# Uradni list L 21/25.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 21 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4825. januar 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 21

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4825. januar 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 108/2005 z dne 24. januarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 109/2005 z dne 24. januarja 2005 o opredelitvi ekonomskega ozemlja držav članic za namen Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 110/2005 z dne 24. januarja 2005 o odobritvi nadomestil organizacijam proizvajalcev za tuna, dobavljenega predelovalni industriji med 1. oktobrom in 31. decembrom 2003 | 5 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 108/2005 z dne 24. januarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 109/2005 z dne 24. januarja 2005 o opredelitvi ekonomskega ozemlja držav članic za namen Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 110/2005 z dne 24. januarja 2005 o odobritvi nadomestil organizacijam proizvajalcev za tuna, dobavljenega predelovalni industriji med 1. oktobrom in 31. decembrom 2003

5

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Evropski parlament |
| | * | 2005/46/ES, Euratom:Sklep Evropskega Parlamenta z dne 11. januarja 2005 o imenovanju Evropskega varuha človekovih pravic | 8 |
| | | Svet |
| | * | 2005/47/ES:Sklep Sveta z dne 22. decembra 2004 o spremembi Sklepa 2000/24/ES zaradi upoštevanja širitve Evropske unije in Evropske sosedske politike | 9 |
| | * | 2005/48/ES:Sklepa Sveta z dne 22. decembra 2004 o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgubo pri posojilih za določene vrste projektov v Rusiji, Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji | 11 |
| | * | 2005/49/ES, Euratom:Sklep Sveta z dne 18. januarja 2005 o pravilih delovanja odbora iz člena 3(3) Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča | 13 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/50/ES:Odločba Komisije z dne 17. januarja 2005 o uskladitvi radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz za časovno omejeno uporabo opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega v Skupnosti
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 34)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | 2005/51/ES:Odločba Komisije z dne 21. januarja 2005 o začasnih pooblastilih državam članicam za določitev odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES glede uvoza zemlje, kontaminirane s pesticidi ali težko razgradljivimi organskimi snovmi, za namene dekontaminacije
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 92) | 21 |
| | | Dokumenti, priloženi splošnemu proračunu Evropskih skupnosti |
| | * | 2005/52/ES, Euratom:Druga sprememba proračuna Evropske agencije za zdravila (EMEA) za leto 2004 | 25 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Evropski parlament

*

2005/46/ES, Euratom:Sklep Evropskega Parlamenta z dne 11. januarja 2005 o imenovanju Evropskega varuha človekovih pravic

8

Svet

*

2005/47/ES:Sklep Sveta z dne 22. decembra 2004 o spremembi Sklepa 2000/24/ES zaradi upoštevanja širitve Evropske unije in Evropske sosedske politike

9

*

2005/48/ES:Sklepa Sveta z dne 22. decembra 2004 o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgubo pri posojilih za določene vrste projektov v Rusiji, Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji

11

*

2005/49/ES, Euratom:Sklep Sveta z dne 18. januarja 2005 o pravilih delovanja odbora iz člena 3(3) Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča

13

Komisija

*

2005/50/ES:Odločba Komisije z dne 17. januarja 2005 o uskladitvi radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz za časovno omejeno uporabo opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega v Skupnosti
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 34)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 34)

1

15

*

2005/51/ES:Odločba Komisije z dne 21. januarja 2005 o začasnih pooblastilih državam članicam za določitev odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES glede uvoza zemlje, kontaminirane s pesticidi ali težko razgradljivimi organskimi snovmi, za namene dekontaminacije
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 92)

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 92)

21

Dokumenti, priloženi splošnemu proračunu Evropskih skupnosti

*

2005/52/ES, Euratom:Druga sprememba proračuna Evropske agencije za zdravila (EMEA) za leto 2004

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 25.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 21/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 108/2005

z dne 24. januarja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 25. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. januarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 24. januarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 102,8 |
| 204 | 84,6 |
| 212 | 169,4 |
| 248 | 157,0 |
| 608 | 118,9 |
| 624 | 221,4 |
| 999 | 142,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 148,4 |
| 220 | 229,0 |
| 999 | 188,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 165,8 |
| 204 | 169,4 |
| 999 | 167,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,0 |
| 204 | 49,6 |
| 212 | 51,8 |
| 220 | 46,5 |
| 448 | 34,2 |
| 999 | 47,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 64,4 |
| 999 | 64,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,9 |
| 204 | 88,7 |
| 400 | 78,4 |
| 464 | 142,4 |
| 624 | 69,6 |
| 999 | 89,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 53,1 |
| 999 | 53,1 |
| 0808 10 80 | 400 | 110,5 |
| 404 | 91,2 |
| 720 | 77,6 |
| 999 | 93,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 94,4 |
| 400 | 85,6 |
| 720 | 59,5 |
| 999 | 79,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

102,8

204

84,6

212

169,4

248

157,0

608

118,9

624

221,4

999

142,4

0707 00 05

052

148,4

220

229,0

999

188,7

0709 90 70

052

165,8

204

169,4

999

167,6

0805 10 20

052

53,0

204

49,6

212

51,8

220

46,5

448

34,2

999

47,0

0805 20 10

204

64,4

999

64,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,9

204

88,7

400

78,4

464

142,4

624

69,6

999

89,4

0805 50 10

052

53,1

999

53,1

0808 10 80

400

110,5

404

91,2

720

77,6

999

93,1

0808 20 50

388

94,4

400

85,6

720

59,5

999

79,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 25.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 21/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 21/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 109/2005

z dne 24. januarja 2005

o opredelitvi ekonomskega ozemlja držav članic za namen Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 z dne 15. julija 2003 o uskladitvi bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (Uredba BND) (1) in zlasti člena 5(1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2(7) Sklepa Sveta 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (2) določa, da se bruto nacionalni proizvod po tržnih cenah (BNP) šteje za enakovrednega bruto nacionalnemu dohodku po tržnih cenah (BND), kakor predvideva Komisija pri uporabi Evropskega sistema računov (ESR). ESR iz leta 1995 (ESR95), ki je nadomestil dva prejšnja sistema iz leta 1970 in 1979, je uvedla Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (3) in je določen v njeni prilogi. BND, kakor se uporablja v ESR95, je nadomestil BNP kot kriterij za lastne vire, z učinkom od proračunskega leta 2002. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2(7) Sklepa Sveta 2000/597/ES, Euratom z dne 29. septembra 2000 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (2) določa, da se bruto nacionalni proizvod po tržnih cenah (BNP) šteje za enakovrednega bruto nacionalnemu dohodku po tržnih cenah (BND), kakor predvideva Komisija pri uporabi Evropskega sistema računov (ESR). ESR iz leta 1995 (ESR95), ki je nadomestil dva prejšnja sistema iz leta 1970 in 1979, je uvedla Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti (3) in je določen v njeni prilogi. BND, kakor se uporablja v ESR95, je nadomestil BNP kot kriterij za lastne vire, z učinkom od proračunskega leta 2002.

| (2) | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 določa postopke prenosa podatkov o BND držav članic, postopke in preverjanje izračunov BND ter ustanavlja Odbor BND. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1287/2003 določa postopke prenosa podatkov o BND držav članic, postopke in preverjanje izračunov BND ter ustanavlja Odbor BND.

| (3) | Za opredelitev bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (BND) v skladu s členom 1 Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003, je potrebno razjasniti opredelitev ESR 95 ekonomskega ozemlja. |
| --- | --- |

(3)

Za opredelitev bruto nacionalnega dohodka po tržnih cenah (BND) v skladu s členom 1 Uredbe (ES, Euratom) št. 1287/2003, je potrebno razjasniti opredelitev ESR 95 ekonomskega ozemlja.

| (4) | Za izvajanje člena 1 Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (4), je ekonomsko ozemlje držav članic opredeljeno z Odločbo Komisije 91/450/EGS, Euratom (5). Sedaj je treba zagotoviti ustrezno opredelitev glede na BND. |
| --- | --- |

(4)

Za izvajanje člena 1 Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom o usklajevanju načinov za obračunavanje bruto nacionalnega proizvoda po tržnih cenah (4), je ekonomsko ozemlje držav članic opredeljeno z Odločbo Komisije 91/450/EGS, Euratom (5). Sedaj je treba zagotoviti ustrezno opredelitev glede na BND.

| (5) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Odbora BND – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Odbora BND –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Uredbi (ES, Euratom) št. 1287/2003 ima izraz „ekonomsko ozemlje“ pomen iz odstavkov 2.05 in 2.06 Priloge A k Uredbi (ES) 2223/96, izraz „geografsko ozemlje“, kakor se uporablja v teh odstavkih, pa obsega ozemlja držav članic, ki so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. januarja 2005

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 181, 19.7.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 253, 7.10.2000, str. 42.

2

(3)  UL L 310, 30.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1267/2003 (UL L 180, 18.7.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 49, 21.2.1989, str. 26. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

4

(5)  UL L 240, 29.8.1991, str. 36. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

5

---

PRILOGA

Ozemlja držav članic:

| — | ozemlje Kraljevine Belgije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Kraljevine Belgije,

| — | ozemlje Češke republike, |
| --- | --- |

—

ozemlje Češke republike,

| — | ozemlje Kraljevine Danske, razen Ferskih otokov in Grenlandije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Kraljevine Danske, razen Ferskih otokov in Grenlandije,

| — | ozemlje Zvezne republike Nemčije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Zvezne republike Nemčije,

| — | ozemlje Republike Estonije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Estonije,

| — | ozemlje Helenske republike, |
| --- | --- |

—

ozemlje Helenske republike,

| — | ozemlje Kraljevine Španije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Kraljevine Španije,

| — | ozemlje Francoske republike, razen čezmorskih držav in ozemelj pod njeno suverenostjo, kot je določeno v Prilogi II k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

—

ozemlje Francoske republike, razen čezmorskih držav in ozemelj pod njeno suverenostjo, kot je določeno v Prilogi II k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti,

| — | ozemlje Irske, |
| --- | --- |

—

ozemlje Irske,

| — | ozemlje Italijanske republike, |
| --- | --- |

—

ozemlje Italijanske republike,

| — | ozemlje Republike Ciper, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Ciper,

| — | ozemlje Republike Latvije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Latvije,

| — | ozemlje Republike Litve, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Litve,

| — | ozemlje Velikega vojvodstva Luksemburg, |
| --- | --- |

—

ozemlje Velikega vojvodstva Luksemburg,

| — | ozemlje Republike Madžarske, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Madžarske,

| — | ozemlje Republike Malte, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Malte,

| — | ozemlje Kraljevine Nizozemske, razen čezmorskih držav in ozemelj pod njeno suverenostjo, kot je določeno v Prilogi II k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, |
| --- | --- |

—

ozemlje Kraljevine Nizozemske, razen čezmorskih držav in ozemelj pod njeno suverenostjo, kot je določeno v Prilogi II k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti,

| — | ozemlje Republike Avstrije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Avstrije,

| — | ozemlje Republike Poljske, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Poljske,

| — | ozemlje Portugalske republike, |
| --- | --- |

—

ozemlje Portugalske republike,

| — | ozemlje Republike Slovenije, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Slovenije,

| — | ozemlje Slovaške republike, |
| --- | --- |

—

ozemlje Slovaške republike,

| — | ozemlje Republike Finske, |
| --- | --- |

—

ozemlje Republike Finske,

| — | ozemlje Kraljevine Švedske, |
| --- | --- |

—

ozemlje Kraljevine Švedske,

| — | ozemlje Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske. |
| --- | --- |

—

ozemlje Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske.

