uhličitan barnatý, byl přibližně 570. Všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho, který nakupuje od výrobního odvětví Společenství, zaujali stanovisko proti uložení antidumpingových cel z obavy, že by ztratili levný zdroj dodávek, což by poškodilo jejich konkurenceschopnost na navazujícím trhu vůči konkurentům ze třetích zemí. |
| --- | --- |

(126)

Komise obdržela šest odpovědí na dotazníky od uživatelů a jedno podání od sdružení uživatelů. Byla provedena jedna inspekce na místě ve společnosti, která během PO nakupovala největší množství uhličitanu barnatého. Šest spolupracujících uživatelů představovalo okolo 9 % celkové spotřeby uhličitanu barnatého ve Společenství během PO. Počet zaměstnanců v těchto společnostech, kteří byli v přímém vztahu k výrobkům využívajícím uhličitan barnatý, byl přibližně 570. Všichni spolupracující uživatelé s výjimkou jednoho, který nakupuje od výrobního odvětví Společenství, zaujali stanovisko proti uložení antidumpingových cel z obavy, že by ztratili levný zdroj dodávek, což by poškodilo jejich konkurenceschopnost na navazujícím trhu vůči konkurentům ze třetích zemí.

| (127) | Uživatelé uhličitanu barnatého jsou soustředěni převážně ve výrobě televizních obrazovek, v odvětví výroby cihel, dlaždic a obkládaček, v keramickém průmyslu a ve výrobě feritu. Na základě odpovědí na dotazníky a informací předložených během slyšení bylo stanoveno, že podíl uhličitanu barnatého na celkových výrobních nákladech uživatelů je v průměru méně než 8 %. |
| --- | --- |

(127)

Uživatelé uhličitanu barnatého jsou soustředěni převážně ve výrobě televizních obrazovek, v odvětví výroby cihel, dlaždic a obkládaček, v keramickém průmyslu a ve výrobě feritu. Na základě odpovědí na dotazníky a informací předložených během slyšení bylo stanoveno, že podíl uhličitanu barnatého na celkových výrobních nákladech uživatelů je v průměru méně než 8 %.

| (128) | Cla nezpůsobí významné snížení hospodářské soutěže ani nedostatek dodávek. Naopak se předpokládá, že dovozy z Číny budou nadále dostupné za konkurenceschopné ceny, poněvadž individuální celní sazby navržené pro čínské vyvážející výrobce jsou pod zjištěnými úrovněmi podbízení. Navíc jsou k dispozici alternativní zdroje dodávek nezatížených clem z dalších třetích zemí. Na základě uvedeného se dospělo k závěru, že uživatelé budou i nadále schopni nakupovat uhličitan barnatý za konkurenceschopné ceny, a očekává se, že vliv cel na konkurenceschopnost uživatelů vůči konkurentům ze třetích zemí bude omezený. |
| --- | --- |

(128)

Cla nezpůsobí významné snížení hospodářské soutěže ani nedostatek dodávek. Naopak se předpokládá, že dovozy z Číny budou nadále dostupné za konkurenceschopné ceny, poněvadž individuální celní sazby navržené pro čínské vyvážející výrobce jsou pod zjištěnými úrovněmi podbízení. Navíc jsou k dispozici alternativní zdroje dodávek nezatížených clem z dalších třetích zemí. Na základě uvedeného se dospělo k závěru, že uživatelé budou i nadále schopni nakupovat uhličitan barnatý za konkurenceschopné ceny, a očekává se, že vliv cel na konkurenceschopnost uživatelů vůči konkurentům ze třetích zemí bude omezený.

| (129) | Bylo předloženo tvrzení, že výrobní odvětví Společenství není schopno uspokojit celkovou poptávku po uhličitanu barnatém ve Společenství. V tomto ohledu je třeba připomenout, že cílem opatření není zabránit dovozům do Společenství, ale zajistit, že k dovozům nebude docházet za dumpingové ceny působící újmu. Dovozy různého původu budou i nadále uspokojovat význačnou část poptávky Společenství. Z toho důvodu se neočekává nedostatek dodávek. |
| --- | --- |

(129)

Bylo předloženo tvrzení, že výrobní odvětví Společenství není schopno uspokojit celkovou poptávku po uhličitanu barnatém ve Společenství. V tomto ohledu je třeba připomenout, že cílem opatření není zabránit dovozům do Společenství, ale zajistit, že k dovozům nebude docházet za dumpingové ceny působící újmu. Dovozy různého původu budou i nadále uspokojovat význačnou část poptávky Společenství. Z toho důvodu se neočekává nedostatek dodávek.

| (130) | Na základě výše uvedeného Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že případná antidumpingová opatření nebudou mít s největší pravděpodobností na uživatele podstatný dopad. |
| --- | --- |

(130)

Na základě výše uvedeného Komise dospěla k prozatímnímu závěru, že případná antidumpingová opatření nebudou mít s největší pravděpodobností na uživatele podstatný dopad.

7.   HOSPODÁŘSKÁ SOUTĚŽ A DEFORMAČNÍ VLIVY NA OBCHOD

| (131) | Pokud jde o účinky možných opatření na hospodářskou soutěž ve Společenství, dotčení spolupracující vyvážející výrobci budou vzhledem ke svému silnému postavení na trhu pravděpodobně pokračovat v prodeji svých výrobků, nikoli však za dumpingové ceny. Poměrně nízké celní sazby pro čínské vyvážející výrobce působící v podmínkách tržního hospodářství by jim měly umožnit činnost ve Společenství za řádných tržních podmínek. Vzhledem k celkovému rozpětí uložených cel je tedy pravděpodobné, že na trhu Společenství bude stále dostatečný počet hlavních konkurentů včetně výrobců z dotčené země, Brazílie, Ruska a Indie. Uživatelé budou mít tudíž i nadále možnost volby mezi různými dodavateli uhličitanu barnatého. Pokud by na druhé straně nebyla zavedena žádná opatření, budoucnost jediného výrobce Společenství by byla ohrožena. Jeho zánik by oslabil hospodářskou soutěž na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(131)

Pokud jde o účinky možných opatření na hospodářskou soutěž ve Společenství, dotčení spolupracující vyvážející výrobci budou vzhledem ke svému silnému postavení na trhu pravděpodobně pokračovat v prodeji svých výrobků, nikoli však za dumpingové ceny. Poměrně nízké celní sazby pro čínské vyvážející výrobce působící v podmínkách tržního hospodářství by jim měly umožnit činnost ve Společenství za řádných tržních podmínek. Vzhledem k celkovému rozpětí uložených cel je tedy pravděpodobné, že na trhu Společenství bude stále dostatečný počet hlavních konkurentů včetně výrobců z dotčené země, Brazílie, Ruska a Indie. Uživatelé budou mít tudíž i nadále možnost volby mezi různými dodavateli uhličitanu barnatého. Pokud by na druhé straně nebyla zavedena žádná opatření, budoucnost jediného výrobce Společenství by byla ohrožena. Jeho zánik by oslabil hospodářskou soutěž na trhu Společenství.

8.   ZÁVĚR K ZÁJMU SPOLEČENSTVÍ

| (132) | Vzhledem k výše uvedeným důvodům se prozatímně uznává, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zavedení opatření. |
| --- | --- |

(132)

Vzhledem k výše uvedeným důvodům se prozatímně uznává, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zavedení opatření.

G.   NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ

1.   ÚROVEŇ ODSTRANĚNÍ ÚJMY

| (133) | S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, újmě, příčinných souvislostech a zájmu Společenství je třeba přijmout prozatímní antidumpingová opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy. |
| --- | --- |

(133)

S ohledem na závěry učiněné o dumpingu, újmě, příčinných souvislostech a zájmu Společenství je třeba přijmout prozatímní antidumpingová opatření, aby se zabránilo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.

| (134) | Pro účely stanovení výše cla bylo přihlédnuto k zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(134)

Pro účely stanovení výše cla bylo přihlédnuto k zjištěnému dumpingovému rozpětí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

| (135) | Jelikož výrobní odvětví Společenství bylo postiženo dumpingovými dovozy už od roku 1999, byl zisk, kterého mohlo být dosaženo při nepřítomnosti dumpingových dovozů, založen na váženém průměru ziskového rozpětí obdobného výrobku během let 1996 až 1998. Na základě toho bylo zjištěno, že ziskové rozpětí 7,2 % z obratu lze brát jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Společenství dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen, jak byl stanoven pro výpočet cenového podbízení, a újmu nepůsobící ceny výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Cena nepůsobící újmu se získala úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství o skutečné ztráty, ke kterým došlo v průběhu PO, s připočtením zmíněného ziskového rozpětí. Rozdíly plynoucí z tohoto srovnání se následně vyjádřily jako procento celkové hodnoty CIF dovozů. |
| --- | --- |

(135)

Jelikož výrobní odvětví Společenství bylo postiženo dumpingovými dovozy už od roku 1999, byl zisk, kterého mohlo být dosaženo při nepřítomnosti dumpingových dovozů, založen na váženém průměru ziskového rozpětí obdobného výrobku během let 1996 až 1998. Na základě toho bylo zjištěno, že ziskové rozpětí 7,2 % z obratu lze brát jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Společenství dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu. Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen, jak byl stanoven pro výpočet cenového podbízení, a újmu nepůsobící ceny výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Cena nepůsobící újmu se získala úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství o skutečné ztráty, ke kterým došlo v průběhu PO, s připočtením zmíněného ziskového rozpětí. Rozdíly plynoucí z tohoto srovnání se následně vyjádřily jako procento celkové hodnoty CIF dovozů.

| (136) | Vzhledem k tomu, že úroveň pro odstranění újmy byla vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí, budou se prozatímní opatření zakládat na zjištěném dumpingovém rozpětí. |
| --- | --- |

(136)

Vzhledem k tomu, že úroveň pro odstranění újmy byla vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí, budou se prozatímní opatření zakládat na zjištěném dumpingovém rozpětí.

2.   PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

| (137) | S ohledem na výše uvedené se uznává, že v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení je třeba podle pravidla nižšího cla uložit na dovozy pocházející z ČLR prozatímní antidumpingová cla ve výši nižší hodnoty z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí k odstranění újmy. V tomto případě by podle tohoto pravidla měly být individuální celní sazby i celostátní clo stanoveny na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí. |
| --- | --- |

(137)

S ohledem na výše uvedené se uznává, že v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení je třeba podle pravidla nižšího cla uložit na dovozy pocházející z ČLR prozatímní antidumpingová cla ve výši nižší hodnoty z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí k odstranění újmy. V tomto případě by podle tohoto pravidla měly být individuální celní sazby i celostátní clo stanoveny na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.

| (138) | Protože jde o výrobek, který je zaměnitelný, a cenové rozdíly nejsou u různých typů výrobku podstatné, bylo shledáno, že clo by mělo být uloženo v konkrétní výši za tunu, aby byla zajištěna účinnost daných opatření a zamezeno tlumení antidumpingového opatření poklesem vývozních cen. Tato výše je odvozena z uplatnění dumpingového rozpětí na vývozní ceny použité při výpočtu dumpingu během PO. |
| --- | --- |

(138)

Protože jde o výrobek, který je zaměnitelný, a cenové rozdíly nejsou u různých typů výrobku podstatné, bylo shledáno, že clo by mělo být uloženo v konkrétní výši za tunu, aby byla zajištěna účinnost daných opatření a zamezeno tlumení antidumpingového opatření poklesem vývozních cen. Tato výše je odvozena z uplatnění dumpingového rozpětí na vývozní ceny použité při výpočtu dumpingu během PO.

| (139) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě nálezů tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů spřízněných se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(139)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě nálezů tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů spřízněných se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

| (140) | S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na generální ředitelství pro obchod Evropské komise (3) a připojit veškeré relevantní údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácími a vývozními prodeji, které souvisejí např. se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Bude-li to vhodné, Komise po konzultaci s Poradním výborem příslušně změní nařízení formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(140)

S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na generální ředitelství pro obchod Evropské komise (3) a připojit veškeré relevantní údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácími a vývozními prodeji, které souvisejí např. se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Bude-li to vhodné, Komise po konzultaci s Poradním výborem příslušně změní nařízení formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (141) | Jak je vysvětleno výše, výrobek je zaměnitelný a nikoli značkový, rozdíly v individuálních celních sazbách jsou významné a existuje mnoho vyvážejících výrobců. Všechny tyto skutečnosti mohou usnadnit pokusy přesměrovat toky vývozu prostřednictvím tradičních vývozců, kteří využívají nejnižších celních sazeb. |
| --- | --- |

(141)

Jak je vysvětleno výše, výrobek je zaměnitelný a nikoli značkový, rozdíly v individuálních celních sazbách jsou významné a existuje mnoho vyvážejících výrobců. Všechny tyto skutečnosti mohou usnadnit pokusy přesměrovat toky vývozu prostřednictvím tradičních vývozců, kteří využívají nejnižších celních sazeb.

| (142) | Jestliže objem vývozu jedné ze společností, které využívají nižších individuálních celních sazeb, vzroste o více než 30 %, lze dotčená individuální opatření mohou být považovány za pravděpodobně nedostatečná k vyrovnání zjištěného poškozujícího dumpingu. Za předpokladu že náležité podmínky sou splněny, může být následně zahájeno šetření za účelem náležité nápravy opatření, pokud jde o jejich formu či výši. |
| --- | --- |

(142)

Jestliže objem vývozu jedné ze společností, které využívají nižších individuálních celních sazeb, vzroste o více než 30 %, lze dotčená individuální opatření mohou být považovány za pravděpodobně nedostatečná k vyrovnání zjištěného poškozujícího dumpingu. Za předpokladu že náležité podmínky sou splněny, může být následně zahájeno šetření za účelem náležité nápravy opatření, pokud jde o jejich formu či výši.

H.   ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

| (143) | V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že nálezy týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uváženy. |
| --- | --- |

(143)

V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že nálezy týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uváženy.

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovozy uhličitanu barnatého o obsahu stroncia nejméně 0,07 % hmotnostních a o obsahu síry nejméně 0,0015 % hmotnostních, v prášku, lisovaných granulích nebo kalcinovaných granulích, kódu KN ex 2836 60 00 (kód TARIC 2836600010) pocházející z Čínské lidové republiky.

2.   Výše prozatímního antidumpingového cla pro výrobky vyrobené následujícími výrobci odpovídá pevné částce stanovené níže:

| Země | Výrobce | Celní sazba
  (EUR/t) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd |
| 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County |
| Hubei Province, ČLR |

Země

Výrobce

Celní sazba

(EUR/t)

Doplňkový kód TARIC

Čínská lidová republika

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd

62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County

Hubei Province, ČLR

20,6

A606

| Zaozhuang Yongli Chemical Co. |
| --- |
| South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District |
| Shangdong Province, ČLR |

Zaozhuang Yongli Chemical Co.

South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District

Shangdong Province, ČLR

45,7

A607

všechny ostatní společnosti

60,8

A999

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty ve výši prozatímního cla.

