# Europos Sąjungos L 49/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 49 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. vasario 22d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 49

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. vasario 22d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 289/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98 dėl žvejybos tralu draudimo išplėtimo Lenkijos vandenyse | 1 |
| | | 2005 m. vasario 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 290/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 2 |
| | | 2005 m. vasario 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 291/2005, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas pagal eksporto licencijų sistemas A1 ir B vaisiams ir daržovėms (pomidorams, apelsinams, citrinoms ir obuoliams) | 4 |
| | | 2005 m. vasario 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 292/2005, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1210/2004 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2004–2005 prekybos metams | 7 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2005 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 289/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98 dėl žvejybos tralu draudimo išplėtimo Lenkijos vandenyse

1

2005 m. vasario 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 290/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

2

2005 m. vasario 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 291/2005, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas pagal eksporto licencijų sistemas A1 ir B vaisiams ir daržovėms (pomidorams, apelsinams, citrinoms ir obuoliams)

4

2005 m. vasario 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 292/2005, iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1210/2004 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2004–2005 prekybos metams

7

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005/145/EB:2003 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendimas, dėl Prancūzijos suteiktos valstybės pagalbos bendrovei EDF (Prancūzijos elektra), elektros energijos ir dujų gamybos sektoriui
  (pranešta dokumentu Nr. K(2003) 4637)

   (
  1
  ) | 9 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

2005/145/EB:2003 m. gruodžio 16 d. Komisijos sprendimas, dėl Prancūzijos suteiktos valstybės pagalbos bendrovei EDF (Prancūzijos elektra), elektros energijos ir dujų gamybos sektoriui
  (pranešta dokumentu Nr. K(2003) 4637)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. K(2003) 4637)

1

9

| | | Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi |
| --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. vasario 21 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/146/BUSP, pratęsianti Bendrosios pozicijos 2004/161/BUSP, atnaujinančios ribojančias priemones Zimbabvei, galiojimą | 30 |
| | * | 2005 m. vasario 21 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/147/BUSP, pratęsianti ir iš dalies keičianti Bendrąją poziciją 2004/179/BUSP dėl ribojančių priemonių prieš Moldovos Respublikos Padnestrės regiono vadovybę | 31 |
| | * | 2005 m. vasario 21 d. Tarybos sprendimas 2005/148/BUSP, įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato įgyvendinimą | 34 |
| | * | 2005 m. vasario 21 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/149/BUSP, iš dalies keičianti Bendrąją poziciją 2004/423/BUSP, atnaujinančią ribojančias priemones Birmai/Mianmarui | 37 |

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

*

2005 m. vasario 21 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/146/BUSP, pratęsianti Bendrosios pozicijos 2004/161/BUSP, atnaujinančios ribojančias priemones Zimbabvei, galiojimą

30

*

2005 m. vasario 21 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/147/BUSP, pratęsianti ir iš dalies keičianti Bendrąją poziciją 2004/179/BUSP dėl ribojančių priemonių prieš Moldovos Respublikos Padnestrės regiono vadovybę

31

*

2005 m. vasario 21 d. Tarybos sprendimas 2005/148/BUSP, įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato įgyvendinimą

34

*

2005 m. vasario 21 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/149/BUSP, iš dalies keičianti Bendrąją poziciją 2004/423/BUSP, atnaujinančią ribojančias priemones Birmai/Mianmarui

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 22.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 49/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 289/2005

2005 m. vasario 17 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98 dėl žvejybos tralu draudimo išplėtimo Lenkijos vandenyse

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į 2003 m. Stojimo aktą, ypač į jo 57 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Tarptautinė žvejybos Baltijos jūroje komisija 1991 m. rugsėjo 21 d. priėmė rekomendaciją dėl žvejybos tralu Baltijos jūros seklumoje ties Oderio žiotimis uždraudimo. Ši rekomendacija Bendrijos teisėje buvo įgyvendinta 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 88/98, nustatančio tam tikras technines Baltijos jūros, Beltų ir Zundo sąsiaurių vandenyse esančių žuvies išteklių išsaugojimo priemones (1), 8 straipsnio 3 dalimi. |
| --- | --- |