---

| 25.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 21/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 21/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 110/2005

z dne 24. januarja 2005

o odobritvi nadomestil organizacijam proizvajalcev za tuna, dobavljenega predelovalni industriji med 1. oktobrom in 31. decembrom 2003

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupnih tržnih ureditvah za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (1) in zlasti člena 27(6) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Nadomestilo iz člena 27 Uredbe (ES) št. 104/2000 se pod določenimi pogoji odobri organizacijam proizvajalcev Skupnosti za tuna za količine tuna, dobavljenega predelovalni industriji v koledarskem četrtletju, kjer povprečna prodajna cena koledarskega četrtletja, zabeležena na trgu Skupnosti, in uvozna cena z izravnalnimi dajatvami ne presegata 87 % proizvodne cene v Skupnosti za zadevni proizvod. |
| --- | --- |

(1)

Nadomestilo iz člena 27 Uredbe (ES) št. 104/2000 se pod določenimi pogoji odobri organizacijam proizvajalcev Skupnosti za tuna za količine tuna, dobavljenega predelovalni industriji v koledarskem četrtletju, kjer povprečna prodajna cena koledarskega četrtletja, zabeležena na trgu Skupnosti, in uvozna cena z izravnalnimi dajatvami ne presegata 87 % proizvodne cene v Skupnosti za zadevni proizvod.

| (2) | Pregled položaja na trgu Skupnosti je pokazal, da sta bili povprečna prodajna cena za koledarsko četrtletje in uvozna cena iz člena 27 Uredbe (ES) št. 104/2000 za rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), s težo nad 10 kg vsak, med 1. oktobrom in 31. decembrom 2003 nižji od praga, ki znaša 87 % proizvodne cene v Skupnosti, kot je določeno z Uredbo Sveta (ES) št. 2346/2002 (2). |
| --- | --- |

(2)

Pregled položaja na trgu Skupnosti je pokazal, da sta bili povprečna prodajna cena za koledarsko četrtletje in uvozna cena iz člena 27 Uredbe (ES) št. 104/2000 za rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), s težo nad 10 kg vsak, med 1. oktobrom in 31. decembrom 2003 nižji od praga, ki znaša 87 % proizvodne cene v Skupnosti, kot je določeno z Uredbo Sveta (ES) št. 2346/2002 (2).

| (3) | Upravičenost do nadomestila se določi na podlagi prodaje, katere računi datirajo iz koledarskega četrtletja in kateri so uporabljeni za izračun povprečne mesečne prodajne cene iz člena 4 Uredbe št. 2183/2001 (3). |
| --- | --- |

(3)

Upravičenost do nadomestila se določi na podlagi prodaje, katere računi datirajo iz koledarskega četrtletja in kateri so uporabljeni za izračun povprečne mesečne prodajne cene iz člena 4 Uredbe št. 2183/2001 (3).

| (4) | Višina nadomestila iz člena 27(2) Uredbe (ES) št. 104/2000 ne sme v nobenem primeru preseči razlike med sprožitvenim pragom in povprečno prodajno ceno zadevnega proizvoda na trgu Skupnosti ali pavšalnega zneska, ki znaša 12 % tega praga. |
| --- | --- |

(4)

Višina nadomestila iz člena 27(2) Uredbe (ES) št. 104/2000 ne sme v nobenem primeru preseči razlike med sprožitvenim pragom in povprečno prodajno ceno zadevnega proizvoda na trgu Skupnosti ali pavšalnega zneska, ki znaša 12 % tega praga.

| (5) | Količine, upravičene do nadomestila iz člena 27(1) Uredbe (ES) št. 104/2000, ne smejo v nobenem primeru preseči zgornje meje za zadevno četrtletje, določene v odstavku 3 navedenega člena. |
| --- | --- |

(5)

Količine, upravičene do nadomestila iz člena 27(1) Uredbe (ES) št. 104/2000, ne smejo v nobenem primeru preseči zgornje meje za zadevno četrtletje, določene v odstavku 3 navedenega člena.

| (6) | Količine rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), s težo nad 10 kg vsak, prodanega in dobavljenega predelovalni industriji s sedežem na carinskem območju Skupnosti, so bile med zadevnim četrtletjem večje od prodanih in dobavljenih količin v istem četrtletju zadnjih treh ribolovnih let. Ker zadevne količine presegajo zgornjo mejo člena 27(3) Uredbe (ES) št. 104/2000, je treba omejiti skupne količine teh proizvodov, za katere se plača nadomestilo. |
| --- | --- |

(6)

Količine rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), s težo nad 10 kg vsak, prodanega in dobavljenega predelovalni industriji s sedežem na carinskem območju Skupnosti, so bile med zadevnim četrtletjem večje od prodanih in dobavljenih količin v istem četrtletju zadnjih treh ribolovnih let. Ker zadevne količine presegajo zgornjo mejo člena 27(3) Uredbe (ES) št. 104/2000, je treba omejiti skupne količine teh proizvodov, za katere se plača nadomestilo.

| (7) | V skladu z zgornjimi mejami iz člena 27(4) Uredbe (ES) št. 104/2000 za izračunavanje višine nadomestila, ki se odobri vsaki organizaciji proizvajalcev, se količine, za katere se plača nadomestilo, razdeli med zadevne organizacije proizvajalcev sorazmerno povprečni proizvodnji vsake organizacije v istem četrtletju ribolovnih let 2000, 2001 in 2002. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z zgornjimi mejami iz člena 27(4) Uredbe (ES) št. 104/2000 za izračunavanje višine nadomestila, ki se odobri vsaki organizaciji proizvajalcev, se količine, za katere se plača nadomestilo, razdeli med zadevne organizacije proizvajalcev sorazmerno povprečni proizvodnji vsake organizacije v istem četrtletju ribolovnih let 2000, 2001 in 2002.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za ribiške proizvode – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za ribiške proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Nadomestilo, predvideno v členu 27 Uredbe (ES) št. 104/2000, se odobri za obdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2003 za naslednje proizvode:

| Proizvod | Najvišja vsota nadomestila
  (EUR/t) |
| --- | --- |
| Rumenoplavuti tun (Thunnus albacares) s težo nad 10 kg vsak | 24 |

Proizvod

Najvišja vsota nadomestila

(EUR/t)

Rumenoplavuti tun (Thunnus albacares) s težo nad 10 kg vsak

24

Člen 2

1.   Skupne količine, za katere se plača nadomestilo za naslednje vrste, so:

| — | rumenoplavuti tun (Thunnus albacares) s težo nad 10 kg vsak: 11 433,536 ton |
| --- | --- |

—

rumenoplavuti tun (Thunnus albacares) s težo nad 10 kg vsak: 11 433,536 ton

2.   Razdelitev skupnih količin med zadevne organizacije proizvajalcev se določi v Prilogi k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. januarja 2005

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 17, 21.1.2000, str. 22.

1

(2)  UL L 351, 28.12.2002, str. 3.

2

(3)  UL L 293, 10.11.2001, str. 11.

3

---

PRILOGA

Razdelitev količine tuna, ki so upravičeni do nadomestila za obdobje od 1. oktobra do 31. decembra 2003 v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 104/2000, po odstotnih skupinah med organizacije proizvajalcev

| (v tonah) |
| --- |
| Rumenoplavuti tun (Thunnus albacares) s težo nad 10 kg vsak | količine
  100 % upravičene do nadomestila
  (prva alinea člena 27(4)) | količine
  50 % upravičene do nadomestila
  (druga alinea člena 4) | skupna količin, upravičena do nadomestila
  (prva in druga alinea člena 27(4)) |
| OPAGAC | 1 880,530 | 0 | 1 880,530 |
| OPTUC | 3 837,843 | 445,778 | 4 283,621 |
| OP 42 (CAN.) | 0 | 0 | 0 |
| ORTHONGEL | 4 720,123 | 549,262 | 5 269,385 |
| APASA | 0 | 0 | 0 |
| Madeira | 0 | 0 | 0 |
| EU – Skupaj | 10 438,496 | 995,040 | 11 433,536 |

(v tonah)

Rumenoplavuti tun (Thunnus albacares) s težo nad 10 kg vsak

količine

100 % upravičene do nadomestila

(prva alinea člena 27(4))

količine

50 % upravičene do nadomestila

(druga alinea člena 4)

skupna količin, upravičena do nadomestila

(prva in druga alinea člena 27(4))

OPAGAC

1 880,530

0

1 880,530

OPTUC

3 837,843

445,778

4 283,621

OP 42 (CAN.)

0

0

0

ORTHONGEL

4 720,123

549,262

5 269,385

APASA

0

0

0

Madeira

0

0

0

EU – Skupaj

10 438,496

995,040

11 433,536

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Evropski parlament

| 25.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 21/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 21/8

---

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA

z dne 11. januarja 2005

o imenovanju Evropskega varuha človekovih pravic

(2005/46/ES, Euratom)

EVROPSKI PARLAMENT JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 21(2) in 195 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 107d Pogodbe,

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1), kakor je bil spremenjen s sklepom z dne 14. marca 2002 (2),

ob upoštevanju člena 194 svojega poslovnika,

ob upoštevanju javnega razpisa (3),

ob upoštevanju glasovanja z dne 11. januarja 2005 –

SKLENIL:

G. Nikiforos DIAMANDOUROS je bil imenovan za Evropskega varuha človekovih pravic.

V Strasbourgu, 11. januarja 2005

Za Evropski parlament

Predsednik

Josep BORRELL FONTELLES

---

(1)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

1

(2)  UL L 92, 9.4.2002, str. 13.

2

(3)  UL C 213, 25.8.2004, str. 9.

3

---

Svet

| 25.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 21/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 21/9

---

SKLEP SVETA

z dne 22. decembra 2004

o spremembi Sklepa 2000/24/ES zaradi upoštevanja širitve Evropske unije in Evropske sosedske politike

(2005/47/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 181 A Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pristopne pogodbe, podpisane 16. aprila 2003, so začele veljati 1. maja 2004. |
| --- | --- |

(1)

Pristopne pogodbe, podpisane 16. aprila 2003, so začele veljati 1. maja 2004.

| (2) | Poročilo (1), ki ga je pripravila Komisija v skladu s tretjim pododstavkom člena 1(1) Sklepa Sveta 2000/24/ES z dne 22. decembra 1999 o jamstvu Skupnosti, ki se odobri Evropski investicijski banki zaradi izgub pri posojilih za projekte zunaj Skupnosti (Srednja in Vzhodna Evropa, sredozemske države, Latinska Amerika in Azija ter Republika Južna Afrika) (2), v zaključku navaja, da velja omenjeni sklep zlasti zaradi širitve Evropske unije nekoliko spremeniti. |
| --- | --- |

(2)

Poročilo (1), ki ga je pripravila Komisija v skladu s tretjim pododstavkom člena 1(1) Sklepa Sveta 2000/24/ES z dne 22. decembra 1999 o jamstvu Skupnosti, ki se odobri Evropski investicijski banki zaradi izgub pri posojilih za projekte zunaj Skupnosti (Srednja in Vzhodna Evropa, sredozemske države, Latinska Amerika in Azija ter Republika Južna Afrika) (2), v zaključku navaja, da velja omenjeni sklep zlasti zaradi širitve Evropske unije nekoliko spremeniti.

| (3) | Evropski svet je 12. in 13. decembra 2002 v Kopenhagnu sklenil, da se bo od leta 2004 dalje predpristopna pomoč za Turčijo financirala v okviru proračunske postavke „predpristopni izdatki“. |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet je 12. in 13. decembra 2002 v Kopenhagnu sklenil, da se bo od leta 2004 dalje predpristopna pomoč za Turčijo financirala v okviru proračunske postavke „predpristopni izdatki“.

| (4) | Odkar je bil sprejet Sklep 2000/24/ES, so izkušnje EIB v zvezi s spreminjajočo se prakso na področju jamstev za zaščito naložb pokazale, da bi bilo treba ponovno pregledati obseg političnega tveganja, ki ga krije jamstvo Skupnosti, in poslovnega tveganja EIB. |
| --- | --- |

(4)

Odkar je bil sprejet Sklep 2000/24/ES, so izkušnje EIB v zvezi s spreminjajočo se prakso na področju jamstev za zaščito naložb pokazale, da bi bilo treba ponovno pregledati obseg političnega tveganja, ki ga krije jamstvo Skupnosti, in poslovnega tveganja EIB.

| (5) | V okviru sistema delitve tveganj bi proračunsko jamstvo moralo poleg političnega tveganja zaradi deviznih netransferjev, razlastitve, vojaških ali civilnih nemirov kriti tudi tveganje zaradi zavračanja zahtev po uveljavljanju pravic ob kršitvah določenih pogodb s strani vlad tretjih držav ali drugih organov. |
| --- | --- |

(5)

V okviru sistema delitve tveganj bi proračunsko jamstvo moralo poleg političnega tveganja zaradi deviznih netransferjev, razlastitve, vojaških ali civilnih nemirov kriti tudi tveganje zaradi zavračanja zahtev po uveljavljanju pravic ob kršitvah določenih pogodb s strani vlad tretjih držav ali drugih organov.

| (6) | V okviru sistema delitve tveganj bi morala EIB skladno s svojimi običajnimi merili za kritje poslovnega tveganja pridobiti nedržavna jamstva pri tretjih strankah ali si kako drugače zagotoviti poroštvo oz. kritje, obenem pa upoštevati finančno moč dolžnika. |
| --- | --- |

(6)

V okviru sistema delitve tveganj bi morala EIB skladno s svojimi običajnimi merili za kritje poslovnega tveganja pridobiti nedržavna jamstva pri tretjih strankah ali si kako drugače zagotoviti poroštvo oz. kritje, obenem pa upoštevati finančno moč dolžnika.

| (7) | Finančni načrt za obdobje 2000-2006 skladno z Medinstitucionalnim dogovorom med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (3) predvideva pri rezervah za posojilno jamstvo v proračunu Skupnosti zgornjo mejo v višini 200 milijonov EUR (po cenah iz leta 1999) letno. |
| --- | --- |

(7)

Finančni načrt za obdobje 2000-2006 skladno z Medinstitucionalnim dogovorom med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 6. maja 1999 o proračunski disciplini in izboljšanju proračunskega postopka (3) predvideva pri rezervah za posojilno jamstvo v proračunu Skupnosti zgornjo mejo v višini 200 milijonov EUR (po cenah iz leta 1999) letno.