4.   V případě, že bylo zboží před propuštěním do volného oběhu poškozeno a cena, která byla nebo má být skutečně zaplacena, je poměrně rozdělena, aby se určila celní hodnota podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (4), výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše stanovené pevné částky se sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění závažných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. C 104, 30.4.2004, s. 58.

2

(3)

3

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

B-1049 Brussels.

(4)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

4

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/24

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 146/2005

ze dne 28. ledna 2005,

kterým se stanoví procentní sazba přijetí smluv o dobrovolné destilaci stolního vína

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1623/2000 ze dne 25. července 2000, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 1493/1999 o společné organizaci trhu s vínem, jež se týkají mechanismů trhu (1), a zejména na čl. 63a odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 63a nařízení (ES) č. 1623/2000 stanoví prováděcí pravidla k režimu destilace vín uvedenému v článku 29 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 (2). Jedná se o dobrovolnou a subvencovanou destilaci, jejímž cílem je podpořit trh v odvětví vína a kontinuitu zásobování odvětví konzumního alkoholu. Za tímto účelem se mezi producenty vína a palírnami uzavírají smlouvy. Členské státy oznamovaly tyto smlouvy Komisi do 15. ledna 2005. |
| --- | --- |

(1)

Článek 63a nařízení (ES) č. 1623/2000 stanoví prováděcí pravidla k režimu destilace vín uvedenému v článku 29 nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 (2). Jedná se o dobrovolnou a subvencovanou destilaci, jejímž cílem je podpořit trh v odvětví vína a kontinuitu zásobování odvětví konzumního alkoholu. Za tímto účelem se mezi producenty vína a palírnami uzavírají smlouvy. Členské státy oznamovaly tyto smlouvy Komisi do 15. ledna 2005.

| (2) | Pro hospodářský rok 2004/05 byla destilace zahájena v období od 1. října do 23. prosince. Na základě množství vín, jejichž smlouvy o destilaci byly členskými státy oznámeny Komisi, lze usoudit, že meze dané dostupnými rozpočtovými prostředky a vstřebávací schopností odvětví konzumního alkoholu byly překročeny. Proto by měla být pro množství oznámená pro destilaci stanovena jednotná procentní sazba přijetí. |
| --- | --- |

(2)

Pro hospodářský rok 2004/05 byla destilace zahájena v období od 1. října do 23. prosince. Na základě množství vín, jejichž smlouvy o destilaci byly členskými státy oznámeny Komisi, lze usoudit, že meze dané dostupnými rozpočtovými prostředky a vstřebávací schopností odvětví konzumního alkoholu byly překročeny. Proto by měla být pro množství oznámená pro destilaci stanovena jednotná procentní sazba přijetí.

| (3) | Podle čl. 63a odst. 6 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1623/2000 musí členské státy smlouvy o destilaci schválit v období od 30. ledna. Proto by mělo toto nařízení vstoupit v platnost okamžitě, |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 63a odst. 6 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1623/2000 musí členské státy smlouvy o destilaci schválit v období od 30. ledna. Proto by mělo toto nařízení vstoupit v platnost okamžitě,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Z množství vína, na něž byly uzavřeny smlouvy, které byly poté na základě čl. 63a odst. 4 nařízení (ES) č. 1623/2000 oznámeny Komisi do 15. ledna 2005, se přijímá 84,30 %.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 194, 31.7.2000, s. 45. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1774/2004 (Úř. věst. L 316, 15.10.2004, s. 61).

1

(2)  Úř. věst. L 179, 14.7.1999, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1795/2003 (Úř. věst. L 262, 14.10.2003, s. 13).

2

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/25

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 147/2005

ze dne 28. ledna 2005,

kterým se stanoví maximální částka podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo ve 156. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nařízením Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravinářských výrobků (2) přistoupí intervenční orgány pomocí nabídkového řízení k prodeji určitých množství intervenčního másla ve svém vlastnictví a k poskytnutí podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Článek 18 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Dále je stanoveno, že se tato cena nebo podpora mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v másle a způsobu přimíchávání a že může být také rozhodnuto nepokračovat v nabídkovém řízení. Je tudíž nutné stanovit výši (výše) jistot za zpracování. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nařízením Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravinářských výrobků (2) přistoupí intervenční orgány pomocí nabídkového řízení k prodeji určitých množství intervenčního másla ve svém vlastnictví a k poskytnutí podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Článek 18 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Dále je stanoveno, že se tato cena nebo podpora mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v másle a způsobu přimíchávání a že může být také rozhodnuto nepokračovat v nabídkovém řízení. Je tudíž nutné stanovit výši (výše) jistot za zpracování.

| (2) | Řídící výbor por mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, |
| --- | --- |

(2)

Řídící výbor por mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Maximální podpory i částky jistot za zpracování jsou pro 156. dílčí nabídkové řízení probíhající v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97 stanoveny v tabulce uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 29. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy poměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 350, 20.12.1997, s. 3. Nařízení naposledy poměněné nařízením (ES) č. 2250/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

PŘÍLOHA

Nařízení Komise ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví maximální ceny podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo ve 156. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Recepty | A | B |
| Způsoby přimíchávání | s přídavkem stopových látek | bez přídavku stopových látek | s přídavkem stopových látek | bez přídavku stopových látek |
| Maximální výše podpory | máslo ≥ 82 % | 56,5 | 53 | 57 | 53 |
| máslo < 82 % | 55,1 | 51,8 | — | 51 |
| zahuštěné máslo | 68 | 64,5 | 68 | 64,5 |
| smetana | | | 26 | 22 |
| Jistota za security | máslo | 62 | — | 63 | — |
| zahuštěné máslo | 75 | — | 75 | — |
| smetana | — | — | 29 | — |

(EUR/100 kg)

Recepty

A

B

Způsoby přimíchávání

s přídavkem stopových látek

bez přídavku stopových látek

s přídavkem stopových látek

bez přídavku stopových látek

Maximální výše podpory

máslo ≥ 82 %

56,5

53

57

53

máslo < 82 %

55,1

51,8

—

51

zahuštěné máslo

68

64,5

68

64,5

smetana

26

22

Jistota za security

máslo

62

—

63

—

zahuštěné máslo

75

—

75

—

smetana

—

—

29

—

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/27

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 148/2005

ze dne 28. ledna 2005,

kterým se stanoví minimální prodejní ceny másla ve 156. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nařízením Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravinářských výrobků (2) přistoupí intervenční orgány pomocí nabídkového řízení k prodeji určitých množství intervenčního másla ve svém vlastnictví a k poskytnutí podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Článek 18 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Dále je stanoveno, že se tato cena nebo podpora mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v másle a způsobu přimíchávání a že může být také rozhodnuto nepokračovat v nabídkovém řízení. Je tudíž nutné stanovit výši (výše) jistot za zpracování. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nařízením Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravinářských výrobků (2) přistoupí intervenční orgány pomocí nabídkového řízení k prodeji určitých množství intervenčního másla ve svém vlastnictví a k poskytnutí podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Článek 18 uvedeného nařízení stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se stanoví minimální prodejní cena másla i maximální výše podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo. Dále je stanoveno, že se tato cena nebo podpora mohou lišit podle zamýšleného použití másla, obsahu tuku v másle a způsobu přimíchávání a že může být také rozhodnuto nepokračovat v nabídkovém řízení. Je tudíž nutné stanovit výši (výše) jistot za zpracování.

| (2) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(2)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Minimální prodejní ceny intervenčního másla i výše jistot za zpracování pro 156. dílčí nabídkové řízení probíhající v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97 jsou stanoveny v tabulce uvedené v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 29. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 350, 20.12.1997, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2250/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 28. ledna 2005, kterým se stanoví minimální prodejní ceny másla ve 156. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Recepty | A | B |
| Způsoby přimíchávání | s přídavkem stopových látek | bez přídavku stopových látek | s přídavkem stopových látek | bez přídavku stopových látek |
| minimální prodejní cena | máslo ≥ 82 % | v nezměněném stavu | 207 | 210 | — | 212 |
| zahuštěné | — | — | — | — |
| jistota za zpracování | v nezměněném stavu | 73 | 73 | — | 73 |
| zahuštěné | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Recepty

A

B

Způsoby přimíchávání

s přídavkem stopových látek

bez přídavku stopových látek

s přídavkem stopových látek

bez přídavku stopových látek

minimální prodejní cena

máslo ≥ 82 %

v nezměněném stavu

207

210

—

212

zahuštěné

—

—

—

—

jistota za zpracování

v nezměněném stavu

73

73

—

73

zahuštěné

—

—

—

—

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/29

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 149/2005

ze dne 28. ledna 2005,

kterým se stanoví maximální podpora na zahuštěné máslo ve 328. dílčím nabídkovém řízení uskutečněném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (EHS) č. 429/90

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na článek 10 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nařízením Komise (EHS) č. 429/90 ze dne 20. února 1990 o poskytování podpory prostřednictvím nabídkového řízení pro zahuštěné máslo určené k přímé spotřebě ve Společenství (2) intervenční orgány přistoupí ke stálému nabídkovému řízení na poskytování podpory na zahuštěné máslo. Článek 6 uvedeného rozhodnutí stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se určí maximální výše podpory na zahuštěné máslo s minimálním obsahem tuku 96 % nebo se přijme rozhodnutí nepokračovat v nabídkovém řízení; je tudíž nutné stanovit jistotu za konečné využití. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nařízením Komise (EHS) č. 429/90 ze dne 20. února 1990 o poskytování podpory prostřednictvím nabídkového řízení pro zahuštěné máslo určené k přímé spotřebě ve Společenství (2) intervenční orgány přistoupí ke stálému nabídkovému řízení na poskytování podpory na zahuštěné máslo. Článek 6 uvedeného rozhodnutí stanoví, že s přihlédnutím k nabídkám podaným v rámci dílčích nabídkových řízení se určí maximální výše podpory na zahuštěné máslo s minimálním obsahem tuku 96 % nebo se přijme rozhodnutí nepokračovat v nabídkovém řízení; je tudíž nutné stanovit jistotu za konečné využití.

| (2) | S přihlédnutím k podaným nabídkám by měla být stanovena maximální částka podpory na níže uvedené úrovni a podle ní určena jistota za konečné využití. |
| --- | --- |

(2)

S přihlédnutím k podaným nabídkám by měla být stanovena maximální částka podpory na níže uvedené úrovni a podle ní určena jistota za konečné využití.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V 328. dílčím nabídkovém řízení provedeném v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (EHS) č. 429/90 se maximální podpora a jistota za konečné využití stanovují takto:

| — | maximální podpora: |
| --- | --- |

—

maximální podpora:

67 EUR/100 kg,

| — | jistota za konečné využití: |
| --- | --- |

—

jistota za konečné využití:

74 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 29. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 45, 21.2.1990, s. 8. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2250/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/30

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 150/2005

ze dne 28. ledna 2005,

kterým se stanovuje minimální prodejní cena másla pro 12. individuální veřejné nabídkové řízení, vyhlášené podle stálého veřejného nabídkového řízení, na které je odkazováno v nařízení (ES) č. 2771/1999

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na čl. 10 písm. c) tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na základě článku 21 nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 ze dne 16. prosince 1999, kterým se stanovují prováděcí pravidla pro nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou (2), prodávaly intervenční agentury na základě stálého veřejného nabídkového řízení určité množství másla, kterým disponovaly. |
| --- | --- |

(1)

Na základě článku 21 nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 ze dne 16. prosince 1999, kterým se stanovují prováděcí pravidla pro nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou (2), prodávaly intervenční agentury na základě stálého veřejného nabídkového řízení určité množství másla, kterým disponovaly.

| (2) | Ve světle nabídek, obdržených v rámci každého individuálního veřejného nabídkového řízení, bude stanovena minimální prodejní cena, nebo bude rozhodnuto, že nebude vybrána žádná nabídka v souladu s článkem 24a nařízení (ES) č. 2771/1999. |
| --- | --- |

(2)

Ve světle nabídek, obdržených v rámci každého individuálního veřejného nabídkového řízení, bude stanovena minimální prodejní cena, nebo bude rozhodnuto, že nebude vybrána žádná nabídka v souladu s článkem 24a nařízení (ES) č. 2771/1999.

| (3) | Ve světle obdržených nabídek bude stanovena minimální prodejní cena. |
| --- | --- |

(3)

Ve světle obdržených nabídek bude stanovena minimální prodejní cena.

| (4) | Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, |
| --- | --- |

(4)

Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro 12. individuální veřejné nabídkové řízení v souladu s nařízením (ES) č. 2771/1999, pro které vypršela časová lhůta na předložení nabídek dne 25. ledna 2005, se stanovuje minimální prodejní cena másla ve výši 270 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dne 29. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 333, 24.12.1999, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2250/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/31

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 151/2005

ze dne 28. ledna 2005,

které se týká 11. individuálního veřejného nabídkového řízení, vyhlášeného podle stálého veřejného nabídkového řízení, na které je odkazováno v nařízení (ES) č. 214/2001

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na čl. 10 písm. c) tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na základě článku 21 nařízení Komise (ES) č. 214/2001 ze dne 12. ledna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu se sušeným odstředěným mlékem (2), prodávaly intervenční agentury na základě stálého veřejného nabídkového řízení určité množství sušeného odstředěného mléka, kterým disponovaly. |
| --- | --- |

(1)

Na základě článku 21 nařízení Komise (ES) č. 214/2001 ze dne 12. ledna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu se sušeným odstředěným mlékem (2), prodávaly intervenční agentury na základě stálého veřejného nabídkového řízení určité množství sušeného odstředěného mléka, kterým disponovaly.

| (2) | Ve světle nabídek, obdržených v rámci každého individuálního veřejného nabídkového řízení, bude stanovena minimální prodejní cena, nebo bude rozhodnuto, že nebude vybrána žádná nabídka v souladu s článkem 24a nařízení (ES) č. 214/2001. |
| --- | --- |

(2)

Ve světle nabídek, obdržených v rámci každého individuálního veřejného nabídkového řízení, bude stanovena minimální prodejní cena, nebo bude rozhodnuto, že nebude vybrána žádná nabídka v souladu s článkem 24a nařízení (ES) č. 214/2001.

| (3) | S přihlédnutím k podaným nabídkám by se nemělo pokračovat v nabídkovém řízení. |
| --- | --- |

(3)

S přihlédnutím k podaným nabídkám by se nemělo pokračovat v nabídkovém řízení.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V 11. individuálním veřejném nabídkovém řízení v souladu s nařízením (ES) č. 214/2001, pro které vypršela časová lhůta na předložení nabídek dne 25. ledna 2005, se nepokračuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dne 29. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení ve znění změněném nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 37, 7.2.2001, s. 100. Nařízení ve znění změněném nařízením Komise (ES) č. 2250/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/32

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 152/2005

ze dne 28. ledna 2005,

kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence pro dovoz mladého skotu samčího pohlaví určeného na výkrm, podaným v lednu 2005 v rámci celní kvóty dle nařízení (ES) č. 1202/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1202/2004 ze dne 29. června 2004 o otevření a správě celní kvóty pro dovoz mladého skotu samčího pohlaví určeného na výkrm (od 1. července 2004 do 30. června 2005) (2), a zejména na čl. 1 odst. 4 a článek 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Čl. 1 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1202/2004 stanoví počet kusů mladého skotu samčího pohlaví určeného na výkrm, který lze dovézt za zvláštních podmínek v období od 1. ledna do 31. března 2005. Množství určitých produktů z hovězího a telecího masa, pro něž byly podány žádosti o dovozní licence, jsou taková, že žádostem může být vyhověno v plném rozsahu. |
| --- | --- |

(1)

Čl. 1 odst. 3 písm. b) nařízení (ES) č. 1202/2004 stanoví počet kusů mladého skotu samčího pohlaví určeného na výkrm, který lze dovézt za zvláštních podmínek v období od 1. ledna do 31. března 2005. Množství určitých produktů z hovězího a telecího masa, pro něž byly podány žádosti o dovozní licence, jsou taková, že žádostem může být vyhověno v plném rozsahu.

| (2) | Je třeba stanovit množství, pro která je od 1. dubna 2005 v rámci celkového množství 169 000 kusů možné podat žádost o licenci podle čl. 1 odst. 4 směrnice (ES) č. 1202/2004, |
| --- | --- |

(2)

Je třeba stanovit množství, pro která je od 1. dubna 2005 v rámci celkového množství 169 000 kusů možné podat žádost o licenci podle čl. 1 odst. 4 směrnice (ES) č. 1202/2004,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Každé žádosti o udělení dovozních licencí podaných během ledna 2005 podle čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 1202/2004 se vyhovuje v plném rozsahu.