(1)

Tarptautinė žvejybos Baltijos jūroje komisija 1991 m. rugsėjo 21 d. priėmė rekomendaciją dėl žvejybos tralu Baltijos jūros seklumoje ties Oderio žiotimis uždraudimo. Ši rekomendacija Bendrijos teisėje buvo įgyvendinta 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 88/98, nustatančio tam tikras technines Baltijos jūros, Beltų ir Zundo sąsiaurių vandenyse esančių žuvies išteklių išsaugojimo priemones (1), 8 straipsnio 3 dalimi.

| (2) | Atsižvelgiant į Lenkijos įstojimą į Europos Sąjungą, turėtų būti išplėsta geografinė zona, kurioje žvejyba tralu draudžiama, į ją įtraukiant Lenkijos vandenis. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į Lenkijos įstojimą į Europos Sąjungą, turėtų būti išplėsta geografinė zona, kurioje žvejyba tralu draudžiama, į ją įtraukiant Lenkijos vandenis.

| (3) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 88/98 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(3)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 88/98 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 88/98 8 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Geografinėje zonoje, kurią riboja linija, jungianti toliau nurodytas koordinates, visus metus draudžiama žvejyba naudojant bet kokį tralą, danišką velkamąjį ir panašų tinklą:

| | 54°23′ šiaurės platumos, 14°35′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

54°23′ šiaurės platumos, 14°35′ rytų ilgumos

| | 54°21′ šiaurės platumos, 14°40′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

54°21′ šiaurės platumos, 14°40′ rytų ilgumos

| | 54°17′ šiaurės platumos, 14°33′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

54°17′ šiaurės platumos, 14°33′ rytų ilgumos

| | 54°07′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

54°07′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos

| | 54°10′ šiaurės platumos, 14°21′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

54°10′ šiaurės platumos, 14°21′ rytų ilgumos

| | 54°14′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

54°14′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos

| | 54°17′ šiaurės platumos, 14°17′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

54°17′ šiaurės platumos, 14°17′ rytų ilgumos

| | 54°24′ šiaurės platumos, 14°11′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

54°24′ šiaurės platumos, 14°11′ rytų ilgumos

| | 54°27′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos |
| --- | --- |

54°27′ šiaurės platumos, 14°25′ rytų ilgumos

| | 54°23′ šiaurės platumos, 14°35′ rytų ilgumos“. |
| --- | --- |

54°23′ šiaurės platumos, 14°35′ rytų ilgumos“.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OL L 9, 1998 1 15, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 812/2004 (OL L 150, 2004 4 30, p. 12).

1

---

| 22.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 49/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 49/2

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 290/2005

2005 m. vasario 21 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 22 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 21 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. vasario 21 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 122,6 |
| 204 | 77,2 |
| 212 | 167,7 |
| 624 | 239,8 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 142,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 154,8 |
| 068 | 103,0 |
| 204 | 118,9 |
| 999 | 125,6 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 167,1 |
| 204 | 209,9 |
| 999 | 188,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 54,0 |
| 204 | 47,7 |
| 212 | 50,1 |
| 220 | 38,9 |
| 421 | 30,9 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 65,1 |
| 999 | 46,1 |
| 0805 20 10 | 204 | 87,4 |
| 624 | 84,0 |
| 999 | 85,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 41,3 |
| 204 | 93,3 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 75,9 |
| 464 | 134,9 |
| 528 | 96,4 |
| 624 | 76,0 |
| 662 | 49,1 |
| 999 | 75,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 52,5 |
| 999 | 52,5 |
| 0808 10 80 | 400 | 116,7 |
| 404 | 104,6 |
| 508 | 80,2 |
| 512 | 110,8 |
| 528 | 80,4 |
| 720 | 50,5 |
| 999 | 90,5 |
| 0808 20 50 | 388 | 73,4 |
| 400 | 92,1 |
| 528 | 72,1 |
| 999 | 79,2 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