| (8) | S tesnim sodelovanjem med EIB in Komisijo je treba zagotoviti skladnost in sinergijo s programi geografskega sodelovanja Evropske unije ter poskrbeti, da bo posojilno poslovanje EIB dopolnilo in okrepilo politiko Evropske unije za ta območja. |
| --- | --- |

(8)

S tesnim sodelovanjem med EIB in Komisijo je treba zagotoviti skladnost in sinergijo s programi geografskega sodelovanja Evropske unije ter poskrbeti, da bo posojilno poslovanje EIB dopolnilo in okrepilo politiko Evropske unije za ta območja.

| (9) | Sklep 2000/24/ES je zato treba ustrezno spremeniti — |
| --- | --- |

(9)

Sklep 2000/24/ES je zato treba ustrezno spremeniti —

SKLENIL:

Člen 1

Sklep 2000/24/ES se spremeni:

| 1. | Člen 1 se spremeni takole:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Skupnost Evropski investicijski banki (EIB) odobri splošno jamstvo v primeru izpada plačil za posojila, ki jih je EIB skladno z običajnimi merili in v podporo ustreznim zunanjepolitičnim ciljem Skupnosti odprla za naložbene projekte v jugovzhodnih sosedah, sredozemskih državah, Latinski Ameriki, Aziji in Republiki Južni Afriki.“ |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Člen 1 se spremeni takole:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Skupnost Evropski investicijski banki (EIB) odobri splošno jamstvo v primeru izpada plačil za posojila, ki jih je EIB skladno z običajnimi merili in v podporo ustreznim zunanjepolitičnim ciljem Skupnosti odprla za naložbene projekte v jugovzhodnih sosedah, sredozemskih državah, Latinski Ameriki, Aziji in Republiki Južni Afriki.“

| (ii) | v drugem pododstavku se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Splošna zgornja meja odprtih posojil znaša 19 460 milijonov EUR, ki se razdelijo na naslednji način:






  — | jugovzhodne sosede:
  9 185 milijonov EUR, |
| --- | --- | --- |

(ii)

v drugem pododstavku se drugi stavek nadomesti z naslednjim:

„Splošna zgornja meja odprtih posojil znaša 19 460 milijonov EUR, ki se razdelijo na naslednji način:

—

jugovzhodne sosede:

9 185 milijonov EUR,

| — | sredozemske države:
  6 520 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

sredozemske države:

6 520 milijonov EUR,

| — | Latinska Amerika in Azija:
  2 480 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

Latinska Amerika in Azija:

2 480 milijonov EUR,

| — | Republika Južna Afrika:
  825 milijonov EUR, |
| --- | --- |

—

Republika Južna Afrika:

825 milijonov EUR,

| — | posebni ukrep v podporo utrjevanju in krepitvi carinske unije ES–Turčija:
  450 milijonov EUR; |
| --- | --- |

—

posebni ukrep v podporo utrjevanju in krepitvi carinske unije ES–Turčija:

450 milijonov EUR;

in se lahko porabijo najkasneje do 31. januarja 2007. Posojila, ki so že bila podpisana, se upoštevajo kot odbitki od regionalnih zgornjih meja.“

| (b) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | prva alinea se nadomesti z naslednjim:






  „— | jugovzhodne sosede: Albanija, Bosna in Hercegovina, Bolgarija, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Romunija, Srbija in Črna gora, Turčija;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

prva alinea se nadomesti z naslednjim:

„—

jugovzhodne sosede: Albanija, Bosna in Hercegovina, Bolgarija, Hrvaška, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Romunija, Srbija in Črna gora, Turčija;“

| (ii) | v drugi alinei se besede „Ciper“, „Malta“ in „Turčija“ črtajo. |
| --- | --- |

(ii)

v drugi alinei se besede „Ciper“, „Malta“ in „Turčija“ črtajo.

| 2. | V členu 2 se doda naslednji pododstavek:
  „Komisija poroča o uporabi tega sklepa najkasneje do 31. julija 2006.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 2 se doda naslednji pododstavek:

„Komisija poroča o uporabi tega sklepa najkasneje do 31. julija 2006.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

V Bruslju, 22. decembra 2004

Za Svet

Predsednik

C. VEERMAN

---

(1)  COM(2003) 603.

1

(2)  UL L 9, 13.1.2000, str. 24. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom 2001/778/ES (UL L 292, 9.11.2001, str. 43).

2

(3)  UL C 172, 18.6.1999, str. 1.

3

---

| 25.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 21/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 21/11

---

SKLEPA SVETA

z dne 22. decembra 2004

o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgubo pri posojilih za določene vrste projektov v Rusiji, Ukrajini, Moldaviji in Belorusiji

(2005/48/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 181A Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V podporo Evropski sosedski politiki Evropske unije želi Svet Evropski investicijski banki (EIB) omogočiti dodeljevanje posojil za določene vrste projektov v Rusiji in zahodnih novih neodvisnih državah („WNIS“), to je Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini. |
| --- | --- |

(1)

V podporo Evropski sosedski politiki Evropske unije želi Svet Evropski investicijski banki (EIB) omogočiti dodeljevanje posojil za določene vrste projektov v Rusiji in zahodnih novih neodvisnih državah („WNIS“), to je Belorusiji, Moldaviji in Ukrajini.

| (2) | V podporo pobudi Severne dimenzije, ki jo je uvedel Svet decembra 1999 v Helsinkih, je bil 6. novembra 2001 sprejet Sklep Sveta 2001/777/ES o jamstvu Skupnosti, ki se odobri Evropski investicijski banki zaradi izgub pri posebnem posojilnem poslu za izbrane okoljske projekte v ruskem delu bazena Baltskega morja v okviru Severne dimenzije (2). |
| --- | --- |

(2)

V podporo pobudi Severne dimenzije, ki jo je uvedel Svet decembra 1999 v Helsinkih, je bil 6. novembra 2001 sprejet Sklep Sveta 2001/777/ES o jamstvu Skupnosti, ki se odobri Evropski investicijski banki zaradi izgub pri posebnem posojilnem poslu za izbrane okoljske projekte v ruskem delu bazena Baltskega morja v okviru Severne dimenzije (2).

| (3) | Posojila EIB v okviru Sklepa 2001/777/ES se sedaj približujejo zgornji meji. |
| --- | --- |

(3)

Posojila EIB v okviru Sklepa 2001/777/ES se sedaj približujejo zgornji meji.

| (4) | V okviru svojih zaključkov je Ekonomsko-finančni svet dne 25. novembra 2003 pristal na dodatno dodelitev posojil EIB Rusiji in državam WNIS, kot nadaljevanje Sklepa 2001/777/ES za projekte na področjih, na katerih ima EIB sorazmerno prednost in kjer še vedno obstaja povpraševanje po posojilih. Področja, na katerih naj bi EIB imela „sorazmerno prednost“, so: okolje, pa tudi promet, telekomunikacije in energetska infrastruktura s poudarkom na linijah čezevropskega omrežja („TEN“), ki imajo čezmejni pomen za državo članico. |
| --- | --- |

(4)

V okviru svojih zaključkov je Ekonomsko-finančni svet dne 25. novembra 2003 pristal na dodatno dodelitev posojil EIB Rusiji in državam WNIS, kot nadaljevanje Sklepa 2001/777/ES za projekte na področjih, na katerih ima EIB sorazmerno prednost in kjer še vedno obstaja povpraševanje po posojilih. Področja, na katerih naj bi EIB imela „sorazmerno prednost“, so: okolje, pa tudi promet, telekomunikacije in energetska infrastruktura s poudarkom na linijah čezevropskega omrežja („TEN“), ki imajo čezmejni pomen za državo članico.

| (5) | Mandat dodeljevanja posojil bi moral na eni strani temeljiti na ustreznih pogojih, usklajenih z dogovori na visoki ravni EU o političnih in makroekonomskih vidikih ter ostalih mednarodnih finančnih institucij o sektorskih in projektnih vidikih, na drugi strani pa bi se moralo delo ustrezno porazdeliti med EIB in Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR). |
| --- | --- |

(5)

Mandat dodeljevanja posojil bi moral na eni strani temeljiti na ustreznih pogojih, usklajenih z dogovori na visoki ravni EU o političnih in makroekonomskih vidikih ter ostalih mednarodnih finančnih institucij o sektorskih in projektnih vidikih, na drugi strani pa bi se moralo delo ustrezno porazdeliti med EIB in Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBOR).

| (6) | Financiranje EIB bi moralo potekati v skladu z običajnimi merili in postopki EIB, vključno s primernimi nadzornimi ukrepi, kot tudi s tem povezanimi ustreznimi pravili in postopki glede Računskega sodišča in OLAF, in sicer na način, ki podpira politiko Skupnosti. EIB in Komisija naj se redno posvetujeta ter tako zagotovita usklajenost prednostnih nalog in dejavnosti v obravnavanih državah in presodita napredek pri izpolnjevanju zadevnih ciljev politike Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Financiranje EIB bi moralo potekati v skladu z običajnimi merili in postopki EIB, vključno s primernimi nadzornimi ukrepi, kot tudi s tem povezanimi ustreznimi pravili in postopki glede Računskega sodišča in OLAF, in sicer na način, ki podpira politiko Skupnosti. EIB in Komisija naj se redno posvetujeta ter tako zagotovita usklajenost prednostnih nalog in dejavnosti v obravnavanih državah in presodita napredek pri izpolnjevanju zadevnih ciljev politike Skupnosti.

| (7) | Celovita presoja splošnega posojilnega mandata EIB za projekte izven Evropske unije, ki bo izvedena v decembru leta 2006, bo upoštevala tudi ta sklep – |
| --- | --- |

(7)

Celovita presoja splošnega posojilnega mandata EIB za projekte izven Evropske unije, ki bo izvedena v decembru leta 2006, bo upoštevala tudi ta sklep –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Cilj

V skladu s svojimi običajnimi merili in v podporo zadevnim zunanjepolitičnim ciljem Skupnosti, Evropski investicijski banki (v nadaljevanju „EIB“) Skupnost odobri jamstvo za vsa neprejeta, zapadla plačila iz naslova odprtih posojil za investicijske projekte, izvedene v Rusiji in v zahodnih novih neodvisnih državah, to so Belorusija, Moldavija in Ukrajina.

Člen 2

Upravičeni projekti

Upravičeni projekti, ki imajo velik pomen za Evropsko unijo, se izvajajo v naslednjih sektorjih:

| — | okolje, |
| --- | --- |

—

okolje,

| — | promet, telekomunikacije in energetska infrastruktura s poudarkom na linijah čezevropskega omrežja („TEN“), ki imajo čezmejni pomen za državo članico. |
| --- | --- |

—

promet, telekomunikacije in energetska infrastruktura s poudarkom na linijah čezevropskega omrežja („TEN“), ki imajo čezmejni pomen za državo članico.

Člen 3

Zgornja meja in pogoji

1.   Celotna zgornja meja odprtih posojil znaša 500 milijonov EUR.

2.   EIB se odobri izjemno 100 % jamstvo Skupnosti, s katerim krije celoten znesek dodeljenih posojil v okviru tega sklepa in vse s tem povezane zneske.

3.   Projekti, financirani iz posojil, ki jih krije to jamstvo, morajo izpolnjevati naslednja merila:

| (a) | upravičenost v skladu s členom 2; |
| --- | --- |

(a)

upravičenost v skladu s členom 2;

| (b) | sodelovanje in, če je to primerno, sofinanciranje EIB z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, zato da se zagotovijo razumljiva delitev tveganj in ustrezni pogoji za projekte. |
| --- | --- |

(b)

sodelovanje in, če je to primerno, sofinanciranje EIB z drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami, zato da se zagotovijo razumljiva delitev tveganj in ustrezni pogoji za projekte.

Na podlagi medsebojno dogovorjenega načina si EIB in EBOR delo ustrezno razdelita in o tem poročata v skladu s členom 5. Predvsem mora EIB izkoristiti izkušnje EBOR v Rusiji in državah WNIS.

Člen 4

Upravičenost posameznih držav

Posamezne države postanejo upravičene v okviru zgornje meje, kadar izpolnijo ustrezne pogoje, usklajene z dogovori na visoki ravni med Evropsko unijo in obravnavano državo o političnih in makroekonomskih vidikih. Komisija naj določi, kdaj določena država izpolnjuje ustrezne pogoje, in o tem obvesti EIB.

Člen 5

Poročanje

Komisija vsako leto obvesti Evropski parlament in Svet o poslovanju s posojili, izvedenem v okviru tega sklepa, in istočasno predloži oceno o izvajanju tega sklepa in povezovanju med mednarodnimi finančnimi institucijami, ki sodelujejo v projektih.

Te informacije naj vključujejo tudi oceno o tem, kako posojila v okviru tega sklepa prispevajo k uresničevanju zadevnih zunanjepolitičnih ciljev Skupnosti.

Za namene prvega in drugega odstavka EIB priskrbi Komisiji ustrezne informacije.