2.   Množství na období uvedené v čl. 1 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 1202/2004 je 113 950 kusů zvířat.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 29. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a pro rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 21. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 230, 30.6.2004, s. 19.

2

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/33

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 153/2005

ze dne 28. ledna 2005,

kterým se stanoví konečná sazba náhrad a procentní podíl pro vývozní licence v režimu B vydávané pro ovoce a zeleninu (rajčata, pomeranče, citrony, stolní hrozny a jablka)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2200/96 ze dne 28. října 1996 o společné organizaci trhu s ovocem a zeleninou (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1961/2001 ze dne 8. října 2001 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES) č. 2200/96 týkajícímu se vývozních náhrad pro ovoce a zeleninu (2), a zejména na čl. 6 odst. 7 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1855/2004 (3) stanovilo směrná množství pro vydávání vývozních licencí v režimu B. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1855/2004 (3) stanovilo směrná množství pro vydávání vývozních licencí v režimu B.

| (2) | Pro žádosti o vydání licencí v režimu B pro rajčata, pomeranče, citrony, stolní hrozny a jablka podané mezi 16. listopadem 2004 a 14. lednem 2005 je třeba stanovit konečnou sazbu ve výši směrné sazby a je třeba stanovit i procentní podíl pro požadovaná množství, |
| --- | --- |

(2)

Pro žádosti o vydání licencí v režimu B pro rajčata, pomeranče, citrony, stolní hrozny a jablka podané mezi 16. listopadem 2004 a 14. lednem 2005 je třeba stanovit konečnou sazbu ve výši směrné sazby a je třeba stanovit i procentní podíl pro požadovaná množství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro žádosti o vydání licence v režimu B podané podle článku 1 nařízení (ES) č. 1855/2004 mezi 16. listopadem 2004 a 14. lednem 2005 se procentní podíl pro požadovaná množství, na která mají být licence vydány, a sazba příslušných náhrad stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 29. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 297, 21.11.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 47/2003 (Úř. věst. L 7, 11.1.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 268, 9.10.2001, s. 8. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1176/2002 (Úř. věst. L 170, 29.6.2002, s. 69).

2

(3)  Úř. věst. L 324, 27.10.2004, s. 3.

3

---

PŘÍLOHA

Procentní podíl pro požadovaná množství a sazba náhrady pro žádosti o vydání licence v režimu B podané v období od 16. listopadu 2004 do 14. ledna 2005 (rajčata, pomeranče, citrony, stolní hrozny a jablka)

| Produkt | Sazba náhrady
  (EUR/t netto) | Procentní podíl pro požadovaná množství |
| --- | --- | --- |
| Rajčata | 30 | 100 % |
| Pomeranče | 24 | 100 % |
| Citrony | 43 | 100 % |
| Stolní hrozny | 35 | 100 % |
| Jablka | 28 | 100 % |

Produkt

Sazba náhrady

(EUR/t netto)

Procentní podíl pro požadovaná množství

Rajčata

30

100 %

Pomeranče

24

100 %

Citrony

43

100 %

Stolní hrozny

35

100 %

Jablka

28

100 %

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/35

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 154/2005

ze dne 28. ledna 2005

o nabídkách podaných na vývoz omleté dlouhozrnné předpařené rýže B do určitých třetích zemí v rámci nabídkového řízení zahájeného nařízením (ES) č. 2032/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. zaří 2003 o společné organizaci trhu s rýží (1), a zejména na čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 2032/2004 (2) bylo zahájeno nabídkové řízení pro vývozní náhrady pro rýži. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 2032/2004 (2) bylo zahájeno nabídkové řízení pro vývozní náhrady pro rýži.

| (2) | Podle článku 5 nařízení Komise (EHS) č. 584/75 (3), může Komise podle postupu stanoveného v článku 26 nařízení (ES) č. 1785/2003 rozhodnout, že nevybere žádnou nabídku. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 5 nařízení Komise (EHS) č. 584/75 (3), může Komise podle postupu stanoveného v článku 26 nařízení (ES) č. 1785/2003 rozhodnout, že nevybere žádnou nabídku.

| (3) | Podle kritérií uvedených v čl. 14 odst. 4 nařízení (ES) č. 1785/2003 by maximální náhrada neměla být stanovena. |
| --- | --- |

(3)

Podle kritérií uvedených v čl. 14 odst. 4 nařízení (ES) č. 1785/2003 by maximální náhrada neměla být stanovena.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V případě nabídek, které byly podány ve dnech 24. až 27. ledna 2005 v rámci nabídkového řízení pro vývozní náhrady pro omletou dlouhozrnnou rýži B určenou pro vývoz do určitých třetích zemí, které bylo zahájeno nařízením (ES) č. 2032/2004, nebudou učiněny žádné další kroky.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 29. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  Úř. věst. L 353, 27.11.2004, s. 6.

2

(3)  Úř. věst.L 61, 7.3.1975, s. 25. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1948/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 18).

3

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/36

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 155/2005

ze dne 28. ledna 2005

o nabídkách předložených v rámci nabídkového řízení týkajícího se subvence pro vývoz loupané dlouhozrnné rýže B na ostrov Réunion podle nařízení (ES) č. 2033/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží (1), a zejména čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (EHS) č. 2692/89 ze dne 6. září 1989, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro vývozy rýže na Réunion (2), a zejména na čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 2033/2004 (3) bylo zahájeno nabídkové řízení na subvenci při vývozu rýže na ostrov Réunion. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 2033/2004 (3) bylo zahájeno nabídkové řízení na subvenci při vývozu rýže na ostrov Réunion.

| (2) | Podle článku 9 nařízení (EHS) č. 2692/89 může Komise na základě předložených nabídek a podle postupu stanoveného v čl. 26 odst. 2 nařízení (ES) č. 1785/2003 rozhodnout, že nevybere žádnou nabídku. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 9 nařízení (EHS) č. 2692/89 může Komise na základě předložených nabídek a podle postupu stanoveného v čl. 26 odst. 2 nařízení (ES) č. 1785/2003 rozhodnout, že nevybere žádnou nabídku.

| (3) | Podle kritérií uvedených v článcích 2 a 3 nařízení (EHS) č. 2692/89 by neměla být stanovena maximální subvence. |
| --- | --- |

(3)

Podle kritérií uvedených v článcích 2 a 3 nařízení (EHS) č. 2692/89 by neměla být stanovena maximální subvence.

| (4) | Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, |
| --- | --- |

(4)

Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V případě nabídek, které byly podány ve dnech 24. až 27. ledna 2005 v rámci nabídkového řízení na stanovení subvence na vývoz omleté dlouhozrnné rýže B kódu KN 1006 20 98 na ostrov Réunion, které bylo zahájeno nařízením (ES) č. 2033/2004, nebudou učiněny žádné další kroky.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 29. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  Úř. věst. L 261, 7.9.1989, s. 8. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1275/2004 (Úř. věst. L 241, 13.7.2004, s. 8).

2

(3)  Úř. věst. L 353, 27.11.2004, s. 9.

3

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/37

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 156/2005

ze dne 28. ledna 2005

o nabídkách podaných na vývoz omleté kulatozrnné, střednězrnné a dlouhozrnné rýže A určené k vývozu do určitých třetích zemí v rámci nabídkového řízení zahájeného nařízením (ES) č. 2031/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží (1) a zejména na čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 2031/2004 (2) bylo zahájeno nabídkové řízení na stanovení vývozní náhrady pro rýži. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 2031/2004 (2) bylo zahájeno nabídkové řízení na stanovení vývozní náhrady pro rýži.

| (2) | Podle článku 5 nařízení Komise (EHS) č. 584/75 (3), může Komise podle postupu stanoveného v čl. 26, odst. 2 nařízení (ES) č. 1785/2003 a na základě předložených nabídek rozhodnout, že nevybere žádnou nabídku. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 5 nařízení Komise (EHS) č. 584/75 (3), může Komise podle postupu stanoveného v čl. 26, odst. 2 nařízení (ES) č. 1785/2003 a na základě předložených nabídek rozhodnout, že nevybere žádnou nabídku.

| (3) | Podle kritérií uvedených v čl. 14, odst. 4 nařízení (ES) č. 1785/2003 by maximální náhrada neměla být stanovena. |
| --- | --- |

(3)

Podle kritérií uvedených v čl. 14, odst. 4 nařízení (ES) č. 1785/2003 by maximální náhrada neměla být stanovena.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V případě nabídek, které byly podány ve dnech 24. až 27. ledna 2005 v rámci nabídkového řízení pro vývozní náhrady pro omletou kulatozrnnou, střednězrnnou a dlouhozrnnou rýži A určenou pro vývoz do určitých třetích zemí, které bylo zahájeno nařízením (ES) č. 2031/2004, nebudou učiněny další kroky.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 29. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  Úř. věst. L 353, 27.11. 2004, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 61, 7.3.1975, s. 25. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1948/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 18).

3

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/38

---

SMĚRNICE KOMISE 2005/5/ES

ze dne 26. ledna 2005,

kterou se mění směrnice 2002/26/ES, pokud jde o metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu množství ochratoxinu A v potravinách

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 85/591/EHS ze dne 20. prosince 1985 o zavedení metod Společenství pro odběr vzorků a analýzu pro sledování potravin určených k lidské spotřebě (1), a zejména na článek 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 466/2001 ze dne 8. března 2001, kterým se stanoví maximální limity určitých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity pro ochratoxin A v pražených kávových zrnech, mleté pražené kávě, rozpustné kávě, ve víně a hroznové šťávě. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 466/2001 ze dne 8. března 2001, kterým se stanoví maximální limity určitých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity pro ochratoxin A v pražených kávových zrnech, mleté pražené kávě, rozpustné kávě, ve víně a hroznové šťávě.

| (2) | Odběr vzorků má rozhodující vliv na přesnost stanovení množství ochratoxinu A. Směrnice Komise 2002/26/ES ze dne 13. března 2002, kterou se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu množství ochratoxinu A v potravinách (3), by měla obsahovat ustanovení o pražených kávových zrnech, mleté pražené kávě, rozpustné kávě, vínu a hroznové šťávě. |
| --- | --- |

(2)

Odběr vzorků má rozhodující vliv na přesnost stanovení množství ochratoxinu A. Směrnice Komise 2002/26/ES ze dne 13. března 2002, kterou se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu množství ochratoxinu A v potravinách (3), by měla obsahovat ustanovení o pražených kávových zrnech, mleté pražené kávě, rozpustné kávě, vínu a hroznové šťávě.

| (3) | Směrnice 2002/26/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem pozměněna. |
| --- | --- |

(3)

Směrnice 2002/26/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem pozměněna.

| (4) | Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(4)

Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha I směrnice 2002/26/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději 12 měsíců od jejího vstupu v platnost. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními těchto předpisů a této směrnice.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 26. ledna 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 372, 31.12.1985, s. 50. Směrnice ve znění nařízení (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 77, 16.3.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 78/2005 (Úř. věst. L 16, 20.1.2005, s. 43).

2

(3)  Úř. věst. L 75, 16.3.2002, s. 38. Směrnice ve znění směrnice 2004/43/ES (Úř. věst. L 113, 20.4.2004, s. 14).

3

---

PŘÍLOHA

Příloha I směrnice 2002/26/ES se mění takto:

| a) | Body 4.3, 4.4 a 4.5 se nahrazují tímto:
  „4.3.   Obecný přehled postupu odběru vzorků u obilovin, sušených hroznů révy vinné a pražené kávy
  TABULKA 1:
  Rozdělení šarží na části šarže v závislosti na produktu a hmotnosti šarže









  Komodita | Hmotnost šarže
  (tuny) | Hmotnost nebo počet částí šarže | Počet dílčích vzorků | Hmotnost souhrnného vzorku
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obiloviny a výrobky z obilovin | ≥ 1 500 | 500 tun | 100 | 10 |
| > 300 a < 1 500 | 3 části šarže | 100 | 10 |
| ≥ 50 a ≤ 300 | 100 tun | 100 | 10 |
| < 50 | — | 3–100 (1) | 1–10 |
| Sušené hrozny révy vinné (korintky, rozinky a sultánky) | ≥ 15 | 15–30 tun | 100 | 10 |
| < 15 | — | 10–100 (2) | 1–10 |
| Pražená kávová zrna, mletá pražená káva a rozpustná káva | ≥ 15 | 15–30 tun | 100 | 10 |
| < 15 | — | 10–100 (2) | 1–10 |

a)

Body 4.3, 4.4 a 4.5 se nahrazují tímto:

„4.3.   Obecný přehled postupu odběru vzorků u obilovin, sušených hroznů révy vinné a pražené kávy

TABULKA 1:

Rozdělení šarží na části šarže v závislosti na produktu a hmotnosti šarže

Komodita

Hmotnost šarže

(tuny)

Hmotnost nebo počet částí šarže

Počet dílčích vzorků

Hmotnost souhrnného vzorku

(kg)

Obiloviny a výrobky z obilovin

≥ 1 500

500 tun

100

10

> 300 a < 1 500

3 části šarže

100

10

≥ 50 a ≤ 300

100 tun

100

10

< 50

—

3–100 (1)

1–10

Sušené hrozny révy vinné (korintky, rozinky a sultánky)

≥ 15

15–30 tun

100

10

< 15

—

10–100 (2)

1–10

Pražená kávová zrna, mletá pražená káva a rozpustná káva

≥ 15

15–30 tun

100

10

< 15

—

10–100 (2)

1–10

4.4.   Postup odběru vzorků pro obiloviny a výrobky z obilovin (šarže ≥ 50 tun) a pro pražená kávová zrna, mletou praženou kávu, rozpustnou kávu, sušené hrozny révy vinné (šarže ≥ 15 tun)

| — | Pokud lze část šarže fyzicky oddělit, musí být každá šarže fyzicky rozdělena na části šarže podle tabulky 1. Vzhledem k tomu, že hmotnost šarže není vždy přesným násobkem hmotností částí šarží, může hmotnost části šarže překročit uvedenou hodnotu nejvýše o 20 %. |
| --- | --- |

—

Pokud lze část šarže fyzicky oddělit, musí být každá šarže fyzicky rozdělena na části šarže podle tabulky 1. Vzhledem k tomu, že hmotnost šarže není vždy přesným násobkem hmotností částí šarží, může hmotnost části šarže překročit uvedenou hodnotu nejvýše o 20 %.

| — | Každá část šarže musí být vzorkována samostatně. |
| --- | --- |

—

Každá část šarže musí být vzorkována samostatně.

| — | Počet dílčích vzorků: 100. |
| --- | --- |

—

Počet dílčích vzorků: 100.

| — | Hmotnost souhrnného vzorku = 10 kg. |
| --- | --- |

—

Hmotnost souhrnného vzorku = 10 kg.

| — | Pokud není možné použít výše uvedenou metodu odběru vzorků z důvodu hospodářských důsledků vyplývajících z poškození šarže (kvůli formě obalu, způsobu přepravy atd.), může být použita alternativní metoda odběru vzorků za předpokladu, že je co nejreprezentativnější a je v úplnosti popsána a dokumentována. |
| --- | --- |

—

Pokud není možné použít výše uvedenou metodu odběru vzorků z důvodu hospodářských důsledků vyplývajících z poškození šarže (kvůli formě obalu, způsobu přepravy atd.), může být použita alternativní metoda odběru vzorků za předpokladu, že je co nejreprezentativnější a je v úplnosti popsána a dokumentována.