122,6

204

77,2

212

167,7

624

239,8

628

104,0

999

142,3

0707 00 05

052

154,8

068

103,0

204

118,9

999

125,6

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

167,1

204

209,9

999

188,5

0805 10 20

052

54,0

204

47,7

212

50,1

220

38,9

421

30,9

448

35,8

624

65,1

999

46,1

0805 20 10

204

87,4

624

84,0

999

85,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

41,3

204

93,3

220

35,5

400

75,9

464

134,9

528

96,4

624

76,0

662

49,1

999

75,3

0805 50 10

052

52,5

999

52,5

0808 10 80

400

116,7

404

104,6

508

80,2

512

110,8

528

80,4

720

50,5

999

90,5

0808 20 50

388

73,4

400

92,1

528

72,1

999

79,2

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 22.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 49/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 49/4

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 291/2005

2005 m. vasario 21 d.

nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas pagal eksporto licencijų sistemas A1 ir B vaisiams ir daržovėms (pomidorams, apelsinams, citrinoms ir obuoliams)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1996 m. spalio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2200/96 dėl vaisių ir daržovių rinkos bendro organizavimo (1), ypač į jo 35 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1961/2001 (2) nustatė eksporto grąžinamųjų išmokų vaisių ir daržovių sektoriuje tvarką. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1961/2001 (2) nustatė eksporto grąžinamųjų išmokų vaisių ir daržovių sektoriuje tvarką.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 1 dalis numato, kad tokiu mastu, koks yra reikalingas sudaryti sąlygas šiame straipsnyje išvardytų produktų ekonomiškai reikšmingiems kiekiams eksportuoti, tokiems produktams gali būti taikomos eksporto grąžinamosios išmokos atsižvelgiant į pagal Sutarties 300 straipsnį sudarytuose susitarimuose numatytus apribojimus. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 1 dalis numato, kad tokiu mastu, koks yra reikalingas sudaryti sąlygas šiame straipsnyje išvardytų produktų ekonomiškai reikšmingiems kiekiams eksportuoti, tokiems produktams gali būti taikomos eksporto grąžinamosios išmokos atsižvelgiant į pagal Sutarties 300 straipsnį sudarytuose susitarimuose numatytus apribojimus.

| (3) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 2 dalies nuostatas reikia pasirūpinti, kad nebūtų pažeisti prekybiniai ryšiai, kuriuos anksčiau skatino grąžinamųjų išmokų mokėjimo tvarka. Dėl šių priežasčių bei dėl vaisių ir daržovių eksporto sezoniškumo turi būti nustatomas kiekvieno produkto numatomas kiekis, vadovaujantis žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūra, patvirtinta Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 3846/87 (3). Šie kiekiai turi būti paskirstyti atsižvelgiant į produktų tinkamumo vartoti terminą. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 2 dalies nuostatas reikia pasirūpinti, kad nebūtų pažeisti prekybiniai ryšiai, kuriuos anksčiau skatino grąžinamųjų išmokų mokėjimo tvarka. Dėl šių priežasčių bei dėl vaisių ir daržovių eksporto sezoniškumo turi būti nustatomas kiekvieno produkto numatomas kiekis, vadovaujantis žemės ūkio produktų, kuriems skiriamos eksporto grąžinamosios išmokos, nomenklatūra, patvirtinta Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 3846/87 (3). Šie kiekiai turi būti paskirstyti atsižvelgiant į produktų tinkamumo vartoti terminą.