Člen 6

Trajanje

Jamstvo krije posojila sklenjena do 31. januarja 2007.

Če po preteku tega obdobja posojila, ki jih odobri EIB, ne dosežejo splošne zgornje meje iz člena 3(1), se obdobje samodejno podaljša za šest mesecev.

Člen 7

Končne določbe

1.   Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja.

2.   EIB in Komisija oblikujeta pogoje, na podlagi katerih se jamstvo odobri.

V Bruslju, 22. decembra 2004

Za Svet

Predsednik

C. VEERMAN

---

(1)  Mnenje, podano dne 14. decembra 2004 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 292, 9.11.2001, str. 41.

2

---

| 25.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 21/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 21/13

---

SKLEP SVETA

z dne 18. januarja 2005

o pravilih delovanja odbora iz člena 3(3) Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča

(2005/49/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Protokola o Statutu Sodišča, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2004/752/ES, Euratom, z dne 2. novembra 2004, o ustanovitvi Sodišča za uslužbence Evropske unije (1), in zlasti člena 3(3) Priloge I Protokola,

ob upoštevanju priporočila predsednika Sodišča z dne 2. decembra 2004,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 3(3) Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča je predvidena ustanovitev odbora sedmih osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Sodišča prve stopnje ter priznanimi pravniki. |
| --- | --- |

(1)

V členu 3(3) Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča je predvidena ustanovitev odbora sedmih osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Sodišča prve stopnje ter priznanimi pravniki.

| (2) | Na podlagi omenjenega odstavka 3, Svet s kvalificirano večino na priporočilo predsednika Sodišča odloči o pravilih delovanja tega odbora. To določbo je treba začeti uporabljati – |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi omenjenega odstavka 3, Svet s kvalificirano večino na priporočilo predsednika Sodišča odloči o pravilih delovanja tega odbora. To določbo je treba začeti uporabljati –

SKLENIL:

Člen 1

Pravila delovanja odbora iz odstavka 3 člena 3 Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča, so navedena v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se uveljavi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 18. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 333, 9.11.2004, str. 7.

1

---

PRILOGA

Pravila delovanja odbora, predvidenega v členu 3(3) Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča

| 1. | Odbor sestavlja sedem osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Sodišča prve stopnje ter priznanimi pravniki. |
| --- | --- |

1.

Odbor sestavlja sedem osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Sodišča prve stopnje ter priznanimi pravniki.

| 2. | Te osebnosti so imenovane za obdobje štirih let. Ko jim poteče mandat, so lahko ponovno imenovane. |
| --- | --- |

2.

Te osebnosti so imenovane za obdobje štirih let. Ko jim poteče mandat, so lahko ponovno imenovane.

| 3. | Svet izmed članov odbora imenuje njegovega predsednika. |
| --- | --- |

3.

Svet izmed članov odbora imenuje njegovega predsednika.

| 4. | Generalni sekretariat Sveta zagotovi delovanje sekretariata odbora. Za delo odbora zagotovi potrebno administrativno pomoč, vključno s prevodi dokumentov. |
| --- | --- |

4.

Generalni sekretariat Sveta zagotovi delovanje sekretariata odbora. Za delo odbora zagotovi potrebno administrativno pomoč, vključno s prevodi dokumentov.

| 5. | Odbor je sklepčen, če je prisotnih najmanj pet njegovih članov.
  Odbor odloča z navadno večino. V primeru enakega števila glasov je odločilen glas predsednika. |
| --- | --- |

5.

Odbor je sklepčen, če je prisotnih najmanj pet njegovih članov.

Odbor odloča z navadno večino. V primeru enakega števila glasov je odločilen glas predsednika.

| 6. | Člani odbora, ki morajo v okviru svojih službenih dolžnosti odpotovati iz kraja svojega prebivališča, so upravičeni do povračila stroškov in dnevnic pod pogoji, določenimi v členu 6 Uredbe Sveta št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom z dne 25. julija 1967, o določitvi prejemkov predsednika in članov Komisije ter predsednika, sodnikov, generalnih pravobranilcev in sodnega tajnika Sodišča ES kot tudi predsednika, sodnikov in sodnega tajnika Sodišča prve stopnje (1).
  Nastale izdatke krije Svet. |
| --- | --- |

6.

Člani odbora, ki morajo v okviru svojih službenih dolžnosti odpotovati iz kraja svojega prebivališča, so upravičeni do povračila stroškov in dnevnic pod pogoji, določenimi v členu 6 Uredbe Sveta št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom z dne 25. julija 1967, o določitvi prejemkov predsednika in članov Komisije ter predsednika, sodnikov, generalnih pravobranilcev in sodnega tajnika Sodišča ES kot tudi predsednika, sodnikov in sodnega tajnika Sodišča prve stopnje (1).

Nastale izdatke krije Svet.

---

(1)  UL 187, 8.8.1967, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1292/2004 (UL L 243, 15.7.2004, str. 23).

---

Komisija

| 25.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 21/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 21/15

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 17. januarja 2005

o uskladitvi radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz za časovno omejeno uporabo opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega v Skupnosti

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 34)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/50/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o regulativnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 2. junija 2003 o „Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu – razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: soodgovornost“ (2) določa skladen pristop glede varnosti v cestnem prometu v Evropski uniji. Poleg tega je Komisija v svojem sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 15. septembra 2003 z naslovom „Informacijske in komunikacijske tehnologije za varna in pametna vozila“ (3) objavila namero o izboljšanju varnosti v cestnem prometu v Evropi, znano kot pobuda e-Varnost, z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter pametnih sistemov za varnost v cestnem prometu, kot je na primer oprema za avtomobilske radarje kratkega dosega. Svet je 5. decembra 2003 v svojih sklepih glede varnosti v cestnem prometu (4) pozval k izboljšanju varnosti vozil s spodbujanjem novih tehnologij, kot je npr. elektronska varnost. |
| --- | --- |

(1)

Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 2. junija 2003 o „Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu – razpolovitev števila žrtev prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: soodgovornost“ (2) določa skladen pristop glede varnosti v cestnem prometu v Evropski uniji. Poleg tega je Komisija v svojem sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 15. septembra 2003 z naslovom „Informacijske in komunikacijske tehnologije za varna in pametna vozila“ (3) objavila namero o izboljšanju varnosti v cestnem prometu v Evropi, znano kot pobuda e-Varnost, z uporabo novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter pametnih sistemov za varnost v cestnem prometu, kot je na primer oprema za avtomobilske radarje kratkega dosega. Svet je 5. decembra 2003 v svojih sklepih glede varnosti v cestnem prometu (4) pozval k izboljšanju varnosti vozil s spodbujanjem novih tehnologij, kot je npr. elektronska varnost.

| (2) | Hiter in koordiniran razvoj ter uporaba avtomobilskega radarja kratkega dosega v Skupnosti zahtevata takojšnjo in nemoteno razpoložljivost usklajenega radiofrekvenčnega pasu za takšno uporabo v Skupnosti, da se industriji zagotovi potrebno zaupanje, ki ga potrebuje za naložbe. |
| --- | --- |

(2)

Hiter in koordiniran razvoj ter uporaba avtomobilskega radarja kratkega dosega v Skupnosti zahtevata takojšnjo in nemoteno razpoložljivost usklajenega radiofrekvenčnega pasu za takšno uporabo v Skupnosti, da se industriji zagotovi potrebno zaupanje, ki ga potrebuje za naložbe.

| (3) | Komisija je 5. avgusta 2003 za zagotovitev take uskladitve v skladu s členom 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT) podelila mandat, da uskladi radijski spekter in olajša koordinirano uvedbo avtomobilskega radarja kratkega dosega. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 5. avgusta 2003 za zagotovitev take uskladitve v skladu s členom 4(2) Odločbe št. 676/2002/ES Evropski konferenci poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT) podelila mandat, da uskladi radijski spekter in olajša koordinirano uvedbo avtomobilskega radarja kratkega dosega.

| (4) | Kot rezultat tega mandata je konferenca CEPT določila radiofrekvenčni pas v območju 79 GHz kot najprimernejši pas za dolgoročni razvoj in uporabo avtomobilskega radarja kratkega dosega, z uvedbo tega ukrepa najkasneje do januarja 2005. Zato je Komisija sprejela Odločbo št. 2004/545/ES z dne 8. julija 2004 o uskladitvi radijskega spektra v območju 79 GHz za uporabo opreme avtomobilskega radarja kratkega dosega v Skupnosti (5). |
| --- | --- |

(4)

Kot rezultat tega mandata je konferenca CEPT določila radiofrekvenčni pas v območju 79 GHz kot najprimernejši pas za dolgoročni razvoj in uporabo avtomobilskega radarja kratkega dosega, z uvedbo tega ukrepa najkasneje do januarja 2005. Zato je Komisija sprejela Odločbo št. 2004/545/ES z dne 8. julija 2004 o uskladitvi radijskega spektra v območju 79 GHz za uporabo opreme avtomobilskega radarja kratkega dosega v Skupnosti (5).

| (5) | Vendar je tehnologija avtomobilskih radarjev kratkega dosega v radiofrekvenčnem pasu v območju 79 GHz še vedno v fazi razvoja in trenutno še ni na voljo na stroškovno učinkoviti podlagi, čeprav se predpostavlja, da bo industrija spodbujala razvoj te tehnologije, da bi bila na voljo v najkrajšem možnem času. |
| --- | --- |

(5)

Vendar je tehnologija avtomobilskih radarjev kratkega dosega v radiofrekvenčnem pasu v območju 79 GHz še vedno v fazi razvoja in trenutno še ni na voljo na stroškovno učinkoviti podlagi, čeprav se predpostavlja, da bo industrija spodbujala razvoj te tehnologije, da bi bila na voljo v najkrajšem možnem času.

| (6) | Konferenca CEPT je v svojem poročilu Evropski komisiji z dne 9. julija 2004, podanem v okviru mandata z dne 5. avgusta 2003, določila radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz kot začasno rešitev, ki bi omogočila zgodnjo uvedbo avtomobilskega radarja kratkega dosega v Skupnosti za izpolnitev ciljev pobude e-Varnost, saj je tehnologija dovolj dozorela za delovanje v tem radiofrekvenčnem pasu. Zato bi morale države članice sprejeti primerne ukrepe v skladu z razmerami v svojih nacionalnih radijskih spektrih za zagotovitev, da je dovolj radijskega spektra na voljo na usklajeni podlagi znotraj radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz (21,65-26,65 GHz), pri čemer bi morale zaščititi obstoječe storitve, ki delujejo znotraj tega pasu, pred škodljivim motenjem. |
| --- | --- |

(6)

Konferenca CEPT je v svojem poročilu Evropski komisiji z dne 9. julija 2004, podanem v okviru mandata z dne 5. avgusta 2003, določila radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz kot začasno rešitev, ki bi omogočila zgodnjo uvedbo avtomobilskega radarja kratkega dosega v Skupnosti za izpolnitev ciljev pobude e-Varnost, saj je tehnologija dovolj dozorela za delovanje v tem radiofrekvenčnem pasu. Zato bi morale države članice sprejeti primerne ukrepe v skladu z razmerami v svojih nacionalnih radijskih spektrih za zagotovitev, da je dovolj radijskega spektra na voljo na usklajeni podlagi znotraj radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz (21,65-26,65 GHz), pri čemer bi morale zaščititi obstoječe storitve, ki delujejo znotraj tega pasu, pred škodljivim motenjem.

| (7) | Glede na opombo 5.340 Pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) je prepovedano vsakršno oddajanje znotraj pasu 23,6-24,0 GHz, da bi se tako zaščitila uporaba tega pasu na primarni osnovi za radioastronomsko storitev, storitev satelitskega raziskovanja Zemlje ter pasivne storitve vesoljskih raziskav. Ta prepoved je upravičena, ker ni dopustno škodljivo motenje teh storitev zaradi oddajanja v tem pasu. |
| --- | --- |

(7)

Glede na opombo 5.340 Pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) je prepovedano vsakršno oddajanje znotraj pasu 23,6-24,0 GHz, da bi se tako zaščitila uporaba tega pasu na primarni osnovi za radioastronomsko storitev, storitev satelitskega raziskovanja Zemlje ter pasivne storitve vesoljskih raziskav. Ta prepoved je upravičena, ker ni dopustno škodljivo motenje teh storitev zaradi oddajanja v tem pasu.

| (8) | Opomba 5.340 je predmet nacionalne izvedbe in se lahko uporablja v povezavi s členom 4.4. Pravilnika o radiokomunikacijah, v skladu s katerim se postaji ne sme dodeliti nobena frekvenca, ki bi odstopala od Pravilnika o radiokomunikacijah, razen pod izrecnim pogojem, da takšna postaja v času uporabe take dodeljene frekvence ne povzroča škodljivega motenja postaji, ki deluje v skladu z določbami pravil ITU. Zato je CEPT v svojem poročilu Evropski komisiji opozorila, da opomba 5.340 upravam izrecno ne preprečuje uporabe pasov iz te opombe, pod pogojem, da z uporabo ne vplivajo na storitve drugih uprav niti ne poskušajo pridobiti mednarodnega priznanja takšne uporabe pod okriljem ITU. |
| --- | --- |