4.5.   Pokyny pro odběr vzorků obilovin a výrobků z obilovin (šarže < 50 tun) a pražených kávových zrn, mleté pražené kávy, rozpustné kávy, sušených hroznů révy vinné (šarže < 15 tun)

U šarží obilovin do 50 tun a šarží pražených kávových zrn, mleté pražené kávy, rozpustné kávy a sušených hroznů révy vinné do 15 tun může být v závislosti na hmotnosti šarže použit plán odběru vzorků sestávající z 10 až 100 dílčích vzorků, vedoucí k souhrnnému vzorku o hmotnosti 1 až 10 kg. U velmi malých šarží (≤ 0,5 tun) obilovin a výrobků z obilovin lze odebrat nižší počet dílčích vzorků, ale souhrnný vzorek sjednocující dílčí vzorky musí mít hmotnost alespoň 1 kg.

Čísla uvedená v níže uvedené tabulce mohou být použita pro určení počtu dílčích vzorků, které mají být odebrány.

TABULKA 2

Počet dílčích vzorků, které mají být odebrány, v závislosti na hmotnosti šarže obilovin a výrobků z obilovin

| Hmotnost šarže (tuny) | Počet dílčích vzorků |
| --- | --- |
| ≤ 0,05 | 3 |
| > 0,05–≤ 0,5 | 5 |
| > 0,5–≤ 1 | 10 |
| > 1–≤ 3 | 20 |
| > 3–≤ 10 | 40 |
| > 10–≤ 20 | 60 |
| > 20–≤ 50 | 100 |

Hmotnost šarže (tuny)

Počet dílčích vzorků

≤ 0,05

3

> 0,05–≤ 0,5

5

> 0,5–≤ 1

10

> 1–≤ 3

20

> 3–≤ 10

40

> 10–≤ 20

60

> 20–≤ 50

100

TABULKA 3

Počet dílčích vzorků, které mají být odebrány, v závislosti na hmotnosti šarže pražených kávových zrn, mleté pražené kávy, rozpustné kávy a sušených hroznů révy vinné

| Hmotnost šarže (tuny) | Počet dílčích vzorků |
| --- | --- |
| ≤ 0,1 | 10 |
| > 0,1–≤ 0,2 | 15 |
| > 0,2–≤ 0,5 | 20 |
| > 0,5–≤ 1,0 | 30 |
| > 1,0–≤ 2,0 | 40 |
| > 2,0–≤ 5,0 | 60 |
| > 5,0–≤ 10,0 | 80 |
| > 10,0–≤ 15,0 | 100“ |

Hmotnost šarže (tuny)

Počet dílčích vzorků

≤ 0,1

10

> 0,1–≤ 0,2

15

> 0,2–≤ 0,5

20

> 0,5–≤ 1,0

30

> 1,0–≤ 2,0

40

> 2,0–≤ 5,0

60

> 5,0–≤ 10,0

80

> 10,0–≤ 15,0

100“

| b) | Za bod 4.6 se doplňuje nový bod 4.6.a který zní:
  „4.6.a.   Pokyny pro odběr vzorků vína a hroznové šťávy
  Souhrnný vzorek musí mít hmotnost alespoň 1 kg s výjimkou případů, kdy to není možné, např. sestává-li vzorek z jedné láhve.
  Minimální počet dílčích vzorků, které mají být z šarže odebrány, je uveden v tabulce 4. Počet určených dílčích vzorků závisí na formě, v níž jsou dotčené výrobky obvykle uváděny na trh. V případě volně ložených kapalných výrobků by šarže měla být těsně před odebráním vzorku manuálně nebo mechanicky důkladně promíchána, přičemž se nesmí ovlivnit jakost výrobku. V tomto případě lze předpokládat, že je rozložení ochratoxinu A v dané šarži stejnoměrné. Je proto dostačující odebrat z šarže tři dílčí vzorky pro vytvoření souhrnného vzorku.
  Dílčí vzorky, které mají nejčastěji formu láhve nebo balení, by měly mít stejnou hmotnost. Hmotnost dílčího vzorku by měla být asi 100 gramů, aby mohl vzniknout souhrnný vzorek o hmotnosti alespoň přibližně 1 kg. Odchylky od tohoto postupu musí být zaznamenány v protokolu uvedeném v bodě 3.8.
  TABULKA 4:
  Minimální počet dílčích vzorků, které mají být z šarže odebrány







  Forma uvádění na trh | Hmotnost šarže (v litrech) | Minimální počet dílčích vzorků, které mají být odebrány |
| --- | --- | --- | --- |
| Volně ložené výrobky (hroznová šťáva, víno) | ... | 3 |
| Láhve / balení hroznové šťávy | ≤ 50 | 3 |
| Láhve / balení hroznové šťávy | 50 až 500 | 5 |
| Láhve / balení hroznové šťávy | > 500 | 10 |
| Láhve / balení vína | ≤ 50 | 1 |
| Láhve / balení vína | 50 až 500 | 2 |
| Láhve / balení vína | > 500 | 3“ |

b)

Za bod 4.6 se doplňuje nový bod 4.6.a který zní:

„4.6.a.   Pokyny pro odběr vzorků vína a hroznové šťávy

Souhrnný vzorek musí mít hmotnost alespoň 1 kg s výjimkou případů, kdy to není možné, např. sestává-li vzorek z jedné láhve.

Minimální počet dílčích vzorků, které mají být z šarže odebrány, je uveden v tabulce 4. Počet určených dílčích vzorků závisí na formě, v níž jsou dotčené výrobky obvykle uváděny na trh. V případě volně ložených kapalných výrobků by šarže měla být těsně před odebráním vzorku manuálně nebo mechanicky důkladně promíchána, přičemž se nesmí ovlivnit jakost výrobku. V tomto případě lze předpokládat, že je rozložení ochratoxinu A v dané šarži stejnoměrné. Je proto dostačující odebrat z šarže tři dílčí vzorky pro vytvoření souhrnného vzorku.

Dílčí vzorky, které mají nejčastěji formu láhve nebo balení, by měly mít stejnou hmotnost. Hmotnost dílčího vzorku by měla být asi 100 gramů, aby mohl vzniknout souhrnný vzorek o hmotnosti alespoň přibližně 1 kg. Odchylky od tohoto postupu musí být zaznamenány v protokolu uvedeném v bodě 3.8.

TABULKA 4:

Minimální počet dílčích vzorků, které mají být z šarže odebrány

Forma uvádění na trh

Hmotnost šarže (v litrech)

Minimální počet dílčích vzorků, které mají být odebrány

Volně ložené výrobky (hroznová šťáva, víno)

...

3

Láhve / balení hroznové šťávy

≤ 50

3

Láhve / balení hroznové šťávy

50 až 500

5

Láhve / balení hroznové šťávy

> 500

10

Láhve / balení vína

≤ 50

1

Láhve / balení vína

50 až 500

2

Láhve / balení vína

> 500

3“

---

(1)  V závislosti na hmotnosti šarže – viz tabulka 2 této přílohy.

(2)  V závislosti na hmotnosti šarže – viz tabulka 3 této přílohy.

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/41

---

SMĚRNICE KOMISE 2005/7/ES

ze dne 27. ledna 2005

změně směrnice 2002/70/ES, kterou se stanoví požadavky pro určení obsahu dioxinů a PCB s dioxionovým efektem v krmivech

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 70/373/EHS ze dne 20. července 1970 o zavedení metod odběru vzorků a analytických metod Společenství pro úřední kontrolu krmiv (1), a zejména na článek 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice Komise 2002/70/ES ze dne 26. července 2002, kterou se stanoví požadavky pro určení obsahu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v krmivech (2), stanoví zvláštní ustanovení týkající se analytických metod používaných pro úřední kontrolu podle směrnice 70/373/EHS. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice Komise 2002/70/ES ze dne 26. července 2002, kterou se stanoví požadavky pro určení obsahu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v krmivech (2), stanoví zvláštní ustanovení týkající se analytických metod používaných pro úřední kontrolu podle směrnice 70/373/EHS.

| (2) | Pro úřední kontrolu obsahu dioxinů a určení PCB s dioxinovým efektem v některých krmivech se musí použít směrnice Komise 76/371/ES ze dne 1. března 1976, kterou se stanoví metody odběru vzorků Společenství pro úřední kontrolu krmiv (3). Je vhodné upřesnit, že by se měly použít kvantitativní požadavky týkající se kontroly látek nebo produktů rovnoměrně rozložených v krmivech. |
| --- | --- |

(2)

Pro úřední kontrolu obsahu dioxinů a určení PCB s dioxinovým efektem v některých krmivech se musí použít směrnice Komise 76/371/ES ze dne 1. března 1976, kterou se stanoví metody odběru vzorků Společenství pro úřední kontrolu krmiv (3). Je vhodné upřesnit, že by se měly použít kvantitativní požadavky týkající se kontroly látek nebo produktů rovnoměrně rozložených v krmivech.

| (3) | Je nesmírně důležité, aby výsledky analýz byly uváděny a interpretovány jednotným způsobem, aby se ve všech členských státech zajistil harmonizovaný přístup k provádění. |
| --- | --- |

(3)

Je nesmírně důležité, aby výsledky analýz byly uváděny a interpretovány jednotným způsobem, aby se ve všech členských státech zajistil harmonizovaný přístup k provádění.

| (4) | Směrnice 2002/70/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem pozměněna. |
| --- | --- |

(4)

Směrnice 2002/70/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem pozměněna.

| (5) | Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(5)

Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Přílohy směrnice 2002/70/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy uvedenou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 12 měsíců po jejím vstupu v platnost. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními těchto předpisů a této směrnice.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 27. ledna 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 170, 3.8.1970, s. 2. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  Úř. věst. L 209, 6.8.2002, s. 15.

2

(3)  Úř. věst. L 102, 15.4.1976, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

Přílohy směrnice 2002/70/ES se mění takto:

| (1) | Příloha I se nahrazuje tímto:
  „1.   Účel a oblast působnosti
  Vzorky určené pro úřední kontrolu obsahu dioxinů (PCDD/PCDF), jakož i pro určení obsahu PCB s dioxinovým efektem (1) v krmivech, se odebírají v souladu se směrnicí 76/371/EHS. Musí se použít kvantitativní požadavky týkající se kontroly látek nebo produktů obsažených rovnoměrně v krmivech podle bodu 5.A přílohy směrnice 76/371/EHS. Takto získané souhrnné vzorky se považují za reprezentativní pro vzorkované partie nebo subpartie, z nichž jsou odebrány. Dodržení maximálních hodnot stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES (2) se posuzuje na základě obsahů určených v laboratorních vzorcích.
  2.   Soulad partie nebo subpartie se specifikací
  Partie se uznává, jestliže výsledek jediné analýzy nepřekročí příslušný maximální obsah stanovený ve směrnici 2002/32/ES při zohlednění nejistoty měření.
  Partie nesplňuje maximální obsah stanovený ve směrnici 2002/32/ES, jestliže výsledek analýzy potvrzený druhou analýzou a vypočtený jako průměr nejméně dvou nezávislých určení při zohlednění nejistoty měření bez jakýchkoli pochyb překročí maximální obsah.
  Nejistotu měření lze zohlednit jedním z těchto způsobů:






  — | započítáním rozšířené nejistoty při použití faktoru pokrytí 2, který odpovídá hladině spolehlivosti asi 95 %, |
| --- | --- | --- |

(1)

Příloha I se nahrazuje tímto:

„1.   Účel a oblast působnosti

Vzorky určené pro úřední kontrolu obsahu dioxinů (PCDD/PCDF), jakož i pro určení obsahu PCB s dioxinovým efektem (1) v krmivech, se odebírají v souladu se směrnicí 76/371/EHS. Musí se použít kvantitativní požadavky týkající se kontroly látek nebo produktů obsažených rovnoměrně v krmivech podle bodu 5.A přílohy směrnice 76/371/EHS. Takto získané souhrnné vzorky se považují za reprezentativní pro vzorkované partie nebo subpartie, z nichž jsou odebrány. Dodržení maximálních hodnot stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES (2) se posuzuje na základě obsahů určených v laboratorních vzorcích.

2.   Soulad partie nebo subpartie se specifikací

Partie se uznává, jestliže výsledek jediné analýzy nepřekročí příslušný maximální obsah stanovený ve směrnici 2002/32/ES při zohlednění nejistoty měření.

Partie nesplňuje maximální obsah stanovený ve směrnici 2002/32/ES, jestliže výsledek analýzy potvrzený druhou analýzou a vypočtený jako průměr nejméně dvou nezávislých určení při zohlednění nejistoty měření bez jakýchkoli pochyb překročí maximální obsah.

Nejistotu měření lze zohlednit jedním z těchto způsobů:

—

započítáním rozšířené nejistoty při použití faktoru pokrytí 2, který odpovídá hladině spolehlivosti asi 95 %,

| — | stanovením rozhodovací meze (CCα) v souladu s rozhodnutím Komise 2002/657/ES (3) (bod 3.1.2.5. přílohy – pro látky, pro něž byla stanovena přípustná hodnota). |
| --- | --- |

—

stanovením rozhodovací meze (CCα) v souladu s rozhodnutím Komise 2002/657/ES (3) (bod 3.1.2.5. přílohy – pro látky, pro něž byla stanovena přípustná hodnota).