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 4 dalis numato, kad nustatant eksporto grąžinamųjų išmokų dydį turi būti atsižvelgiama, viena vertus, į tuo metu esančias vaisių ir daržovių kainas bei pasiūlą Bendrijos rinkoje ir į jų galimus pokyčius, o kita vertus, į kainas tarptautinėje prekyboje. Taip pat turi būti atsižvelgiama į prekybos bei transportavimo išlaidas ir į numatomo eksporto ekonominį aspektą. |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 4 dalis numato, kad nustatant eksporto grąžinamųjų išmokų dydį turi būti atsižvelgiama, viena vertus, į tuo metu esančias vaisių ir daržovių kainas bei pasiūlą Bendrijos rinkoje ir į jų galimus pokyčius, o kita vertus, į kainas tarptautinėje prekyboje. Taip pat turi būti atsižvelgiama į prekybos bei transportavimo išlaidas ir į numatomo eksporto ekonominį aspektą.

| (5) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 5 dalį Bendrijos rinkos kainos nustatomos atsižvelgiant į eksportui palankiausias kainas. |
| --- | --- |

(5)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnio 5 dalį Bendrijos rinkos kainos nustatomos atsižvelgiant į eksportui palankiausias kainas.

| (6) | Dėl tarptautinėje prekyboje susiklosčiusios situacijos arba atskirose rinkose taikomų specifinių reikalavimų konkretaus produkto grąžinamąsias išmokas gali reikėti diferencijuoti priklausomai nuo šalies, į kurią jis yra eksportuojamas. |
| --- | --- |

(6)

Dėl tarptautinėje prekyboje susiklosčiusios situacijos arba atskirose rinkose taikomų specifinių reikalavimų konkretaus produkto grąžinamąsias išmokas gali reikėti diferencijuoti priklausomai nuo šalies, į kurią jis yra eksportuojamas.

| (7) | Bendrų prekybos standartų „Ekstra“ klasės, I ir II klasės pomidorai, citrinos, apelsinai ir obuoliai šiuo metu gali būti eksportuojami ekonomiškai reikšmingais kiekiais. |
| --- | --- |

(7)

Bendrų prekybos standartų „Ekstra“ klasės, I ir II klasės pomidorai, citrinos, apelsinai ir obuoliai šiuo metu gali būti eksportuojami ekonomiškai reikšmingais kiekiais.

| (8) | Tam, kad turimi ištekliai būtų panaudoti kuo efektyviau, ir turint omenyje Bendrijos eksporto struktūrą, eksporto grąžinamąsias išmokas reikėtų nustatyti pagal eksporto licencijų sistemas A1 ir B. |
| --- | --- |

(8)

Tam, kad turimi ištekliai būtų panaudoti kuo efektyviau, ir turint omenyje Bendrijos eksporto struktūrą, eksporto grąžinamąsias išmokas reikėtų nustatyti pagal eksporto licencijų sistemas A1 ir B.

| (9) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Šviežių vaisių ir daržovių vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Šviežių vaisių ir daržovių vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   A1 sistemos grąžinamųjų išmokų dydžiai, paraiškų teikimo laikotarpiai ir konkrečių produktų numatomi kiekiai yra nustatomi šio reglamento priede. B sistemos orientaciniai grąžinamųjų išmokų dydžiai, licencijų paraiškų teikimo laikotarpiai ir konkrečių produktų numatomi kiekiai yra nustatomi šio reglamento priede.

2.   Produktai, kurių eksportui išduotos pagalbos maisto produktais licencijos, kaip tai numatyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1291/2000 (4) 16 straipsnyje, nebus įskaitomi į šio reglamento priede numatytus kiekius.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja nuo 2005 m. kovo 9 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 21 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 297, 1996 11 21, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 47/2003 (OL L 7, 2003 1 11, p. 64).

1

(2)  OL L 268, 2001 10 9, p. 8. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1176/2002 (OL L 170, 2002 6 29, p. 69).