(8)

Opomba 5.340 je predmet nacionalne izvedbe in se lahko uporablja v povezavi s členom 4.4. Pravilnika o radiokomunikacijah, v skladu s katerim se postaji ne sme dodeliti nobena frekvenca, ki bi odstopala od Pravilnika o radiokomunikacijah, razen pod izrecnim pogojem, da takšna postaja v času uporabe take dodeljene frekvence ne povzroča škodljivega motenja postaji, ki deluje v skladu z določbami pravil ITU. Zato je CEPT v svojem poročilu Evropski komisiji opozorila, da opomba 5.340 upravam izrecno ne preprečuje uporabe pasov iz te opombe, pod pogojem, da z uporabo ne vplivajo na storitve drugih uprav niti ne poskušajo pridobiti mednarodnega priznanja takšne uporabe pod okriljem ITU.

| (9) | Radiofrekvenčni pas 23,6-24,0 GHz je prvenstvenega pomena za znanstvene in meteorološke skupnosti za merjenje vsebnosti vodnih hlapov, pomembnih pri meritvah temperature v storitvi satelitskega raziskovanja Zemlje. Ta frekvenca igra še posebej pomembno vlogo pri pobudi za Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES), katere cilj je operativen evropski sistem za opozarjanje. Radiofrekvenčno območje 22,21-24,00 GHz je potrebno tudi za meritve spektralnih črt amoniaka in vode kakor tudi za nepretrgana opazovanja v radioastronomski storitvi. |
| --- | --- |

(9)

Radiofrekvenčni pas 23,6-24,0 GHz je prvenstvenega pomena za znanstvene in meteorološke skupnosti za merjenje vsebnosti vodnih hlapov, pomembnih pri meritvah temperature v storitvi satelitskega raziskovanja Zemlje. Ta frekvenca igra še posebej pomembno vlogo pri pobudi za Globalno nadzorovanje okolja in varnosti (GMES), katere cilj je operativen evropski sistem za opozarjanje. Radiofrekvenčno območje 22,21-24,00 GHz je potrebno tudi za meritve spektralnih črt amoniaka in vode kakor tudi za nepretrgana opazovanja v radioastronomski storitvi.

| (10) | Pasova 21,2-23,6 GHz in 24,5-26,5 GHz sta v Pravilniku o radiokomunikacijah ITU razporejena za fiksno storitev na primarni osnovi in se na široko uporabljata za fiksne povezave v infrastrukturi obstoječih mobilnih omrežij 2G in 3G ter za razvoj fiksnih širokopasovnih brezžičnih omrežij. |
| --- | --- |

(10)

Pasova 21,2-23,6 GHz in 24,5-26,5 GHz sta v Pravilniku o radiokomunikacijah ITU razporejena za fiksno storitev na primarni osnovi in se na široko uporabljata za fiksne povezave v infrastrukturi obstoječih mobilnih omrežij 2G in 3G ter za razvoj fiksnih širokopasovnih brezžičnih omrežij.

| (11) | Glede na študije združljivosti med avtomobilskimi radarji kratkega dosega in fiksnimi storitvami, storitvami satelitskega raziskovanja Zemlje in radioastronomskimi storitvami je konferenca CEPT ugotovila, da bo neomejena uporaba sistemov avtomobilskih radarjev kratkega dosega v radiofrekvenčnem pasu v območju 24 GHz ustvarila nesprejemljivo škodljivo motenje obstoječih radijskih aplikacij, ki delujejo v tem pasu. Z upoštevanjem Pravilnika o radiokomunikacijah ITU in pomembnosti teh storitev je vsaka uvedba avtomobilskih radarjev kratkega dosega v pasu 24 GHz mogoča le pod pogojem, da se te storitve znotraj pasu ustrezno zaščitijo. Zato je pomembno, da se, čeprav je signal, ki izvira iz opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega, izredno šibak v večini radiofrekvenčnega območja 24 GHz, upošteva kumulativni vpliv uporabe velikega števila naprav, ki morda posamezno ne bi povzročile škodljivega motenja. |
| --- | --- |

(11)

Glede na študije združljivosti med avtomobilskimi radarji kratkega dosega in fiksnimi storitvami, storitvami satelitskega raziskovanja Zemlje in radioastronomskimi storitvami je konferenca CEPT ugotovila, da bo neomejena uporaba sistemov avtomobilskih radarjev kratkega dosega v radiofrekvenčnem pasu v območju 24 GHz ustvarila nesprejemljivo škodljivo motenje obstoječih radijskih aplikacij, ki delujejo v tem pasu. Z upoštevanjem Pravilnika o radiokomunikacijah ITU in pomembnosti teh storitev je vsaka uvedba avtomobilskih radarjev kratkega dosega v pasu 24 GHz mogoča le pod pogojem, da se te storitve znotraj pasu ustrezno zaščitijo. Zato je pomembno, da se, čeprav je signal, ki izvira iz opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega, izredno šibak v večini radiofrekvenčnega območja 24 GHz, upošteva kumulativni vpliv uporabe velikega števila naprav, ki morda posamezno ne bi povzročile škodljivega motenja.

| (12) | Po mnenju konference CEPT bi obstoječe aplikacije, ki delujejo v pasu 24 GHz ali blizu njega, vedno bolj trpele zaradi povečanega nivoja škodljivega motenja, če bi bila presežena določena stopnja penetracije vozil, ki uporabljajo radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz za avtomobilske radarje kratkega dosega. Konferenca CEPT je še posebej ugotovila, da bi bila souporaba pasu med storitvami satelitskega raziskovanja Zemlje in avtomobilskimi radarji kratkega dosega izvedljiva le začasno, če bi bil odstotek vozil, opremljenih z avtomobilskim radarjem kratkega dosega 24 GHz omejen na 7,0 % na posameznem nacionalnem trgu. Ker je ta odstotek izračunan na podlagi slikovnih točk (piksel) satelitov za raziskovanje Zemlje, se nacionalni trgi uporabijo kot referenca, s pomočjo katerih se izračuna prag, kajti ta način pomeni najbolj učinkovito sredstvo za izvedbo tega nadzora. |
| --- | --- |

(12)

Po mnenju konference CEPT bi obstoječe aplikacije, ki delujejo v pasu 24 GHz ali blizu njega, vedno bolj trpele zaradi povečanega nivoja škodljivega motenja, če bi bila presežena določena stopnja penetracije vozil, ki uporabljajo radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz za avtomobilske radarje kratkega dosega. Konferenca CEPT je še posebej ugotovila, da bi bila souporaba pasu med storitvami satelitskega raziskovanja Zemlje in avtomobilskimi radarji kratkega dosega izvedljiva le začasno, če bi bil odstotek vozil, opremljenih z avtomobilskim radarjem kratkega dosega 24 GHz omejen na 7,0 % na posameznem nacionalnem trgu. Ker je ta odstotek izračunan na podlagi slikovnih točk (piksel) satelitov za raziskovanje Zemlje, se nacionalni trgi uporabijo kot referenca, s pomočjo katerih se izračuna prag, kajti ta način pomeni najbolj učinkovito sredstvo za izvedbo tega nadzora.

| (13) | Nadalje poročilo konference CEPT ugotavlja, da bi bila za vzdrževanje zahtev zaščite fiksnih storitev souporaba z avtomobilskimi radarji kratkega dosega izvedljiva le začasno, če bi bil odstotek vozil, opremljenih z avtomobilskim radarjem kratkega dosega glede na sprejemnik v fiksni storitvi omejen na 10 %. |
| --- | --- |

(13)

Nadalje poročilo konference CEPT ugotavlja, da bi bila za vzdrževanje zahtev zaščite fiksnih storitev souporaba z avtomobilskimi radarji kratkega dosega izvedljiva le začasno, če bi bil odstotek vozil, opremljenih z avtomobilskim radarjem kratkega dosega glede na sprejemnik v fiksni storitvi omejen na 10 %.

| (14) | Na podlagi dela, ki ga je opravila CEPT, se domneva, da se drugim uporabnikom pasu ne more povzročati škodljivo motenje, če skupno število vozil, ki so registrirana, dana na trg ali dana v uporabo in opremljena z avtomobilskim radarjem kratkega dosega 24 GHz, ne presega nivoja 7 % skupnega števila vozil v prometu v posamezni državi članici. |
| --- | --- |

(14)

Na podlagi dela, ki ga je opravila CEPT, se domneva, da se drugim uporabnikom pasu ne more povzročati škodljivo motenje, če skupno število vozil, ki so registrirana, dana na trg ali dana v uporabo in opremljena z avtomobilskim radarjem kratkega dosega 24 GHz, ne presega nivoja 7 % skupnega števila vozil v prometu v posamezni državi članici.

| (15) | Trenutno se ne pričakuje, da bo ta prag dosežen pred referenčnim datumom, 30. junijem 2013. |
| --- | --- |

(15)

Trenutno se ne pričakuje, da bo ta prag dosežen pred referenčnim datumom, 30. junijem 2013.

| (16) | Številne države članice uporabljajo radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz tudi za radarsko kontrolo hitrosti, kar prispeva k varnosti v prometu. Na podlagi študij združljivosti avtomobilskega radarja kratkega dosega in več tovrstnimi napravami, ki delujejo v Evropi, je CEPT ugotovila, da je združljivost možna pod določenimi pogoji, predvsem z ločitvijo centralnih frekvenc obeh sistemov za vsaj 25 MHz, in da je tveganje škodljivega motenja nizko in ne vodi do napačnih meritev hitrosti. Poleg tega so se proizvajalci vozil, ki bodo uporabljala sisteme za avtomobilske radarje kratkega dosega, obvezali, da bodo izvajali ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bo tveganje motenja radarjev za merjenje hitrosti minimalno. Zanesljivost opreme radarjev za merjenje hitrosti tako z delovanjem radarjev na kratek doseg ne bo bistveno zmanjšana. |
| --- | --- |

(16)

Številne države članice uporabljajo radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz tudi za radarsko kontrolo hitrosti, kar prispeva k varnosti v prometu. Na podlagi študij združljivosti avtomobilskega radarja kratkega dosega in več tovrstnimi napravami, ki delujejo v Evropi, je CEPT ugotovila, da je združljivost možna pod določenimi pogoji, predvsem z ločitvijo centralnih frekvenc obeh sistemov za vsaj 25 MHz, in da je tveganje škodljivega motenja nizko in ne vodi do napačnih meritev hitrosti. Poleg tega so se proizvajalci vozil, ki bodo uporabljala sisteme za avtomobilske radarje kratkega dosega, obvezali, da bodo izvajali ustrezne ukrepe za zagotovitev, da bo tveganje motenja radarjev za merjenje hitrosti minimalno. Zanesljivost opreme radarjev za merjenje hitrosti tako z delovanjem radarjev na kratek doseg ne bo bistveno zmanjšana.

| (17) | Nekatere države članice bodo v prihodnosti uporabljale pas 21,4-22,0 GHz za radiodifuzno satelitsko storitev v smeri vesolje-zemlja. Glede na študije združljivosti so relevantne nacionalne uprave ugotovile, da ne obstajajo nikakršni problemi z združljivostjo, če se omeji oddajanje avtomobilskih radarjev kratkega dosega na največ -61,3 dBm/MHz za frekvence pod 22 GHz. |
| --- | --- |

(17)

Nekatere države članice bodo v prihodnosti uporabljale pas 21,4-22,0 GHz za radiodifuzno satelitsko storitev v smeri vesolje-zemlja. Glede na študije združljivosti so relevantne nacionalne uprave ugotovile, da ne obstajajo nikakršni problemi z združljivostjo, če se omeji oddajanje avtomobilskih radarjev kratkega dosega na največ -61,3 dBm/MHz za frekvence pod 22 GHz.

| (18) | Komisija mora ob pomoči držav članic zgornje domneve in previdnostne ukrepe tekoče objektivno in proporcionalno revidirati, da bo tako na podlagi konkretnih dokazov ocenila, ali bo presežen prag 7 % na kateremkoli nacionalnem trgu pred referenčnim datumom, ali je že prišlo oziroma bi lahko v kratkem prišlo do škodljivega motenja drugih uporabnikov pasu s preseganjem praga 7 % na kateremkoli nacionalnem trgu ter ali je škodljivo motenje že povzročeno drugim uporabnikom pasu celo pod tem pragom; |
| --- | --- |

(18)