Současná pravidla interpretace se uplatní pro výsledek analýzy získaný ze vzorku pro úřední kontrolu. Tím není dotčeno právo členských států použít vnitrostátní pravidla pro analýzy za účelem obrany nebo rozhodčího řízení podle článku 18 směrnice 95/53 (4).“

| (2) | V příloze II se na konec bodu 2 doplňuje odstavec, který zní: Souvislosti:
  „Pouze pro účely této směrnice je schválenou specifickou mezí kvantifikace jednotlivého kongeneru koncentrace analytu v extraktu vzorku, jenž vytváří instrumentální odezvu na dva různé ionty, která má být monitorována v poměru signál-šum 3:1 pro méně citlivé signály a při splnění základních požadavků, jako je např. retenční čas, poměr izotopu podle postupu určení popsaného v metodě EPA 1613 revize B.“ |
| --- | --- |

(2)

V příloze II se na konec bodu 2 doplňuje odstavec, který zní: Souvislosti:

„Pouze pro účely této směrnice je schválenou specifickou mezí kvantifikace jednotlivého kongeneru koncentrace analytu v extraktu vzorku, jenž vytváří instrumentální odezvu na dva různé ionty, která má být monitorována v poměru signál-šum 3:1 pro méně citlivé signály a při splnění základních požadavků, jako je např. retenční čas, poměr izotopu podle postupu určení popsaného v metodě EPA 1613 revize B.“

---

(1)

Tabulka PCB s dioxinovým efektem

| Kongener | Hodnota TEF |
| --- | --- |
| Dibenzo-p-dioxin (‚PCDD‘) |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 |
| OCDD | 0,0001 |
| Dibenzofurany (‚PCDF‘) |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,05 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,5 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |
| OCDF | 0,0001 |
| PCB ‚s dioxinovým efektem‘: non-ortho PCB + mono-ortho PCB |
| Non-ortho PCB |
| PCB 77 | 0,0001 |
| PCB 81 | 0,0001 |
| PCB 126 | 0,1 |
| PCB 169 | 0,01 |
| mono-ortho PCB |
| PCB 105 | 0,0001 |
| PCB 114 | 0,0005 |
| PCB 118 | 0,0001 |
| PCB 123 | 0,0001 |
| PCB 156 | 0,0005 |
| PCB 157 | 0,0005 |
| PCB 167 | 0,00001 |
| PCB 189 | 0,0001 |
| Použité zkratky: ‚T‘ = tetra; ‚Pe‘ = penta; ‚Hx‘ = hexa; ‚Hp‘ = hepta; ‚O‘ = okta; ‚CDD‘ = chlorodibenzo-p-dioxin; ‚CDF‘ = chlorodibenzofuran; ‚CB‘ = chlorobifenyl. |

Kongener

Hodnota TEF

Dibenzo-p-dioxin (‚PCDD‘)

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

OCDD

0,0001

Dibenzofurany (‚PCDF‘)

2,3,7,8-TCDF

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

0,05

2,3,4,7,8-PeCDF

0,5

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0001

PCB ‚s dioxinovým efektem‘: non-ortho PCB + mono-ortho PCB

Non-ortho PCB

PCB 77

0,0001

PCB 81

0,0001

PCB 126

0,1

PCB 169

0,01

mono-ortho PCB

PCB 105

0,0001

PCB 114

0,0005

PCB 118

0,0001

PCB 123

0,0001

PCB 156

0,0005

PCB 157

0,0005

PCB 167

0,00001

PCB 189

0,0001

Použité zkratky: ‚T‘ = tetra; ‚Pe‘ = penta; ‚Hx‘ = hexa; ‚Hp‘ = hepta; ‚O‘ = okta; ‚CDD‘ = chlorodibenzo-p-dioxin; ‚CDF‘ = chlorodibenzofuran; ‚CB‘ = chlorobifenyl.

(2)  Úř. věst. L 140, 30.5.2002, p. 10.

(3)  Úř. věst. L 221, 17.8.2002, s. 8.

(4)  Úř. věst. L 265, 8.11.1995, s. 17.

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/44

---

SMĚRNICE KOMISE 2005/8/ES

ze dne 27. ledna 2005,

kterou se mění příloha I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES o nežádoucích látkách v krmivech

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/32/ES ze dne 7. května 2002 o nežádoucích látkách v krmivech (1), a zejména na čl. 8 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2002/32/ES zakazuje používání produktů určených ke krmení zvířat s obsahem nežádoucích látek, jenž přesahuje maximální obsahy stanovené v příloze I uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2002/32/ES zakazuje používání produktů určených ke krmení zvířat s obsahem nežádoucích látek, jenž přesahuje maximální obsahy stanovené v příloze I uvedené směrnice.

| (2) | Když byla přijata směrnice 2002/32/ES, stanovila Komise, že ustanovení přílohy I uvedené směrnice mají být přezkoumána na základě aktualizovaného vědeckého posouzení rizik a při zohlednění zákazu ředění kontaminovaných produktů určených ke krmení zvířat, které nesplňují požadavky přílohy. |
| --- | --- |

(2)

Když byla přijata směrnice 2002/32/ES, stanovila Komise, že ustanovení přílohy I uvedené směrnice mají být přezkoumána na základě aktualizovaného vědeckého posouzení rizik a při zohlednění zákazu ředění kontaminovaných produktů určených ke krmení zvířat, které nesplňují požadavky přílohy.

| (3) | Než bude provedeno celkové přezkoumání na základě aktualizovaného vědeckého posouzení rizik, je třeba v souvislosti s vývojem vědeckých a technických poznatků stanovit určité změny. |
| --- | --- |

(3)

Než bude provedeno celkové přezkoumání na základě aktualizovaného vědeckého posouzení rizik, je třeba v souvislosti s vývojem vědeckých a technických poznatků stanovit určité změny.

| (4) | Je vhodné ujasnit význam termínu „zelená píce“. |
| --- | --- |

(4)

Je vhodné ujasnit význam termínu „zelená píce“.

| (5) | Vzhledem k tomu, že přísun uhličitanu vápenatého, základního a cenného krmného materiálu, by mohl být ohrožen, protože celkový obsah rtuti v důsledku běžné kontaminace podloží téměř nebo zcela přesahuje maximální obsah stanovený v příloze I směrnice 2002/32/ES, by bylo vhodné maximální obsah změnit a zohlednit přitom skutečnost, že rtuť je přítomná v uhličitanu vápenatém v anorganické podobě a že Vědecký výbor pro výživu zvířat potvrdil, že rtuť v anorganické podobě je výrazně méně toxická než organická rtuť, zejména methylrtuť. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že přísun uhličitanu vápenatého, základního a cenného krmného materiálu, by mohl být ohrožen, protože celkový obsah rtuti v důsledku běžné kontaminace podloží téměř nebo zcela přesahuje maximální obsah stanovený v příloze I směrnice 2002/32/ES, by bylo vhodné maximální obsah změnit a zohlednit přitom skutečnost, že rtuť je přítomná v uhličitanu vápenatém v anorganické podobě a že Vědecký výbor pro výživu zvířat potvrdil, že rtuť v anorganické podobě je výrazně méně toxická než organická rtuť, zejména methylrtuť.

| (6) | Maximální obsah fluoru v ostatních doplňkových krmivech je 125 mg/kg na 1 % fosforu. Z důvodů ochrany životního prostředí se obsah fosforu v krmivech snižuje a stravitelnost a biologická využitelnost fosforu se zvyšuje použitím enzymu, jako je fytáza. Proto není nadále vhodné stanovovat maximální obsah na 1 % fosforu, ale stanovit maximální obsah pro doplňková krmiva v krmivu s obsahem vlhkosti 12 %. |
| --- | --- |

(6)

Maximální obsah fluoru v ostatních doplňkových krmivech je 125 mg/kg na 1 % fosforu. Z důvodů ochrany životního prostředí se obsah fosforu v krmivech snižuje a stravitelnost a biologická využitelnost fosforu se zvyšuje použitím enzymu, jako je fytáza. Proto není nadále vhodné stanovovat maximální obsah na 1 % fosforu, ale stanovit maximální obsah pro doplňková krmiva v krmivu s obsahem vlhkosti 12 %.

| (7) | Směrnice 2002/32/ES by proto měla být změněna. |
| --- | --- |

(7)

Směrnice 2002/32/ES by proto měla být změněna.

| (8) | Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha I směrnice 2002/32/ES se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy uvedenou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 12 měsíců po jejím vstupu v platnost. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními těchto předpisů a této směrnice.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 27. ledna 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 140, 30.5.2002, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2003/100/ES (Úř. věst. L 285, 1.11.2003, s. 33).

1

---

PŘÍLOHA

Příloha I směrnice 2002/32/ES se mění takto:

| 1. | Ve sloupci 2 se do řádky 2, olovo, za termín „zelená píce“ vkládá tato poznámka, která zní:






  „(*) | zelená píce zahrnuje produkty určené ke krmení zvířat, jako je seno, siláž, čerstvá tráva atd...“. |
| --- | --- | --- |

1.

Ve sloupci 2 se do řádky 2, olovo, za termín „zelená píce“ vkládá tato poznámka, která zní:

„(*)

zelená píce zahrnuje produkty určené ke krmení zvířat, jako je seno, siláž, čerstvá tráva atd...“.

| 2. | Řádek 3, fluor, se mění takto:






  a) | Zrušují se poznámky (1) a (2). |
| --- | --- | --- |

2.

Řádek 3, fluor, se mění takto:

a)

Zrušují se poznámky (1) a (2).

| b) | Slova „Minerální směsi pro skot, ovce a kozy — 2 000 (1)“ a „Ostatní doplňková krmiva — 125 (2)“ se nahrazují slovy „Doplňková krmiva s obsahem ≤ 4 % fosforu — 500“ a „Doplňková krmiva s obsahem > 4 % fosforu — 125 na 1 % fosforu“. |
| --- | --- |

b)

Slova „Minerální směsi pro skot, ovce a kozy — 2 000 (1)“ a „Ostatní doplňková krmiva — 125 (2)“ se nahrazují slovy „Doplňková krmiva s obsahem ≤ 4 % fosforu — 500“ a „Doplňková krmiva s obsahem > 4 % fosforu — 125 na 1 % fosforu“.

| 3. | Řádek 4, rtuť, se nahrazuje tímto:







  Nežádoucí látky | Produkty určené ke krmení zvířat | Maximální obsah v mg/kg (ppm) v krmivu s obsahem vlhkosti 12 % |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| „4. | Rtuť |

3.

Řádek 4, rtuť, se nahrazuje tímto:

Nežádoucí látky

Produkty určené ke krmení zvířat

Maximální obsah v mg/kg (ppm) v krmivu s obsahem vlhkosti 12 %

(1)

(2)

(3)

„4.

Rtuť

krmné suroviny, s výjimkou:

0,1

| — | krmiv získaných při zpracování ryb nebo jiných mořských živočichů |
| --- | --- |

—

krmiv získaných při zpracování ryb nebo jiných mořských živočichů

0,5

| — | uhličitanu vápenatého |
| --- | --- |

—

uhličitanu vápenatého

0,3

Kompletní krmiva, s výjimkou:

0,1

| — | kompletních krmiv pro psy a kočky |
| --- | --- |

—

kompletních krmiv pro psy a kočky

0,4

Doplňková krmiva, s výjimkou:

| — | doplňkových krmiv pro psy a kočky |
| --- | --- |

—

doplňkových krmiv pro psy a kočky

0,2“

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/46

---

SMĚRNICE KOMISE 2005/9/ES

ze dne 28. ledna 2005,

kterou se mění směrnice Rady 76/768/EHS týkající se kosmetických prostředků za účelem přizpůsobení její přílohy VII technickému pokroku

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 76/768/EHS ze dne 27. července 1976 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se kosmetických prostředků (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedené směrnice,

po konzultaci s Vědeckým výborem pro kosmetické prostředky a nepotravinářské výrobky určené spotřebitelům,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Část 1 přílohy VII směrnice 76/768/EHS stanoví seznam filtrů ultrafialového záření, které mohou být obsaženy v kosmetických prostředcích. |
| --- | --- |

(1)

Část 1 přílohy VII směrnice 76/768/EHS stanoví seznam filtrů ultrafialového záření, které mohou být obsaženy v kosmetických prostředcích.

| (2) | Vědecký výbor pro kosmetické prostředky a nepotravinářské výrobky určené spotřebitelům se domnívá, že použití hexyl-2-[4-(diethylamino)-2-hydroxybenzoyl]benzoátu v prostředcích ke slunění je bezpečné v koncentraci do 10 %, a to jak samostatně, tak v kombinaci s jinými absorbéry ultrafialového záření. Proto by hexyl-2-[4-(diethylamino)-2-hydroxybenzoyl]benzoát měl být doplněn do části 1 přílohy VII směrnice 76/768/EHS jako referenční číslo 28. |
| --- | --- |

(2)

Vědecký výbor pro kosmetické prostředky a nepotravinářské výrobky určené spotřebitelům se domnívá, že použití hexyl-2-[4-(diethylamino)-2-hydroxybenzoyl]benzoátu v prostředcích ke slunění je bezpečné v koncentraci do 10 %, a to jak samostatně, tak v kombinaci s jinými absorbéry ultrafialového záření. Proto by hexyl-2-[4-(diethylamino)-2-hydroxybenzoyl]benzoát měl být doplněn do části 1 přílohy VII směrnice 76/768/EHS jako referenční číslo 28.

| (3) | Směrnice 76/768/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem pozměněna. |
| --- | --- |

(3)

Směrnice 76/768/EHS by proto měla být odpovídajícím způsobem pozměněna.

| (4) | Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro kosmetické prostředky, |
| --- | --- |

(4)

Opatření této směrnice jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro kosmetické prostředky,

PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Příloha VII směrnice 76/768/EHS se mění v souladu s přílohou této směrnice.

Článek 2

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 28. července 2005. Neprodleně sdělí Komisi znění těchto předpisů a srovnávací tabulku mezi ustanoveními těchto předpisů a této směrnice.

Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 262, 27.9.1976, s. 169. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Komise 2004/93/ES (Úř. věst. L 300, 25.9.2004, s. 13).

1

---

PŘÍLOHA

V části 1 přílohy VII směrnice 76/768/EHS se doplňuje následující referenční číslo:

| Referenční č. | Látka | Nejvyšší povolená koncentrace | Jiná omezení a požadavky | Podmínky použití a varování, která musí být vytištěna na obalu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e |
| „28 | hexyl-2-[4-(diethylamino)-2-hydroxybenzoyl]benzoát
  (INCI název: Diethylamino Hydroxybenzoyl Hexyl Benzoate;
  CAS číslo 302776-68-7) | 10 % v prostředcích ke slunění“ | | |

Referenční č.

Látka

Nejvyšší povolená koncentrace

Jiná omezení a požadavky

Podmínky použití a varování, která musí být vytištěna na obalu

a

b

c

d

e

„28

hexyl-2-[4-(diethylamino)-2-hydroxybenzoyl]benzoát

(INCI název: Diethylamino Hydroxybenzoyl Hexyl Benzoate;

CAS číslo 302776-68-7)

10 % v prostředcích ke slunění“

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/48

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 26. ledna 2005,

kterým se provádí směrnice Rady 92/65/EHS, pokud jde o podmínky dovozu koček, psů a fretek pro schválené organizace, instituty nebo střediska

(oznámeno pod číslem K(2005) 118)

(Text s významem pro EHP)

(2005/64/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 92/65/EHS ze dne 13. července 1992 o veterinárních předpisech pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství, pokud se na ně nevztahují zvláštní veterinární předpisy Společenství uvedené v příloze A oddíle I směrnice 90/425/EHS (1), a zejména na článek 19 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 92/65/EHS stanoví veterinární předpisy pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství. Tato směrnice stanoví, že podmínky pro dovoz koček, psů a fretek musejí být alespoň rovnocenné podmínkám stanoveným nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 ze dne 26. května 2003 o veterinárních podmínkách pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a o změně směrnice Rady 92/65/EHS (2). Záměrem rovnocennosti podmínek pro neobchodní a obchodní přesuny těchto druhů zvířat bylo předejít podvodům v obchodu se zvířaty v zájmovém chovu. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 92/65/EHS stanoví veterinární předpisy pro obchod se zvířaty, spermatem, vajíčky a embryi uvnitř Společenství a jejich dovoz do Společenství. Tato směrnice stanoví, že podmínky pro dovoz koček, psů a fretek musejí být alespoň rovnocenné podmínkám stanoveným nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 998/2003 ze dne 26. května 2003 o veterinárních podmínkách pro neobchodní přesuny zvířat v zájmovém chovu a o změně směrnice Rady 92/65/EHS (2). Záměrem rovnocennosti podmínek pro neobchodní a obchodní přesuny těchto druhů zvířat bylo předejít podvodům v obchodu se zvířaty v zájmovém chovu.

| (2) | V případě přesunů těchto druhů zvířat mezi organizacemi, instituty nebo středisky schválenými v souladu se směrnicí 92/65/EHS je nebezpečí podvodu zanedbatelné. |
| --- | --- |

(2)

V případě přesunů těchto druhů zvířat mezi organizacemi, instituty nebo středisky schválenými v souladu se směrnicí 92/65/EHS je nebezpečí podvodu zanedbatelné.

| (3) | Pro dovoz koček, psů a fretek, jsou-li určeny pro organizace, instituty nebo střediska schválené v souladu se směrnicí 92/65/EHS, by měly být stanoveny zvláštní podmínky. |
| --- | --- |

(3)

Pro dovoz koček, psů a fretek, jsou-li určeny pro organizace, instituty nebo střediska schválené v souladu se směrnicí 92/65/EHS, by měly být stanoveny zvláštní podmínky.

| (4) | Je nutné stanovit vzor veterinárního osvědčení pro dovoz koček, psů a fretek určených pro schválené organizace, instituty nebo střediska. |
| --- | --- |

(4)

Je nutné stanovit vzor veterinárního osvědčení pro dovoz koček, psů a fretek určených pro schválené organizace, instituty nebo střediska.

| (5) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Dovoz koček, psů a fretek určených pro organizace, instituty nebo střediska schválené v souladu se směrnicí 92/65/EHS musí splňovat tyto požadavky:

| a) | zvířata musejí pocházet ze třetí země či území, jež jsou uvedeny v oddíle 2 části B nebo C přílohy II nařízení (ES) č. 998/2003
  a |
| --- | --- |

a)

zvířata musejí pocházet ze třetí země či území, jež jsou uvedeny v oddíle 2 části B nebo C přílohy II nařízení (ES) č. 998/2003

a

| b) | musí je doprovázet veterinární osvědčení, které odpovídá vzoru veterinárního osvědčení uvedenému v příloze tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

b)

musí je doprovázet veterinární osvědčení, které odpovídá vzoru veterinárního osvědčení uvedenému v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. února 2005.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 26. ledna 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 268, 14.9.1992, s. 54. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/68/ES (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 320).

1

(2)  Úř. věst. L 146, 13.6.2003, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 2054/2004 (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 14).

2

---

PŘÍLOHA

Image

Image

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/52

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 28. ledna 2005

pokud jde o některé přechodné dodatečné záruky Dánsku ve vztahu ke změně jeho statutu, jako oblasti, ve které se neprovádí očkování proti newcastleské chorobě

(oznámeno pod číslem K(2005) 143)

(Text s významem pro EHP)

(2005/65/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 90/539/EHS ze dne 15. října 1990 o veterinárních podmínkách pro obchod s drůbeží a násadovými vejci uvnitř Společenství a jejich dovoz ze třetích zemí (1), a zejména na čl. 12 odst. 2 a 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 91/552/EHS ze dne 27. září 1991, kterým se stanoví status Dánska jako oblasti, ve které se neprovádí očkování proti newcastleské chorobě (2), stanoví status Dánska jako členského státu, ve kterém se za účelem obchodu s živou drůbeží uvnitř Společenství a jejího dovozu ze třetích zemí neprovádí očkování proti newcastleské chorobě. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 91/552/EHS ze dne 27. září 1991, kterým se stanoví status Dánska jako oblasti, ve které se neprovádí očkování proti newcastleské chorobě (2), stanoví status Dánska jako členského státu, ve kterém se za účelem obchodu s živou drůbeží uvnitř Společenství a jejího dovozu ze třetích zemí neprovádí očkování proti newcastleské chorobě.

| (2) | V důsledku současného vývoje situace newcastleské choroby zamýšlí Dánsko zavést očkování drůbeže proti této chorobě, a jeho status jako členského státu, ve kterém se neprovádí očkování, by měl být v souladu se směrnicí 90/539/EHS pozastaven. |
| --- | --- |

(2)

V důsledku současného vývoje situace newcastleské choroby zamýšlí Dánsko zavést očkování drůbeže proti této chorobě, a jeho status jako členského státu, ve kterém se neprovádí očkování, by měl být v souladu se směrnicí 90/539/EHS pozastaven.

| (3) | Bezpečnost současné zdravotní situace drůbeže v Dánsku během úvodní fáze očkování proti newcastleské chorobě vyžaduje stanovení přechodných opatření pro dodatečné záruky týkající se zásilek do uvedeného členského státu po určité období. |
| --- | --- |

(3)

Bezpečnost současné zdravotní situace drůbeže v Dánsku během úvodní fáze očkování proti newcastleské chorobě vyžaduje stanovení přechodných opatření pro dodatečné záruky týkající se zásilek do uvedeného členského státu po určité období.

| (4) | Dánsku by proto měly být přiznány některé dodatečné záruky, které mohou zahrnovat testování živé drůbeže, jak stanoví rozhodnutí Komise 92/340/EHS (3) o vyšetření drůbeže na newcastleskou chorobu prováděném před přepravou. |
| --- | --- |

(4)

Dánsku by proto měly být přiznány některé dodatečné záruky, které mohou zahrnovat testování živé drůbeže, jak stanoví rozhodnutí Komise 92/340/EHS (3) o vyšetření drůbeže na newcastleskou chorobu prováděném před přepravou.

| (5) | Rozhodnutí 91/552/EHS by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutí 91/552/EHS by proto mělo být zrušeno.

| (6) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Oblast působnosti a předmět

Toto rozhodnutí se použije na obchod uvnitř Společenství s drůbeží podle definice v čl. 2 odst. 1 směrnice 90/539/EHS, jež má být odeslána do Dánska z členských států, které nemají statut zemí, ve kterých neprobíhá očkování proti newcastleské chorobě podle čl. 12 odst. 2 uvedené směrnice, a ze třetích zemí.

Článek 2

Předchozí povolení zásilek drůbeže do Dánska

Před odesláním drůbeže se požaduje předchozí povolení příslušného dánského veterinárního orgánu.

Taková žádost o povolení obsahuje informace o typu očkovací látky a očkovací schéma používané pro imunizaci drůbeže vůči newcastleské chorobě.

Článek 3

Odběr vzorků a testování drůbeže pro zásilky do Dánska

Příslušný dánský orgán může vyžadovat testování drůbeže v souladu s články 1 a 2 rozhodnutí 92/340/EHS, přičemž vezme v úvahu informace poskytnuté podle článku 2 tohoto rozhodnutí.

Článek 4

Odmítnutí zásilek drůbeže Dánskem

Pokud Dánsko s ohledem na informace poskytnuté podle článku 2 tohoto rozhodnutí a na výsledky testování uvedeného v článku 3 tohoto rozhodnutí rozhodne, že dovoz zásilky drůbeže na své území nepovolí, uvědomí Komisi a další členské státy nebo dotčené třetí země o důvodech svého rozhodnutí.

Článek 5

Zrušení rozhodnutí 91/552/EHS

Rozhodnutí 91/552/EHS se zrušuje.

Článek 6

Použitelnost

Toto rozhodnutí se použije ode dne 28. února 2006.

Článek 7

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 303, 31.10.1990, s. 6. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 298, 29.10.1991, s. 21.

2

(3)  Úř. věst. L 188, 8.7.1992, s. 34.

3

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/54

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 28. ledna 2005,

kterým se zrušuje rozhodnutí 2003/363/ES, kterým se schvaluje plán eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat v některých oblastech Belgie

(oznámeno pod číslem K(2005) 144)

(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2005/66/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat (1), a zejména na čl. 16 odst. 1 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V listopadu 2002 byl potvrzen klasický mor prasat v populaci divokých prasat v Belgii. |
| --- | --- |

(1)

V listopadu 2002 byl potvrzen klasický mor prasat v populaci divokých prasat v Belgii.

| (2) | Rozhodnutím Komise 2003/363/ES (2) schválila Komise plán eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat v některých oblastech Belgie, který předložila Belgie. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím Komise 2003/363/ES (2) schválila Komise plán eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat v některých oblastech Belgie, který předložila Belgie.

| (3) | Z informací poskytnutých Belgií vyplývá, že klasický mor prasat v populaci divokých prasat byl v Belgii úspěšně vymýcen a že není třeba nadále uplatňovat schválený plán eradikace. |
| --- | --- |

(3)

Z informací poskytnutých Belgií vyplývá, že klasický mor prasat v populaci divokých prasat byl v Belgii úspěšně vymýcen a že není třeba nadále uplatňovat schválený plán eradikace.

| (4) | Rozhodnutí 2003/363/ES je proto vhodné zrušit. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2003/363/ES je proto vhodné zrušit.

| (5) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Zrušuje se rozhodnutí 2003/363/ES.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 316, 1.12.2001, s. 5. Směrnice ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 43.

2

---

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/55 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/55

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 28. ledna 2005,

kterým se mění přílohy I a II rozhodnutí 2003/634/ES, kterým se schvalují programy s cílem získat status schválených oblastí a schválených hospodářství v neschválených oblastech, pokud jde o virovou hemoragickou septikémii (VHS) a infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN) u ryb

(oznámeno pod číslem K(2005) 148)

(Text s významem pro EHP)

(2005/67/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

S ohledem na směrnici Rady 91/67/EHS ze dne 28. ledna 1991 o veterinárních předpisech pro uvádění živočichů pocházejících z akvakultury a produktů akvakultury na trh (1), a zejména na čl. 10 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2003/634/ES (2) schvaluje a vytváří seznam programů předložených různými členskými státy. Programy mají členským státům umožnit následně zahájit postupy, jimiž by oblast nebo hospodářství v neschválené oblasti získaly status schválené oblasti nebo schváleného hospodářství v neschválené oblasti, pokud jde o virovou hemoragickou septikémii (VHS), nebo infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN), nebo obě tyto choroby ryb. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2003/634/ES (2) schvaluje a vytváří seznam programů předložených různými členskými státy. Programy mají členským státům umožnit následně zahájit postupy, jimiž by oblast nebo hospodářství v neschválené oblasti získaly status schválené oblasti nebo schváleného hospodářství v neschválené oblasti, pokud jde o virovou hemoragickou septikémii (VHS), nebo infekční nekrózu krvetvorné tkáně (IHN), nebo obě tyto choroby ryb.

| (2) | V dopise ze dne 20. dubna 2004 požádal Kypr o schválení programu, který se má uplatnit na celé území Kypru. Předložená žádost byla shledána v souladu s článkem 10 směrnice 91/67/EHS, a program by proto měl být schválen. |
| --- | --- |

(2)

V dopise ze dne 20. dubna 2004 požádal Kypr o schválení programu, který se má uplatnit na celé území Kypru. Předložená žádost byla shledána v souladu s článkem 10 směrnice 91/67/EHS, a program by proto měl být schválen.

| (3) | Byly dokončeny programy použitelné pro oblast Zona Val Brembana a pro hospodářství Azienda Troticoltura S Cristina v Itálii. Měly by být proto odstraněny z přílohy II rozhodnutí 2003/634/ES. |
| --- | --- |

(3)

Byly dokončeny programy použitelné pro oblast Zona Val Brembana a pro hospodářství Azienda Troticoltura S Cristina v Itálii. Měly by být proto odstraněny z přílohy II rozhodnutí 2003/634/ES.

| (4) | Rozhodnutí 2003/634/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2003/634/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (5) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2003/634/ES se mění takto:

| 1. | Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

1.

Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto rozhodnutí.

| 2. | Příloha II se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

2.

Příloha II se nahrazuje zněním uvedeným v příloze II tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 28. ledna 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 46, 19.2.1991, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 220, 3.9.2003, s. 8. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2004/328/ES (Úř. věst. L 104, 8.4.2004, s. 129).

2

---

PŘÍLOHA I

„PŘÍLOHA I

PROGRAMY PŘEDLOŽENÉ S CÍLEM ZÍSKAT STATUS SCHVÁLENÉ OBLASTI, POKUD JDE O VHS, NEBO IHN, NEBO OBĚ TYTO CHOROBY RYB

1.   DÁNSKO

PROGRAMY PŘEDLOŽENÉ DÁNSKEM DNE 22. KVĚTNA 1995 PRO TYTO OBLASTI:

| — | povodí FISKEBÆK Å, |
| --- | --- |

—

povodí FISKEBÆK Å,

| — | všechny ČÁSTI JUTSKA jižně a západně od povodí oblastí Storåen, Karup å, Gudenåen a Grejs å, |
| --- | --- |

—

všechny ČÁSTI JUTSKA jižně a západně od povodí oblastí Storåen, Karup å, Gudenåen a Grejs å,

| — | oblast všech DÁNSKÝCH OSTROVŮ. |
| --- | --- |

—

oblast všech DÁNSKÝCH OSTROVŮ.

2.   NĚMECKO

PROGRAM PŘEDLOŽENÝ NĚMECKEM DNE 25. ÚNORA 1999 PRO TYTO OBLASTI:

| — | oblast v povodí OBERN NAGOLD. |
| --- | --- |

—

oblast v povodí OBERN NAGOLD.