Komisija mora ob pomoči držav članic zgornje domneve in previdnostne ukrepe tekoče objektivno in proporcionalno revidirati, da bo tako na podlagi konkretnih dokazov ocenila, ali bo presežen prag 7 % na kateremkoli nacionalnem trgu pred referenčnim datumom, ali je že prišlo oziroma bi lahko v kratkem prišlo do škodljivega motenja drugih uporabnikov pasu s preseganjem praga 7 % na kateremkoli nacionalnem trgu ter ali je škodljivo motenje že povzročeno drugim uporabnikom pasu celo pod tem pragom;

| (19) | Zato se zaradi informacij, dobljenih v postopku revizije, lahko zgodi, da postanejo spremembe k tej odločbi nujne, predvsem za zagotovitev, da se drugim uporabnikom pasu ne bi povzročalo škodljivo motenje; |
| --- | --- |

(19)

Zato se zaradi informacij, dobljenih v postopku revizije, lahko zgodi, da postanejo spremembe k tej odločbi nujne, predvsem za zagotovitev, da se drugim uporabnikom pasu ne bi povzročalo škodljivo motenje;

| (20) | Skladno s tem se ne more pričakovati, da bo pas 24 GHz ostal na voljo za avtomobilske radarje kratkega dosega do referenčnega datuma, če se kadarkoli dokaže neveljavnost katere izmed zgoraj navedenih domnev; |
| --- | --- |

(20)

Skladno s tem se ne more pričakovati, da bo pas 24 GHz ostal na voljo za avtomobilske radarje kratkega dosega do referenčnega datuma, če se kadarkoli dokaže neveljavnost katere izmed zgoraj navedenih domnev;

| (21) | Za olajšanje in povečanje učinkovitosti nadzora uporabe pasu 24 GHz in postopka revizije se lahko države članice odločijo, da bolj neposredno pozovejo proizvajalce in uvoznike k dajanju potrebnih informacij v zvezi s postopkom revizije; |
| --- | --- |

(21)

Za olajšanje in povečanje učinkovitosti nadzora uporabe pasu 24 GHz in postopka revizije se lahko države članice odločijo, da bolj neposredno pozovejo proizvajalce in uvoznike k dajanju potrebnih informacij v zvezi s postopkom revizije;

| (22) | Glede na poročilo konference CEPT bi lahko souporaba med avtomobilskimi radarji kratkega dosega in radioastronomskimi storitvami v pasu 22,21-24,00 GHz pripeljala do škodljivega motenja za slednje, če bi se dovolilo, da vozila, opremljena z radarji kratkega dosega, neovirano obratujejo na določeni oddaljenosti od posamezne radioastronomske postaje. Zato in ob upoštevanju zahteve Direktive 1999/5/ES, da je radijska oprema izdelana tako, da ne povzroča škodljivega motenja, se morajo sistemi avtomobilskih radarjev kratkega dosega, ki delujejo v območju 22,21-24,00 GHz znotraj pasov, ki jih uporablja radioastronomija, izključiti, ko se premikajo v teh območjih. Nacionalne uprave morajo določiti in upravičiti upoštevne radioastronomske postaje ter z njimi povezana območje izključitve. |
| --- | --- |

(22)

Glede na poročilo konference CEPT bi lahko souporaba med avtomobilskimi radarji kratkega dosega in radioastronomskimi storitvami v pasu 22,21-24,00 GHz pripeljala do škodljivega motenja za slednje, če bi se dovolilo, da vozila, opremljena z radarji kratkega dosega, neovirano obratujejo na določeni oddaljenosti od posamezne radioastronomske postaje. Zato in ob upoštevanju zahteve Direktive 1999/5/ES, da je radijska oprema izdelana tako, da ne povzroča škodljivega motenja, se morajo sistemi avtomobilskih radarjev kratkega dosega, ki delujejo v območju 22,21-24,00 GHz znotraj pasov, ki jih uporablja radioastronomija, izključiti, ko se premikajo v teh območjih. Nacionalne uprave morajo določiti in upravičiti upoštevne radioastronomske postaje ter z njimi povezana območje izključitve.

| (23) | Taka izključitev je najbolj učinkovita in zanesljiva, če je izvedena samodejno. Vendar se lahko zaradi možnosti čimprejšnje uporabe avtomobilskih radarjev kratkega dosega v območju 24 GHz dopusti omejena količina oddajnih postaj z ročnim izključevanjem, ker se pri tako omejeni uporabi pričakuje nizka verjetnost povzročitve škodljivega motenja za radioastronomske storitve. |
| --- | --- |

(23)

Taka izključitev je najbolj učinkovita in zanesljiva, če je izvedena samodejno. Vendar se lahko zaradi možnosti čimprejšnje uporabe avtomobilskih radarjev kratkega dosega v območju 24 GHz dopusti omejena količina oddajnih postaj z ročnim izključevanjem, ker se pri tako omejeni uporabi pričakuje nizka verjetnost povzročitve škodljivega motenja za radioastronomske storitve.

| (24) | Začasna uvedba avtomobilskih radarjev kratkega dosega v radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz je izjemnega pomena in se ne sme obravnavati kot precedens za morebitno uvedbo drugih aplikacij v pasove, na katere se nanaša opomba 5.340 Pravilnika o radiokomunikacijah ITU, tako za začasno kot stalno uporabo. Avtomobilski radar kratkega dosega se razen tega ne sme šteti za storitev varovanja človeškega življenja v pomenu Pravilnika o radiokomunikacijah ITU in mora obratovati brez motenj in zaščite. Avtomobilski radarji kratkega dosega poleg tega ne smejo ovirati nadaljnjega razvoja aplikacij, ki se uporabljajo v pasu 24 GHz in so zaščitene z opombo 5.340. |
| --- | --- |

(24)

Začasna uvedba avtomobilskih radarjev kratkega dosega v radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz je izjemnega pomena in se ne sme obravnavati kot precedens za morebitno uvedbo drugih aplikacij v pasove, na katere se nanaša opomba 5.340 Pravilnika o radiokomunikacijah ITU, tako za začasno kot stalno uporabo. Avtomobilski radar kratkega dosega se razen tega ne sme šteti za storitev varovanja človeškega življenja v pomenu Pravilnika o radiokomunikacijah ITU in mora obratovati brez motenj in zaščite. Avtomobilski radarji kratkega dosega poleg tega ne smejo ovirati nadaljnjega razvoja aplikacij, ki se uporabljajo v pasu 24 GHz in so zaščitene z opombo 5.340.

| (25) | Dajanje na trg in obratovanje opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega v območju 24 GHz v samostojni obliki ali naknadno vgrajevanje v vozila, ki so že na trgu ni združljivo s ciljem izogibanja škodljivega motenja, obstoječih radijskih aplikacij, ki obratujejo v tem pasu, saj bi to lahko pripeljalo do nekontroliranega širjenja takšne opreme. V nasprotju s tem bi moralo biti lažje kontrolirati uporabo sistemov avtomobilskih radarjev kratkega dosega v pasu 24 GHz izključno kot del kompleksne integracije električne napeljave, avtomobilskega oblikovanja ter paketa programske opreme vozila in kot del izvirno vgrajene opreme v novem vozilu, ali kot zamenjava izvirne nameščene opreme avtomobilskega radarja kratkega dosega. |
| --- | --- |

(25)

Dajanje na trg in obratovanje opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega v območju 24 GHz v samostojni obliki ali naknadno vgrajevanje v vozila, ki so že na trgu ni združljivo s ciljem izogibanja škodljivega motenja, obstoječih radijskih aplikacij, ki obratujejo v tem pasu, saj bi to lahko pripeljalo do nekontroliranega širjenja takšne opreme. V nasprotju s tem bi moralo biti lažje kontrolirati uporabo sistemov avtomobilskih radarjev kratkega dosega v pasu 24 GHz izključno kot del kompleksne integracije električne napeljave, avtomobilskega oblikovanja ter paketa programske opreme vozila in kot del izvirno vgrajene opreme v novem vozilu, ali kot zamenjava izvirne nameščene opreme avtomobilskega radarja kratkega dosega.

| (26) | Ta odločba se bo uporabljala ob upoštevanju in brez poseganja v Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (6) ter Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (7). |
| --- | --- |

(26)

Ta odločba se bo uporabljala ob upoštevanju in brez poseganja v Direktivo Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (6) ter Direktive 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (7).

| (27) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter – |
| --- | --- |

(27)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Namen te odločbe je uskladitev pogojev za razpoložljivost in učinkovito uporabo radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz za opremo avtomobilskih radarjev kratkega dosega.

Člen 2

Za namene te odločbe veljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz“ pomeni radiofrekvenčni pas 24,15 ± 2,50 GHz; |
| --- | --- |

1.

„radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz“ pomeni radiofrekvenčni pas 24,15 ± 2,50 GHz;

| 2. | „oprema avtomobilskih radarjev kratkega dosega“ pomeni opremo, ki cestnim vozilom zagotavlja radarske funkcije, katerih namen je preprečevanje trčenj in zagotavljanje varnosti v prometu; |
| --- | --- |

2.

„oprema avtomobilskih radarjev kratkega dosega“ pomeni opremo, ki cestnim vozilom zagotavlja radarske funkcije, katerih namen je preprečevanje trčenj in zagotavljanje varnosti v prometu;

| 3. | „oprema avtomobilskih radarjev kratkega dosega, dana v obratovanje v Skupnosti“, pomeni opremo avtomobilskih radarjev kratkega dosega, ki je izvirno vgrajena ali nadomešča drugo tako opremo v vozilu, ki bo ali je bilo registrirano, dano na trg ali v obratovanje v Skupnosti; |
| --- | --- |

3.

„oprema avtomobilskih radarjev kratkega dosega, dana v obratovanje v Skupnosti“, pomeni opremo avtomobilskih radarjev kratkega dosega, ki je izvirno vgrajena ali nadomešča drugo tako opremo v vozilu, ki bo ali je bilo registrirano, dano na trg ali v obratovanje v Skupnosti;

| 4. | „brez motenja in brez zaščite“ pomeni, da se drugim uporabnikom radiofrekvenčnega pasu ne sme povzročati škodljivo motenje in da ni mogoče zahtevati zaščite pred škodljivim motenjem iz drugih sistemov ali storitev, ki obratujejo v tem pasu; |
| --- | --- |

4.

„brez motenja in brez zaščite“ pomeni, da se drugim uporabnikom radiofrekvenčnega pasu ne sme povzročati škodljivo motenje in da ni mogoče zahtevati zaščite pred škodljivim motenjem iz drugih sistemov ali storitev, ki obratujejo v tem pasu;

| 5. | „referenčni datum“ pomeni 30. junij 2013; |
| --- | --- |

5.

„referenčni datum“ pomeni 30. junij 2013;

| 6. | „datum prehoda“ pomeni 30. junij 2007; |
| --- | --- |

6.

„datum prehoda“ pomeni 30. junij 2007;

| 7. | „vozilo“ pomeni vsako vozilo, določeno s členom 2 Direktive 70/156/ES; |
| --- | --- |

7.

„vozilo“ pomeni vsako vozilo, določeno s členom 2 Direktive 70/156/ES;

| 8. | „izključitev“ pomeni prekinitev oddajanja signalov opreme avtomobilskega radarja kratkega dosega. |
| --- | --- |

8.

„izključitev“ pomeni prekinitev oddajanja signalov opreme avtomobilskega radarja kratkega dosega.

| 9. | „območje izključitve“ pomeni območje okoli radioastronomske postaje, določene s polmerom, ki ustreza specifični razdalji od postaje. |
| --- | --- |

9.

„območje izključitve“ pomeni območje okoli radioastronomske postaje, določene s polmerom, ki ustreza specifični razdalji od postaje.

| 10. | „Obratovalni ciklus“ pomeni časovno razmerje v vsakem enournem obdobju aktivnega oddajanja opreme. |
| --- | --- |

10.

„Obratovalni ciklus“ pomeni časovno razmerje v vsakem enournem obdobju aktivnega oddajanja opreme.

Člen 3

Pas v območju 24 GHz se določi in da na voljo čimprej in najkasneje do 1. julija 2005 brez motenj in zaščite za opremo avtomobilskih radarjev kratkega dosega, ki ustreza pogojem, določenim v členih 4 in 6, za obratovanje znotraj Skupnosti.

Radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz bo ob upoštevanju določb člena 5 na voljo do referenčnega datuma.

Po tem datumu radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz ne bo več na voljo za opremo avtomobilskih radarjev kratkega dosega, vgrajeno v kateremkoli vozilu, razen v vozilih, kjer je bila ta oprema izvirno vgrajena, ali kjer ta oprema nadomešča tako opremo v vozilih, registriranih, danih na trg ali v obratovanje v Skupnost pred tem datumom.

Člen 4

Radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz se zagotovi za širokopasovni del opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega z maksimalno srednjo gostoto moči -41,3 dBm/MHz efektivne izotropno sevane moči (e.i.r.p.) ter temensko gostoto moči 0 dBm/50MHz e.i.r.p. razen za frekvence pod 22 GHz, kjer se maksimalna srednja gostota moči omeji na -61,3 dBm/MHz e.i.r.p.

Radiofrekvenčni pas 24,05-24,25 GHz je določen za ozkopasovno zvrst/komponento oddajanja, ki ga lahko sestavlja nemoduliran nosilec z maksimalno temensko močjo 20 dBm e.i.r.p. in z obratovalnim ciklusom, omejenim na 10 % za temenska oddajanja nad -10 dBm e.i.r.p..

Oddajanje v pasu 23,6-24,0 GHz pod kotom 30o ali več glede na horizontalno ravnino mora biti zmanjšano za najmanj 25 dB za opremo avtomobilskih radarjev kratkega dosega, dano na trg pred letom 2010, pozneje pa za vsaj 30 dB.

Člen 5

1.   Neprekinjena razpoložljivost radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz za aplikacije avtomobilskih radarjev kratkega dosega se aktivno kontrolira za zagotovitev, da bistvena predpostavka za odprtje tega pasu za tovrstne sisteme ostane veljavna, to je, da ne bo prihajalo do škodljivega motenja drugih uporabnikov pasu, predvsem s pravočasnim preverjanjem:

| (a) | celotnega števila vozil, opremljenih z avtomobilskim radarjem kratkega dosega v območju 24 GHz, ki so registrirana, dana na trg ali v obratovanje, v vsaki državi članici, s ciljem, da to število ne preseže 7 % celotnega števila vozil v prometu v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

(a)

celotnega števila vozil, opremljenih z avtomobilskim radarjem kratkega dosega v območju 24 GHz, ki so registrirana, dana na trg ali v obratovanje, v vsaki državi članici, s ciljem, da to število ne preseže 7 % celotnega števila vozil v prometu v vsaki državi članici;

| (b) | če so države članice ali proizvajalci in uvozniki dali na voljo ustrezne informacije o številu vozil, opremljenih z radarjem kratkega dosega v območju 24 GHz, za namen učinkovitega nadzora nad uporabo pasu v območju 24 GHz s strani opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega; |
| --- | --- |

(b)

če so države članice ali proizvajalci in uvozniki dali na voljo ustrezne informacije o številu vozil, opremljenih z radarjem kratkega dosega v območju 24 GHz, za namen učinkovitega nadzora nad uporabo pasu v območju 24 GHz s strani opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega;

| (c) | če individualna ali skupna uporaba avtomobilskega radarja kratkega dosega v območju 24 GHz povzroča ali bi lahko v kratkem povzročila škodljivo motenj drugih uporabnikov v pasu v območju 24 GHz ali v sosednjih pasovih v vsaj eni državi članici, ne glede na to, ali je bil prag, določen v (a), dosežen ali ne; |
| --- | --- |

(c)

če individualna ali skupna uporaba avtomobilskega radarja kratkega dosega v območju 24 GHz povzroča ali bi lahko v kratkem povzročila škodljivo motenj drugih uporabnikov v pasu v območju 24 GHz ali v sosednjih pasovih v vsaj eni državi članici, ne glede na to, ali je bil prag, določen v (a), dosežen ali ne;

| (d) | ustreznosti referenčnega datuma. |
| --- | --- |

(d)

ustreznosti referenčnega datuma.

2.   Poleg postopka revizije iz odstavka 1 se mora najkasneje do 31. decembra 2009 opraviti temeljna revizija, da bi tako preverili, ali prvotne domneve glede delovanja avtomobilskih radarjev kratkega dosega v radiofrekvenčnem pasu v območju 24 GHz še ustrezajo, kot tudi ocenili, ali razvoj tehnologije avtomobilskih radarjev kratkega dosega v območju 79 GHz napreduje v takšni meri, da zagotavlja, da bodo aplikacije avtomobilskih radarjev kratkega dosega v tem radiofrekvenčnem pasu na voljo do 1. julija 2013.

3.   Temeljno revizijo lahko sproži član Odbora za radijski spekter z utemeljeno zahtevo ali sama Komisija na lastno pobudo.

4.   Države članice pomagajo Komisiji pri izvajanju revizij, ki se nanašajo na odstavka 1 in 2 tako, da zagotovijo zbiranje in dajanje potrebnih informacij Komisiji v doglednem času, predvsem informacij, navedenih v Prilogi.

Člen 6

1.   Oprema avtomobilskih radarjev kratkega dosega, vgrajena v vozilo, sme delovati le, ko vozilo deluje.

2.   Oprema avtomobilskih radarjev kratkega dosega, dana v obratovanje v Skupnosti, mora zagotavljati zaščito radioastronomskih postaj, ki obratujejo v radiofrekvenčnem pasu 22,21-24,00 GHz, določenem v členu 7, s pomočjo samodejnega izključevanja v določenem območju izključitve ali na drug način, ki zagotavlja enakovredno zaščito teh postaj brez voznikovega posredovanja.

3.   Ne glede na določbe odstavka 2 bo pred datumom prehoda dovoljeno ročno izključevanje opreme avtomobilskih radarjev kratkega dosega, dane v obratovanje v Skupnosti, ki deluje v radiofrekvenčnem pasu v območju 24 GHz.

Člen 7

Vsaka država članica mora določiti upoštevne nacionalne radioastronomske postaje, ki jih je treba zavarovati v skladu s členom 6(2) na njenem ozemlju, ter karakteristike območij izključitve, ki pripadajo posamezni postaji. Te informacije se skupaj z ustrezno obrazložitvijo sporočijo Komisiji v šestih mesecih po sprejemu te odločbe in objavijo v Uradnem listu Evropske Unije.

Člen 8

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 17. januarja 2005

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  COM(2003) 311.

2

(3)  COM(2003) 542.

3

(4)  Sklepi Sveta Evropske unije o varnosti na cesti, 15058/03 TRANS 307.

4

(5)  UL L 241, 13.7.2004, str. 66.

5

(6)  UL L 42, 23.2.1970, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/104/ES (UL L 337, 13.11.2004, str. 13).

6

(7)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

7

---

PRILOGA

Podatki, potrebni za spremljanje in nadzor uporabe radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz za avtomobilske radarje kratkega dosega

Ta priloga določa podatke, potrebne za preverjanje stopnje penetracije avtomobilskih vozil, opremljenih z radarjem kratkega dosega v vsaki državi članici Evropske unije v skladu s členom 5. Ti podatki se bodo uporabljali za izračunavanje deleža vozil, opremljenih z radarjem kratkega dosega, ki uporablja radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz, glede na celotno število vozil v prometu v posamezni državi članici.

Letno se zbirajo naslednji podatki:

| 1. | število vozil, opremljenih z radarjem kratkega dosega, ki uporablja radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz, proizvedenih oziroma danih na trg oziroma prvič registriranih v obdobju referenčnega leta v Skupnosti; |
| --- | --- |

1.

število vozil, opremljenih z radarjem kratkega dosega, ki uporablja radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz, proizvedenih oziroma danih na trg oziroma prvič registriranih v obdobju referenčnega leta v Skupnosti;

| 2. | število vozil, opremljenih z radarjem kratkega dosega, ki uporablja radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz, uvoženih v Skupnost v obdobju referenčnega leta; |
| --- | --- |

2.

število vozil, opremljenih z radarjem kratkega dosega, ki uporablja radiofrekvenčni pas v območju 24 GHz, uvoženih v Skupnost v obdobju referenčnega leta;

| 3. | celotno število vozil v prometu v obdobju referenčnega leta. |
| --- | --- |

3.

celotno število vozil v prometu v obdobju referenčnega leta.

Vsem podatkom se priloži ocena negotovosti informacij.

Poleg zgoraj navedenih podatkov morajo biti pravočasno na voljo vsakršni relevantni podatki, ki bi pomagali Komisiji pri vzdrževanju ustreznega vsestranskega pregleda nad neprekinjeno uporabo radiofrekvenčnega pasu v območju 24 GHz za naprave avtomobilskih radarjev kratkega dosega, vključno s podatki glede:

| — | obstoječih in bodočih tržnih smernic, tako v Skupnosti kot zunaj nje; |
| --- | --- |

—

obstoječih in bodočih tržnih smernic, tako v Skupnosti kot zunaj nje;

| — | poprodaje in naknadnega nameščanja opreme; |
| --- | --- |

—

poprodaje in naknadnega nameščanja opreme;

| — | stanja razvoja alternativnih tehnologij in aplikacij, predvsem avtomobilskega radarja kratkega dosega, ki deluje v radiofrekvenčnem pasu v območju 79 GHz v skladu z Odločbo 2004/545/ES. |
| --- | --- |

—

stanja razvoja alternativnih tehnologij in aplikacij, predvsem avtomobilskega radarja kratkega dosega, ki deluje v radiofrekvenčnem pasu v območju 79 GHz v skladu z Odločbo 2004/545/ES.

---

| 25.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 21/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 21/21

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. januarja 2005

o začasnih pooblastilih državam članicam za določitev odstopanj od nekaterih določb Direktive Sveta 2000/29/ES glede uvoza zemlje, kontaminirane s pesticidi ali težko razgradljivimi organskimi snovmi, za namene dekontaminacije

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 92)

(2005/51/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1), in zlasti člena 15(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2000/29/ES se zemlja z izvorom iz nekaterih tretjih držav načeloma ne sme vnašati v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2000/29/ES se zemlja z izvorom iz nekaterih tretjih držav načeloma ne sme vnašati v Skupnost.

| (2) | Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) vodi program preprečevanja nabiranja in odstranjevanja zastarelih in nezaželenih pesticidov, da bi državam v razvoju pomagala pri odkrivanju in izločanju zalog zastarelih pesticidov in zemlje, kontaminirane zaradi uhajanja teh proizvodov. Poleg tega se s proizvodnjo, uporabo in izpuščanjem težko razgradljivih organskih snovi in z upravljanjem odpadkov, ki vsebujejo te snovi, spopadata dva mednarodno zavezujoča instrumenta, katerih cilj je varstvo zdravja ljudi in okolja pred temi snovmi. Ker države v razvoju in države z gospodarstvi v tranziciji nimajo vedno primernih objektov in opreme za varno uničevanje ali predelavo teh zalog in kontaminirane zemlje, mednarodni sporazumi in programi predvidevajo pošiljanje take zemlje v obrate za obdelavo, kjer se predelajo ali uničijo. |
| --- | --- |

(2)

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) vodi program preprečevanja nabiranja in odstranjevanja zastarelih in nezaželenih pesticidov, da bi državam v razvoju pomagala pri odkrivanju in izločanju zalog zastarelih pesticidov in zemlje, kontaminirane zaradi uhajanja teh proizvodov. Poleg tega se s proizvodnjo, uporabo in izpuščanjem težko razgradljivih organskih snovi in z upravljanjem odpadkov, ki vsebujejo te snovi, spopadata dva mednarodno zavezujoča instrumenta, katerih cilj je varstvo zdravja ljudi in okolja pred temi snovmi. Ker države v razvoju in države z gospodarstvi v tranziciji nimajo vedno primernih objektov in opreme za varno uničevanje ali predelavo teh zalog in kontaminirane zemlje, mednarodni sporazumi in programi predvidevajo pošiljanje take zemlje v obrate za obdelavo, kjer se predelajo ali uničijo.

| (3) | V okviru zgoraj navedenega programa bi morala biti zemlja pakirana samo v zabojnikih, ki jih je odobrila Organizacija združenih narodov, in označena v skladu z Mednarodnim kodeksom za prevoz nevarnih snovi po morju (Kodeks IMDG). Pošiljka bi morala biti skladna s Kodeksom IMDG in Uredbo Sveta (EGS) št. 259/93 (2) o nadzorovanju in kontroli pošiljk odpadkov znotraj Evropske skupnosti, v Skupnost in iz nje. |
| --- | --- |

(3)

V okviru zgoraj navedenega programa bi morala biti zemlja pakirana samo v zabojnikih, ki jih je odobrila Organizacija združenih narodov, in označena v skladu z Mednarodnim kodeksom za prevoz nevarnih snovi po morju (Kodeks IMDG). Pošiljka bi morala biti skladna s Kodeksom IMDG in Uredbo Sveta (EGS) št. 259/93 (2) o nadzorovanju in kontroli pošiljk odpadkov znotraj Evropske skupnosti, v Skupnost in iz nje.

| (4) | Komisija meni, da tveganje, da bi se razširili organizmi, škodljivi za rastline ali rastlinske proizvode, ne obstaja, če se zemlja obdela v namenskih sežigalnicah nevarnih odpadkov, skladnih z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/76/ES (3) o sežiganju odpadkov, tako, da se zagotovi uničenje ali nepovratna sprememba vsebovanih pesticidov ali težko razgradljivih organskih snovi. |
| --- | --- |

(4)

Komisija meni, da tveganje, da bi se razširili organizmi, škodljivi za rastline ali rastlinske proizvode, ne obstaja, če se zemlja obdela v namenskih sežigalnicah nevarnih odpadkov, skladnih z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/76/ES (3) o sežiganju odpadkov, tako, da se zagotovi uničenje ali nepovratna sprememba vsebovanih pesticidov ali težko razgradljivih organskih snovi.

| (5) | Zato bi bilo treba državam članicam za omejeno obdobje in ob upoštevanju posebnih pogojev dovoliti, da določijo odstopanja, da se omogoči uvoz take kontaminirane zemlje. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba državam članicam za omejeno obdobje in ob upoštevanju posebnih pogojev dovoliti, da določijo odstopanja, da se omogoči uvoz take kontaminirane zemlje.

| (6) | Dovoljenje za določitev odstopanj naj se prekliče, če se ugotovi, da posebni pogoji, določeni v tej odločbi, ne zadostujejo za preprečevanje vnosa škodljivih organizmov v Skupnost ali da niso bili izpolnjeni. |
| --- | --- |

(6)

Dovoljenje za določitev odstopanj naj se prekliče, če se ugotovi, da posebni pogoji, določeni v tej odločbi, ne zadostujejo za preprečevanje vnosa škodljivih organizmov v Skupnost ali da niso bili izpolnjeni.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so skladni z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so skladni z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državam članicam se dovoli določitev odstopanj od člena 4(1) Direktive 2000/29/ES v zvezi s prepovedmi iz točke 14 dela A Priloge III k navedeni direktivi in od člena 5(1) Direktive 2000/29/ES v zvezi s posebnimi zahtevami iz točke 34 oddelka I dela A Priloge IV k navedeni direktivi za zemljo z izvorom iz nekaterih tretjih držav.