3.   ITÁLIE

| 3.1. | PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V SAMOSPRÁVNÉ PROVINCII BOLZANO DNE 6. ŘÍJNA 2001 VE ZNĚNÍ DOPISU ZE DNE 27. BŘEZNA 2003 PRO TYTO OBLASTI: | Oblast provincie Bolzano







  — | oblast zahrnuje celé povodí v rámci provincie Bolzano.
  Oblast zahrnuje horní část oblasti ZONA VAL DELL’ADIGE – tj. povodí řeky Adige od jejích pramenů v provincii Bolzano až po hranici s provincií Trento.
  (Pozn.: zbývající dolní část oblasti ZONA VAL DELL’ADIGE spadá pod schválený program samosprávné provincie Trento. Horní a dolní části této oblasti musí být posuzovány jako jeden epidemiologický celek.) |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V SAMOSPRÁVNÉ PROVINCII BOLZANO DNE 6. ŘÍJNA 2001 VE ZNĚNÍ DOPISU ZE DNE 27. BŘEZNA 2003 PRO TYTO OBLASTI:

Oblast provincie Bolzano

—

oblast zahrnuje celé povodí v rámci provincie Bolzano.

Oblast zahrnuje horní část oblasti ZONA VAL DELL’ADIGE – tj. povodí řeky Adige od jejích pramenů v provincii Bolzano až po hranici s provincií Trento.

(Pozn.: zbývající dolní část oblasti ZONA VAL DELL’ADIGE spadá pod schválený program samosprávné provincie Trento. Horní a dolní části této oblasti musí být posuzovány jako jeden epidemiologický celek.)

| 3.2. | PROGRAMY PŘEDLOŽENÉ ITÁLIÍ V SAMOSPRÁVNÉ PROVINCII TRENTO DNE 23. PROSINCE 1996 A 14. ČERVENCE 1997 PRO TYTO OBLASTI: | Oblast Val di Sole e di Non







  — | povodí od pramene potoka Noce k přehradě S. Giustina. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

PROGRAMY PŘEDLOŽENÉ ITÁLIÍ V SAMOSPRÁVNÉ PROVINCII TRENTO DNE 23. PROSINCE 1996 A 14. ČERVENCE 1997 PRO TYTO OBLASTI:

Oblast Val di Sole e di Non

—

povodí od pramene potoka Noce k přehradě S. Giustina.

| | Oblast Val dell’Adige – dolní část







  — | povodí řeky Adige a jejích pramenů v oblasti samosprávné provincie Trento, od hranice s provincií Bolzano k přehradě Ala (vodní elektrárna).

  (Pozn.: část oblasti ZONA VAL DELL’ADIGE na horním toku spadá pod schválený program provincie Bolzano. Horní a dolní části této oblasti musí být posuzovány jako jeden epidemiologický celek.) |
| --- | --- | --- |

Oblast Val dell’Adige – dolní část

—

povodí řeky Adige a jejích pramenů v oblasti samosprávné provincie Trento, od hranice s provincií Bolzano k přehradě Ala (vodní elektrárna).

(Pozn.: část oblasti ZONA VAL DELL’ADIGE na horním toku spadá pod schválený program provincie Bolzano. Horní a dolní části této oblasti musí být posuzovány jako jeden epidemiologický celek.)

| | Oblast Torrente Arnò







  — | povodí od pramene bystřiny Arnò na dolním toku k přehradám umístěným před ústím bystřiny Arnò do řeky Sarca. |
| --- | --- | --- |

Oblast Torrente Arnò

—

povodí od pramene bystřiny Arnò na dolním toku k přehradám umístěným před ústím bystřiny Arnò do řeky Sarca.

| | Oblast Val Banale







  — | povodí potoka Ambies k přehradě vodní elektrárny. |
| --- | --- | --- |

Oblast Val Banale

—

povodí potoka Ambies k přehradě vodní elektrárny.

| | Oblast Varone







  — | povodí od pramene potoka Magnone k vodopádu. |
| --- | --- | --- |

Oblast Varone

—

povodí od pramene potoka Magnone k vodopádu.

| | Oblast Alto e Basso Chiese







  — | povodí řeky Chiese od pramene k přehadě Condino, s výjimkou povodí bysřin Adanà a Palvico. |
| --- | --- | --- |

Oblast Alto e Basso Chiese

—

povodí řeky Chiese od pramene k přehadě Condino, s výjimkou povodí bysřin Adanà a Palvico.

| | Oblast Torrente Palvico







  — | povodí bystřiny Palvico k přehradě z betonu a kamene. |
| --- | --- | --- |

Oblast Torrente Palvico

—

povodí bystřiny Palvico k přehradě z betonu a kamene.

| 3.3. | PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V REGIONU VENETO DNE 21. ÚNORA 2001 PRO TYTO OBLASTI: | Oblast Torrente Astico







  — | povodí řeky Astico, od jejích pramenů (v samosprávné provincii Trento a v provincii Vicenza, region Veneto) k přehradě v blízkosti mostu Pedescala v provincii Vicenza.
  Část řeky Astico, která se nachází na dolním toku mezi přehradou v blízkosti mostu Pedescala a přehradou Pria Maglio, se považuje za nárazníkovou zónu. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.

PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V REGIONU VENETO DNE 21. ÚNORA 2001 PRO TYTO OBLASTI:

Oblast Torrente Astico

—

povodí řeky Astico, od jejích pramenů (v samosprávné provincii Trento a v provincii Vicenza, region Veneto) k přehradě v blízkosti mostu Pedescala v provincii Vicenza.

Část řeky Astico, která se nachází na dolním toku mezi přehradou v blízkosti mostu Pedescala a přehradou Pria Maglio, se považuje za nárazníkovou zónu.

| 3.4. | PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V REGIONU UMBRIA DNE 20. ÚNORA 2002 PRO TYTO OBLASTI:

  Oblast Fosso de Monterivoso: povodí řeky Monterivoso od jejích pramenů k neprůchodným přehradám poblíž Ferentilla. |
| --- | --- |

3.4.

PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V REGIONU UMBRIA DNE 20. ÚNORA 2002 PRO TYTO OBLASTI:

Oblast Fosso de Monterivoso: povodí řeky Monterivoso od jejích pramenů k neprůchodným přehradám poblíž Ferentilla.

| 3.5. | PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V REGIONU LOMBARDIA DNE 23. PROSINCE 2003 PRO TYTO OBLASTI: | Oblast Valle de Torrente Venina: povodí řeky Vienna od jejích pramenů a těchto hranic:






  — | západně: údolí Livrio, |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.

PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V REGIONU LOMBARDIA DNE 23. PROSINCE 2003 PRO TYTO OBLASTI:

Oblast Valle de Torrente Venina: povodí řeky Vienna od jejích pramenů a těchto hranic:

—

západně: údolí Livrio,

| — | jižně: Orobijské Alpy od průsmyku Publino po štít Redorta, |
| --- | --- |

—

jižně: Orobijské Alpy od průsmyku Publino po štít Redorta,

| — | východně: údolí Armisa a Armisola. |
| --- | --- |

—

východně: údolí Armisa a Armisola.

4.   FINSKO

| 4.1. | PROGRAM PŘEDLOŽENÝ FINSKEM DNE 29. KVĚTNA 1995 PRO TYTO OBLASTI:






  — | Všechny kontinentální a pobřežní oblasti FINSKA kromě:






  — | provincie Åland, |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.

PROGRAM PŘEDLOŽENÝ FINSKEM DNE 29. KVĚTNA 1995 PRO TYTO OBLASTI:

—

Všechny kontinentální a pobřežní oblasti FINSKA kromě:

—

provincie Åland,

| — | kontrolované oblasti v Pyhtää, |
| --- | --- |

—

kontrolované oblasti v Pyhtää,

| — | kontrolované oblasti zahrnující obce Uusikaupunki, Pyhäranta a Rauma. |
| --- | --- |

—

kontrolované oblasti zahrnující obce Uusikaupunki, Pyhäranta a Rauma.

| 4.2. | PROGRAM ZAHRNUJÍCÍ ZVLÁŠTNÍ ERADIKAČNÍ OPATŘENÍ PŘEDLOŽENÁ FINSKEM DNE 29. KVĚTNA 1996, VE ZNĚNÍ DOPISU ZE DNE 27. BŘEZNA 2002, 4. ČERVNA 2002, 12. BŘEZNA 2003, 12. ČERVNA 2003 A 20. ŘÍJNA 2003 PRO TYTO OBLASTI:






  — | celou provincii Åland, |
| --- | --- | --- |

4.2.

PROGRAM ZAHRNUJÍCÍ ZVLÁŠTNÍ ERADIKAČNÍ OPATŘENÍ PŘEDLOŽENÁ FINSKEM DNE 29. KVĚTNA 1996, VE ZNĚNÍ DOPISU ZE DNE 27. BŘEZNA 2002, 4. ČERVNA 2002, 12. BŘEZNA 2003, 12. ČERVNA 2003 A 20. ŘÍJNA 2003 PRO TYTO OBLASTI:

—

celou provincii Åland,

| — | kontrolovanou oblast v Pyhtää, |
| --- | --- |

—

kontrolovanou oblast v Pyhtää,

| — | kontrolované oblasti zahrnující obce Uusikaupunki, Pyhäranta a Rauma. |
| --- | --- |

—

kontrolované oblasti zahrnující obce Uusikaupunki, Pyhäranta a Rauma.

5.   KYPR

PROGRAMY PŘEDLOŽENÉ KYPREM DNE 20. DUBNA 2004 SE VZTAHUJÍ NA:

| — | celé území Kypru.“ |
| --- | --- |

—

celé území Kypru.“

---

PŘÍLOHA II

„PŘÍLOHA II

PROGRAMY PŘEDLOŽENÉ S CÍLEM ZÍSKAT STATUS SCHVÁLENÉHO HOSPODÁŘSTVÍ V NESCHVÁLENÉ OBLASTI, POKUD JDE O VHS, NEBO IHN, NEBO OBĚ TYTO CHOROBY RYB

1.   ITÁLIE

| 1.1. | PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V REGIONU FRUILI VENEZIA GUILA, PROVINCII UDINE DNE 2. KVĚTNA 2000 PRO TATO HOSPODÁŘSTVÍ: | hospodářství ve spádové oblasti povodí řeky Tagliamento:







  — | Azienda Vidotti Giulio s.n.c., Sutrio. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V REGIONU FRUILI VENEZIA GUILA, PROVINCII UDINE DNE 2. KVĚTNA 2000 PRO TATO HOSPODÁŘSTVÍ:

hospodářství ve spádové oblasti povodí řeky Tagliamento:

—

Azienda Vidotti Giulio s.n.c., Sutrio.

| 1.2. | PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V REGIONU VENETO DNE 21. PROSINCE 2003 PRO TATO HOSPODÁŘSTVÍ: | hospodářství:







  — | Azienda agricola Bassan Antonio. |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.

PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V REGIONU VENETO DNE 21. PROSINCE 2003 PRO TATO HOSPODÁŘSTVÍ:

hospodářství:

—

Azienda agricola Bassan Antonio.

| 1.3. | PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V REGIONU PIEMONTE DNE 5. ZÁŘÍ 2002 PRO TATO HOSPODÁŘSTVÍ: | hospodářství:







  — | Incubatoio ittico di valle – Loc Cascina Prelle – Traversella (TO).“ |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

PROGRAM PŘEDLOŽENÝ ITÁLIÍ V REGIONU PIEMONTE DNE 5. ZÁŘÍ 2002 PRO TATO HOSPODÁŘSTVÍ:

hospodářství:

—

Incubatoio ittico di valle – Loc Cascina Prelle – Traversella (TO).“

---

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/59

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 24. ledna 2005,

kterým se mění rozhodnutí 2004/197/SZBP o vytvoření mechanismu pro správu financování společných nákladů operací Evropské unie v souvislosti s vojenstvím nebo obranou (Athena)

(2005/68/SZBP)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 13 odst. 3 a čl. 28 odst. 3 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 23. února 2004 Rada přijala rozhodnutí 2004/197/SZBP (1), které stanoví, že jeho první přezkum se uskuteční do konce roku 2004. |
| --- | --- |

(1)

Dne 23. února 2004 Rada přijala rozhodnutí 2004/197/SZBP (1), které stanoví, že jeho první přezkum se uskuteční do konce roku 2004.

| (2) | Rada ve svých závěrech ze dne 14. května 2003 potvrdila, že je třeba mít kapacitu pro rychlou reakci, zejména jedná-li se o humanitární a záchranné akce. |
| --- | --- |

(2)

Rada ve svých závěrech ze dne 14. května 2003 potvrdila, že je třeba mít kapacitu pro rychlou reakci, zejména jedná-li se o humanitární a záchranné akce.

| (3) | Vojenský výbor EU ve zprávě ze dne 3. března 2004 podrobně vymezil koncepci rychlé vojenské reakce EU. Dne 14. června 2004 rovněž vymezil koncepci bojových jednotek EU. |
| --- | --- |

(3)

Vojenský výbor EU ve zprávě ze dne 3. března 2004 podrobně vymezil koncepci rychlé vojenské reakce EU. Dne 14. června 2004 rovněž vymezil koncepci bojových jednotek EU.

| (4) | Evropská rada dne 17. června 2004 schválila zprávu o evropské bezpečnostní a obranné politice zdůrazňující, že by se mělo pokračovat v práci na vytvoření kapacit rychlé reakce EU s cílem mít k dispozici první operační kapacitu počátkem roku 2005. |
| --- | --- |

(4)

Evropská rada dne 17. června 2004 schválila zprávu o evropské bezpečnostní a obranné politice zdůrazňující, že by se mělo pokračovat v práci na vytvoření kapacit rychlé reakce EU s cílem mít k dispozici první operační kapacitu počátkem roku 2005.

| (5) | S ohledem na tento vývoj by se mělo zlepšit financování vojenských operací EU předem, zejména vzhledem k operacím rychlé reakce. Proto je nový systém financování výdajů předem především a zejména určen pro operace rychlé reakce; za určitých okolností lze předem uhrazený příspěvek použít pro financování pravidelné operace předem, zejména takové, kde je krátká doba mezi přijetím společné akce o tom, že je nutné jednat, a rozhodnutím o zahájení operace. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na tento vývoj by se mělo zlepšit financování vojenských operací EU předem, zejména vzhledem k operacím rychlé reakce. Proto je nový systém financování výdajů předem především a zejména určen pro operace rychlé reakce; za určitých okolností lze předem uhrazený příspěvek použít pro financování pravidelné operace předem, zejména takové, kde je krátká doba mezi přijetím společné akce o tom, že je nutné jednat, a rozhodnutím o zahájení operace.

| (6) | Rozhodnutí 2004/197/SZBP by proto mělo být změněno, |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí 2004/197/SZBP by proto mělo být změněno,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Rozhodnutí 2004/197/SZBP se mění takto:

| 1. | Článek 25 se nahrazuje tímto:
  „Článek 25
  Financování výdajů předem
  1.   V případě operace rychlé reakce EU jsou příspěvky přispívajících členských států splatné ve výši referenční částky. Aniž je dotčen čl. 24 odst. 4, provádějí se platby níže uvedeným způsobem.
  2.   Pro účely financování operací rychlé vojenské reakce EU předem zúčastněné členské státy:






  a) | buď uhradí příspěvky do mechanismu Athena předem, |
| --- | --- | --- |

1.

Článek 25 se nahrazuje tímto:

„Článek 25

Financování výdajů předem

1.   V případě operace rychlé reakce EU jsou příspěvky přispívajících členských států splatné ve výši referenční částky. Aniž je dotčen čl. 24 odst. 4, provádějí se platby níže uvedeným způsobem.