Za dovoljenje za določitev odstopanj, kakor je navedeno v odstavku 1, se uporabljajo posebni pogoji, predvideni v prilogi, ki se uporabljajo samo za zemljo, ki se vnaša v Skupnosti med 1. marcem 2005 in 28. februarjem 2007 in je namenjena za obdelavo v namenskih sežigalnicah nevarnih odpadkov.

To dovoljenje ne posega v morebitna nadaljnja dovoljenja ali postopke, ki bi se lahko zahtevali po drugi zakonodaji.

Člen 2

Države članice Komisiji in drugim državam članicam pred 31. decembrom vsako leto uvoza zagotovijo podatke, ki se zahtevajo v točki 7 priloge za vsako pošiljko zemlje, uvožene pred navedenim datumom na podlagi te odločbe.

Člen 3

Države članice nemudoma obvestijo Komisijo in druge države članice o vseh pošiljkah, vnesenih na njihovo ozemlje na podlagi te odločbe, za katere je bilo naknadno ugotovljeno, da niso skladne s to odločbo.

Člen 4

Ta odločba se lahko prekliče, če se izkaže, da pogoji, navedeni v prilogi, ne zadostujejo, da bi preprečili vnašanje organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. januarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/102/ES, (UL L 309, 6.10.2004, str. 9).

1

(2)  UL L 30, 6.2.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2557/2001 (UL L 349, 31.12.2001, str. 1).

2

(3)  UL L 332, 28.12.2000, str. 91.

3

---

PRILOGA

Posebni pogoji, ki se uporabljajo za zemljo z izvorom iz tretjih držav, ki so upravičene do odstopanja, predvidenega v členu 1 te odločbe

| 1. | Zemlja je:






  (a) | zemlja, kontaminirana s pesticidi, zajetimi v program FAO za preprečevanje nabiranja in odstranjevanje zastarelih in nezaželenih pesticidov ali v podobne večstranske programe, ali zemlja, kontaminirana s težko razgradljivimi organskimi snovmi, naštetimi v Stockholmski konvenciji o težko razgradljivih organskih snoveh ali v Protokolu o težko razgradljivih organskih snoveh h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja; |
| --- | --- | --- |

1.

Zemlja je:

(a)

zemlja, kontaminirana s pesticidi, zajetimi v program FAO za preprečevanje nabiranja in odstranjevanje zastarelih in nezaželenih pesticidov ali v podobne večstranske programe, ali zemlja, kontaminirana s težko razgradljivimi organskimi snovmi, naštetimi v Stockholmski konvenciji o težko razgradljivih organskih snoveh ali v Protokolu o težko razgradljivih organskih snoveh h Konvenciji iz leta 1979 o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja;

| (b) | pakirana v hermetično zaprtih sodih ali vrečah v skladu s Kodeksom IMDG, prevaža pa se v hermetično zaprtih zabojnikih od mesta pakiranja v državi izvora do obrata za obdelavo v Skupnosti v skladu z Uredbo Sveta št. 259/93; |
| --- | --- |

(b)

pakirana v hermetično zaprtih sodih ali vrečah v skladu s Kodeksom IMDG, prevaža pa se v hermetično zaprtih zabojnikih od mesta pakiranja v državi izvora do obrata za obdelavo v Skupnosti v skladu z Uredbo Sveta št. 259/93;

| (c) | namenjena za obdelavo v Skupnosti v namenskih sežigalnicah nevarnih odpadkov, ki so skladne z Direktivo 2000/76/ES. |
| --- | --- |

(c)

namenjena za obdelavo v Skupnosti v namenskih sežigalnicah nevarnih odpadkov, ki so skladne z Direktivo 2000/76/ES.

| 2. | Zemlji se priloži fitosanitarno spričevalo, izdano v državi izvora v skladu s členom 13(1)(ii) Direktive 2000/29/ES. V rubriki „Dopolnilna izjava“ v spričevalu je navedeno „Ta pošiljka izpolnjuje pogoje iz Odločbe 2005/51/ES“. |
| --- | --- |

2.

Zemlji se priloži fitosanitarno spričevalo, izdano v državi izvora v skladu s členom 13(1)(ii) Direktive 2000/29/ES. V rubriki „Dopolnilna izjava“ v spričevalu je navedeno „Ta pošiljka izpolnjuje pogoje iz Odločbe 2005/51/ES“.

| 3. | Pred vnosom v Skupnost se uvoznik uradno obvesti o pogojih iz točk 1 do 7 te priloge. Navedeni uvoznik pravočasno uradno sporoči pristojnim uradnim organom države članice vnosa podrobne podatke o vsakem vnosu, pri čemer navede:






  (a) | količino in izvor zemlje; |
| --- | --- | --- |

3.

Pred vnosom v Skupnost se uvoznik uradno obvesti o pogojih iz točk 1 do 7 te priloge. Navedeni uvoznik pravočasno uradno sporoči pristojnim uradnim organom države članice vnosa podrobne podatke o vsakem vnosu, pri čemer navede:

(a)

količino in izvor zemlje;

| (b) | prijavljeni datum vnosa in potrditev vstopne točke v Skupnost; |
| --- | --- |

(b)

prijavljeni datum vnosa in potrditev vstopne točke v Skupnost;

| (c) | imena, naslove in kraje objektov iz točke 5, kjer se bo obdelovala zemlja. |
| --- | --- |

(c)

imena, naslove in kraje objektov iz točke 5, kjer se bo obdelovala zemlja.

Uvoznik obvesti zadevne uradne organe o vseh spremembah zgoraj navedenih podrobnih podatkov takoj, ko postanejo znani.

| 4. | Zemlja se vnaša preko vstopnih točk, ki se nahajajo na ozemlju države članice in jih država članica določi za namen tega odstopanja; države članice pravočasno sporočijo Komisiji podatke o teh vstopnih točkah ter ime in naslov uradnega organa iz Direktive 2000/29/ES, pristojnega za vsako vstopno točko, podatki pa so na zahtevo na voljo drugim državam članicam. Zagotoviti je treba neposreden prevoz med vstopno točko in krajem obdelave. V primerih, ko vnos v Skupnost poteka v državi članici, ki ni država članica, ki uporablja to odstopanje, navedeni pristojni uradni organi države članice vnosa obvestijo navedene pristojne uradne organe države članice, ki uporablja to odstopanje, in z njimi sodelujejo, da se zagotovi izpolnjevanje določb te odločbe. |
| --- | --- |

4.

Zemlja se vnaša preko vstopnih točk, ki se nahajajo na ozemlju države članice in jih država članica določi za namen tega odstopanja; države članice pravočasno sporočijo Komisiji podatke o teh vstopnih točkah ter ime in naslov uradnega organa iz Direktive 2000/29/ES, pristojnega za vsako vstopno točko, podatki pa so na zahtevo na voljo drugim državam članicam. Zagotoviti je treba neposreden prevoz med vstopno točko in krajem obdelave. V primerih, ko vnos v Skupnost poteka v državi članici, ki ni država članica, ki uporablja to odstopanje, navedeni pristojni uradni organi države članice vnosa obvestijo navedene pristojne uradne organe države članice, ki uporablja to odstopanje, in z njimi sodelujejo, da se zagotovi izpolnjevanje določb te odločbe.

| 5. | Zemlja se obdeluje samo v obratih:






  (a) | katerih imena, naslovi in lokacije so bili uradno sporočeni v skladu s točko 3 ustreznim pristojnim uradnim organom; in |
| --- | --- | --- |

5.

Zemlja se obdeluje samo v obratih:

(a)

katerih imena, naslovi in lokacije so bili uradno sporočeni v skladu s točko 3 ustreznim pristojnim uradnim organom; in

| (b) | ki so jih za namene tega odstopanja uradno registrirali in odobrili pristojni uradni organi. |
| --- | --- |

(b)

ki so jih za namene tega odstopanja uradno registrirali in odobrili pristojni uradni organi.

V primerih, ko se obrat nahaja v državi članici, ki ni država članica, ki uporablja to odstopanje, navedeni pristojni uradni organi države članice, ki uporablja to odstopanje, v trenutku prejema zgoraj navedene predhodne prijave od uvoznika obvestijo navedene pristojne uradne organe države članice, v kateri se bo zemlja obdelala, z navedbo imen, naslovov in obratov, kjer se bo zemlja obdelala;

| 6. | V obratih iz točke 5:






  (a) | se z zemljo ravna kakor z nevarnimi odpadki z uporabo vseh primernih varnostnih ukrepov; in |
| --- | --- | --- |

6.

V obratih iz točke 5:

(a)

se z zemljo ravna kakor z nevarnimi odpadki z uporabo vseh primernih varnostnih ukrepov; in

| (b) | se zemlja obdela v namenskih sežigalnicah nevarnih odpadkov, ki so skladne z Direktivo 2000/76/ES. |
| --- | --- |

(b)

se zemlja obdela v namenskih sežigalnicah nevarnih odpadkov, ki so skladne z Direktivo 2000/76/ES.

| 7. | Država članica, ki uporablja to odstopanje, letno posreduje Komisiji in drugim državam članicam podrobne podatke iz točke (3) za vsak vnos. |
| --- | --- |

7.

Država članica, ki uporablja to odstopanje, letno posreduje Komisiji in drugim državam članicam podrobne podatke iz točke (3) za vsak vnos.

---

Dokumenti, priloženi splošnemu proračunu Evropskih skupnosti

| 25.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 21/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 21/25

---

Druga sprememba proračuna Evropske agencije za zdravila (EMEA) za leto 2004

(2005/52/ES, Euratom)

V skladu s členom 26(2) Finančne uredbe Evropske agencije za zdravila (EMEA), ki jo je upravni odbor sprejel 10. junija 2004, se „proračun in spremembe proračuna objavijo v Uradnem listu Evropske unije“.

Drugo spremembo proračuna agencije EMEA za leto 2004 je upravni odbor sprejel 16. decembra 2004 (MB/186896/2004).

KADROVSKI NAČRT ZA

| Kategorija in razred | Začasna Delovna mesta |
| --- | --- |
| 2004 |
| A*16 | — |
| A*15 | 1 |
| A*14 | 5 |
| A*13 | — |
| A*12 | 34 |
| A*11 | 40 |
| A*10 | 42 |
| A*9 | — |
| A*8 | 37 |
| A*7 | — |
| A*6 | — |
| A*5 | — |
| Skupaj | 159 |
| B*11 | — |
| B*10 | 6 |
| B*9 | — |
| B*8 | 10 |
| B*7 | 14 |
| B*6 | 12 |
| B*5 | 9 |
| B*4 | — |
| B*3 | — |
| Skupaj | 51 |
| C*7 | — |
| C*6 | 19 |
| C*5 | 24 |
| C*4 | 48 |
| C*3 | 6 |
| C*2 | — |
| C*1 | — |
| Skupaj | 97 |
| D*5 | — |
| D*4 | 2 |
| D*3 | 5 |
| D*2 | — |
| Skupaj | 7 |
| Skupaj | 314 |

Kategorija in razred

Začasna Delovna mesta

2004

A*16

—

A*15

1

A*14

5

A*13

—

A*12

34

A*11

40

A*10

42

A*9

—

A*8

37

A*7

—

A*6

—

A*5

—

Skupaj

159

B*11

—

B*10

6

B*9

—

B*8

10

B*7

14

B*6

12

B*5

9

B*4

—

B*3

—

Skupaj

51

C*7

—

C*6

19

C*5

24

C*4

48

C*3

6

C*2

—

C*1

—

Skupaj

97

D*5

—

D*4

2

D*3

5

D*2

—

Skupaj

7

Skupaj

314

---