2.   Pro účely financování operací rychlé vojenské reakce EU předem zúčastněné členské státy:

a)

buď uhradí příspěvky do mechanismu Athena předem,

| b) | nebo, rozhodne-li Rada o provedení operace rychlé vojenské reakce EU, na jejíž financování tyto státy přispívají, uhradí své příspěvky na společné náklady dané operace ve výši referenční částky do pěti dnů po odeslání výzvy, nerozhodne-li Rada jinak. |
| --- | --- |

b)

nebo, rozhodne-li Rada o provedení operace rychlé vojenské reakce EU, na jejíž financování tyto státy přispívají, uhradí své příspěvky na společné náklady dané operace ve výši referenční částky do pěti dnů po odeslání výzvy, nerozhodne-li Rada jinak.

3.   Za tímto účelem zřídí zvláštní výbor složený ze zástupců jednotlivých členských států, jež se rozhodly uhradit příspěvky předem (dále jen ‚členské státy platící předem‘), ve zvláštní rozpočtové kapitole prozatímní položky. Tyto prozatímní položky se v průběhu 90 dnů po odeslání výzvy k úhradě příspěvků naplní z příspěvků hrazených členskými státy platícími předem. Příspěvky splatné předem na rok 2005 však budou uhrazeny ve dvou splátkách k 30. dubnu a k 30. listopadu 2005.

4.   Aniž je dotčen čl. 24 odst. 4, jsou příspěvky na operaci hrazené členskými státy platícími předem až do výše příspěvku poukázaného do prozatímní položky uvedené v odstavci 3 tohoto článku splatné do 90 dnů od odeslání výzvy. Stejnou částku lze dát k dispozici veliteli operace z příspěvků uhrazených předem.

5.   Bez ohledu na článek 20 se veškeré prozatímní položky uvedené v odstavci 3 tohoto článku, které se používají na operaci, musí doplnit do 90 dnů po odeslání výzvy.

6.   Aniž je dotčen odstavec 1, může členský stát platící předem za určitých okolností zmocnit správce, aby použil předem uhrazený příspěvek na úhradu příspěvku na operaci, jíž se členský stát účastní a jež není operací rychlé reakce. Předem uhrazený příspěvek doplní dotyčný členský stát do 90 dnů po odeslání výzvy.

7.   Bez ohledu na čl. 31 odst. 3 může velitel operace učinit závazek a vyplatit částky, jež mu byly dány k dispozici.

8.   Každý členský stát může změnit svou volbu oznámením správci nejméně tři měsíce předem.“

| 2. | V článku 24 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
  „6.   Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí, jsou příspěvky hrazeny do 30 dnů od odeslání odpovídající výzvy k úhradě příspěvků.“ |
| --- | --- |

2.

V článku 24 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

„6.   Aniž jsou dotčena ostatní ustanovení tohoto rozhodnutí, jsou příspěvky hrazeny do 30 dnů od odeslání odpovídající výzvy k úhradě příspěvků.“

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem 1. února 2005.

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 24. ledna 2005.

Za Radu

F. BODEN

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 63, 28.2.2004, s. 68.

1

---

Akty přijaté podle hlavy VI Smlouvy o Evropské unii

| 29.1.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 27/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 27/61

---

SPOLEČNÝ POSTOJ RADY 2005/69/SVV

ze dne 24. ledna 2005

o výměně některých údajů s Interpolem

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 30 odst. 1 písm. b) a čl. 34 odst. 2 písm. a) této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Jedním z cílů Unie je zajistit občanům vysokou úroveň ochrany v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Základním předpokladem pro dosažení tohoto cíle je užší spolupráce mezi příslušnými donucovacími orgány členských států. |
| --- | --- |

(1)

Jedním z cílů Unie je zajistit občanům vysokou úroveň ochrany v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Základním předpokladem pro dosažení tohoto cíle je užší spolupráce mezi příslušnými donucovacími orgány členských států.

| (2) | Ochrana Unie před hrozbami, které představuje mezinárodní a organizovaná trestná činnost včetně terorismu, vyžaduje, aby společný postup zahrnoval výměnu informací mezi donucovacími orgány členských států příslušnými v trestních věcech, jakož i s mezinárodními partnery. |
| --- | --- |

(2)

Ochrana Unie před hrozbami, které představuje mezinárodní a organizovaná trestná činnost včetně terorismu, vyžaduje, aby společný postup zahrnoval výměnu informací mezi donucovacími orgány členských států příslušnými v trestních věcech, jakož i s mezinárodními partnery.

| (3) | Vydané a nevyplněné odcizené, ztracené nebo neoprávněně užívané pasy jsou užívány k vyhýbání se trestnímu stíhání a provádění nedovolených činností, které mohou ohrozit bezpečnost Unie a každého členského státu. Z důvodu samotné povahy ohrožení lze smysluplně postupovat pouze na úrovni Unie. Uvedeného cíle by nebylo možné dosáhnout na základě kroků jednotlivých členských států. Tento společný postoj nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení tohoto cíle nezbytné. |
| --- | --- |

(3)

Vydané a nevyplněné odcizené, ztracené nebo neoprávněně užívané pasy jsou užívány k vyhýbání se trestnímu stíhání a provádění nedovolených činností, které mohou ohrozit bezpečnost Unie a každého členského státu. Z důvodu samotné povahy ohrožení lze smysluplně postupovat pouze na úrovni Unie. Uvedeného cíle by nebylo možné dosáhnout na základě kroků jednotlivých členských států. Tento společný postoj nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení tohoto cíle nezbytné.

| (4) | Všechny členské státy jsou členy Mezinárodní organizace kriminální policie – Interpolu. Aby Interpol mohl plnit své poslání, přijímá, ukládá a šíří údaje s cílem napomáhat příslušným donucovacím orgánům při prevenci a potírání mezinárodní trestné činnosti. Databáze Interpolu obsahující údaje o odcizených cestovních dokladech umožňuje členům Interpolu sdílet údaje o ztracených a odcizených pasech. |
| --- | --- |

(4)

Všechny členské státy jsou členy Mezinárodní organizace kriminální policie – Interpolu. Aby Interpol mohl plnit své poslání, přijímá, ukládá a šíří údaje s cílem napomáhat příslušným donucovacím orgánům při prevenci a potírání mezinárodní trestné činnosti. Databáze Interpolu obsahující údaje o odcizených cestovních dokladech umožňuje členům Interpolu sdílet údaje o ztracených a odcizených pasech.

| (5) | Evropská rada konaná dne 25. března 2004 požádala ve svém prohlášení o boji proti terorismu Radu, aby pokročila v práci na vytvoření integrovaného systému pro výměnu informací o odcizených a ztracených pasech za využití Schengenského informačního systému (SIS) a databáze Interpolu do konce roku 2005. Tento společný postoj je první reakcí na tuto žádost, po níž by mělo za účelem dosažení uvedeného cíle následovat zavedení technické funkčnosti SIS. |
| --- | --- |

(5)

Evropská rada konaná dne 25. března 2004 požádala ve svém prohlášení o boji proti terorismu Radu, aby pokročila v práci na vytvoření integrovaného systému pro výměnu informací o odcizených a ztracených pasech za využití Schengenského informačního systému (SIS) a databáze Interpolu do konce roku 2005. Tento společný postoj je první reakcí na tuto žádost, po níž by mělo za účelem dosažení uvedeného cíle následovat zavedení technické funkčnosti SIS.

| (6) | Při výměně údajů členských států o odcizených, ztracených a neoprávněně užívaných pasech s databází Interpolu obsahující údaje o odcizených cestovních dokladech, jakož i při zpracování těchto údajů, by měla být dodržovány příslušné předpisy jednotlivých členských států i Interpolu o ochraně údajů. |
| --- | --- |

(6)

Při výměně údajů členských států o odcizených, ztracených a neoprávněně užívaných pasech s databází Interpolu obsahující údaje o odcizených cestovních dokladech, jakož i při zpracování těchto údajů, by měla být dodržovány příslušné předpisy jednotlivých členských států i Interpolu o ochraně údajů.

| (7) | Na základě tohoto společného postoje mají členské státy povinnost zajistit, aby jejich příslušné orgány prováděly výměnu výše uvedených údajů s databází Interpolu obsahující údaje o odcizených cestovních dokladech a zároveň je vkládaly do příslušné vnitrostátní databáze a do SIS, pokud se jedná o členské státy, které se ho účastní. Tato povinnost vzniká okamžikem, kdy se vnitrostátní orgány dozví o odcizení, ztrátě nebo neoprávněném použití. Další požadavek, kterým je vytvoření nezbytné infrastruktury pro usnadnění konzultace databáze Interpolu, potvrzuje význam databáze při vymáhání práva. |
| --- | --- |

(7)

Na základě tohoto společného postoje mají členské státy povinnost zajistit, aby jejich příslušné orgány prováděly výměnu výše uvedených údajů s databází Interpolu obsahující údaje o odcizených cestovních dokladech a zároveň je vkládaly do příslušné vnitrostátní databáze a do SIS, pokud se jedná o členské státy, které se ho účastní. Tato povinnost vzniká okamžikem, kdy se vnitrostátní orgány dozví o odcizení, ztrátě nebo neoprávněném použití. Další požadavek, kterým je vytvoření nezbytné infrastruktury pro usnadnění konzultace databáze Interpolu, potvrzuje význam databáze při vymáhání práva.

| (8) | Podmínky výměny se dohodnou s Interpolem, aby se zajistilo, že se při výměně údajů budou dodržovat zásady ochrany údajů, které jsou předpokladem výměny údajů v rámci Unie, zejména pokud se jedná o výměnu a automatické zpracování takových údajů. |
| --- | --- |

(8)

Podmínky výměny se dohodnou s Interpolem, aby se zajistilo, že se při výměně údajů budou dodržovat zásady ochrany údajů, které jsou předpokladem výměny údajů v rámci Unie, zejména pokud se jedná o výměnu a automatické zpracování takových údajů.

| (9) | Tento společný postoj respektuje základní práva a dodržuje zásady uznané zejména článkem 6 Smlouvy o Evropské unii a vyjádřené v Listině základních práv Evropské unie, |
| --- | --- |

(9)

Tento společný postoj respektuje základní práva a dodržuje zásady uznané zejména článkem 6 Smlouvy o Evropské unii a vyjádřené v Listině základních práv Evropské unie,

PŘIJALA TENTO SPOLEČNÝ POSTOJ:

Článek 1

Účel a cíl

Účelem tohoto společného postoje je prevence a potírání závažné a organizované trestné činnosti včetně terorismu, a to zajištěním toho, že členské státy přijmou opatření nezbytná pro zlepšení spolupráce mezi svými příslušnými donucovacími orgány, jakož i mezi nimi a takovými orgány ve třetích zemích prostřednictvím výměny údajů o pasech s Interpolem.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto společného postoje se rozumí:

| 1. | „údaji o pasech“ údaje o vydaných a nevyplněných odcizených, ztracených nebo neoprávněně užívaných pasech, ve formátu umožňujícím začlenění do konkrétního informačního systému. Údaje o pasech, které budou vyměněny s databází Interpolu, obsahují pouze číslo pasu, zemi vydání a typ dokladu; |
| --- | --- |

1.

„údaji o pasech“ údaje o vydaných a nevyplněných odcizených, ztracených nebo neoprávněně užívaných pasech, ve formátu umožňujícím začlenění do konkrétního informačního systému. Údaje o pasech, které budou vyměněny s databází Interpolu, obsahují pouze číslo pasu, zemi vydání a typ dokladu;

| 2. | „databází Interpolu“ systém pro automatické vyhledávání – databáze odcizených cestovních dokladů, který spravuje Mezinárodní organizace kriminální policie – Interpol; |
| --- | --- |

2.

„databází Interpolu“ systém pro automatické vyhledávání – databáze odcizených cestovních dokladů, který spravuje Mezinárodní organizace kriminální policie – Interpol;

| 3. | „příslušnou vnitrostátní databází“ jedna nebo několik databází policejních nebo justičních orgánů členského státu, které obsahují údaje o vydaných a nevyplněných odcizených, ztracených nebo neoprávněně užívaných pasech. |
| --- | --- |

3.

„příslušnou vnitrostátní databází“ jedna nebo několik databází policejních nebo justičních orgánů členského státu, které obsahují údaje o vydaných a nevyplněných odcizených, ztracených nebo neoprávněně užívaných pasech.

Článek 3

Společný postup

1.   Příslušné donucovací orgány členských států si vyměňují všechny současné a budoucí údaje o pasech s Interpolem. Sdílejí je pouze s dalšími členy Interpolu, kteří zajistí odpovídající úroveň ochrany osobních údajů. Rovněž je zajištěno dodržování základních práv a svobod v souvislosti s automatickým zpracováním osobních údajů. Členské státy mohou rozhodnout o sdílení svých údajů pouze s dalšími členy Interpolu, kteří se zavázali k výměně alespoň stejných údajů.

2.   Každý členský stát se může s výhradou požadavků stanovených v odstavci 1 dohodnout s Interpolem na podmínkách výměny všech současných údajů o pasech, které má k dispozici, s Interpolem. Tyto údaje jsou obsaženy v příslušné vnitrostátní databázi nebo v SIS, pokud se ho daný stát účastní.

3.   Každý členský stát zajistí, aby bezprostředně po vložení údajů do jeho příslušné vnitrostátní databáze nebo do SIS, pokud se ho daný stát účastní, byly tyto údaje vyměněny i s Interpolem.

4.   Členské státy zajistí, aby jejich příslušné donucovací orgány konzultovaly databázi Interpolu pro účely tohoto společného postoje vždy, kdy je to vhodné pro plnění jejich úkolů. Členské státy zajistí vytvoření infrastruktury nezbytné pro usnadnění konzultace co nejdříve, nejpozději však do prosince roku 2005.

5.   Výměna osobních údajů v souladu s povinností stanovenou v tomto společném postoji se provádí za účelem uvedeným v článku 1 při zajištění odpovídající úrovně ochrany osobních údajů v příslušné členské zemi Interpolu a při dodržení základních práv a svobod v souvislosti s automatickým zpracováním osobních údajů. Za tímto účelem členské státy zajistí, aby výměna údajů a jejich sdílení probíhaly za vhodných podmínek a při splnění výše uvedených požadavků.

6.   Každý členský stát zajistí, aby v případě pozitivní identifikace zjištěné po konzultaci databáze Interpolu postupovaly jeho příslušné orgány v souladu s vnitrostátním právem, například aby případně ověřovaly správnost údajů se zemí, která údaje vložila.

Článek 4

Sledování a hodnocení

Na základě informací členských státu předloží Komise Radě do prosince 2005 zprávu o provádění tohoto společného postoje. Rada posoudí, do jaké míry členské státy dodržují tento společný postoj, a přijme příslušná opatření.

Článek 5

Nabytí účinku

Tento společný postoj nabývá účinku dnem přijetí.

Článek 6

Zveřejnění

Tento společný postoj bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 24. ledna 2005.

Za Radu

F. BODEN

předseda

---