2

(3)  OL L 366, 1987 12 24, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2180/2003 (OL L 335, 2003 12 22, p. 1).

3

(4)  OL L 152, 2000 6 24, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 636/2004 (OL L 100, 2004 4 6, p. 25).

4

---

PRIEDAS

prie 2005 m. vasario 21 d. Komisijos reglamento, nustatančio eksporto grąžinamąsias išmokas vaisiams ir daržovėms (pomidorams, apelsinams, citrinoms ir obuoliams)

| Produkto kodas (1) | Paskirties vieta (2) | Sistema A1
  Paraiškos teikimo laikotarpis: 2005 3 9–2005 5 6 | Sistema B
  Licencijų paraiškos teikimo laikotarpis: 2005 3 16–2005 5 13 |
| --- | --- | --- | --- |
| Gražinamųjų išmokų dydžiai
  (EUR/neto tona) | Numatomi kiekiai
  (t) | Orientaciniai grąžinamųjų išmokų dydžiai
  (EUR/neto tona) | Numatomi kiekiai
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 30 | | 30 | 15 295 |
| 0805 10 20 9100 | A00 | 35 | | 35 | 66 667 |
| 0805 50 10 9100 | A00 | 55 | | 55 | 33 333 |
| 0808 10 80 9100 | F09 | 37 | | 37 | 95 409 |

Produkto kodas (1)

Paskirties vieta (2)

Sistema A1

Paraiškos teikimo laikotarpis: 2005 3 9–2005 5 6

Sistema B

Licencijų paraiškos teikimo laikotarpis: 2005 3 16–2005 5 13

Gražinamųjų išmokų dydžiai

(EUR/neto tona)

Numatomi kiekiai

(t)

Orientaciniai grąžinamųjų išmokų dydžiai

(EUR/neto tona)

Numatomi kiekiai

(t)

0702 00 00 9100

F08

30

30

15 295

0805 10 20 9100

A00

35

35

66 667

0805 50 10 9100

A00

55

55

33 333

0808 10 80 9100

F09

37

37

95 409

---

(1)  Produktų kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1).

(2)  „A“ serijos paskirties vietų kodai yra nustatyti Reglamento (EEB) Nr. 3846/87 II priede.

Skaitiniai paskirties vietų kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

Kitos paskirties vietos nustatomos taip:

| F03 | : | Visos kitos paskirties vietos, išskyrus Šveicariją. |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Honkongas, Singapūras, Malaizija, Šri Lanka, Indonezija, Tailandas, Taivanis, Papua ir Naujoji Gvinėja, Laosas, Kambodža, Vietnamas, Japonija, Urugvajus, Paragvajus, Argentina, Meksika, Kosta Rika. |
| F08 | : | Visos kitos paskirties vietos, išskyrus Bulgariją. |
| F09 | : | Šios paskirties vietos:






  — | Norvegija, Islandija, Grenlandija, Farerų salos, Rumunija, Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Serbija ir Juodkalnija, Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija, Kazachija, Kirgizija, Moldova, Rusija, Tadžikija, Turkmėnija, Uzbekija, Ukraina, Saudo Arabija, Bahreinas, Kataras, Omanas, Jungtiniai Arabų Emyratai, (Abu Dabis, Dubajus, Šardža, Adžmanas, Um al Kaivanas, Ras al Khaima, Fudžeira), Kuveitas, Jemenas, Sirija, Iranas, Jordanija, Bolivija, Brazilija, Venesuela, Peru, Panama, Ekvadoras, Kolumbija, |

F03

:

Visos kitos paskirties vietos, išskyrus Šveicariją.

F04

:

Honkongas, Singapūras, Malaizija, Šri Lanka, Indonezija, Tailandas, Taivanis, Papua ir Naujoji Gvinėja, Laosas, Kambodža, Vietnamas, Japonija, Urugvajus, Paragvajus, Argentina, Meksika, Kosta Rika.

F08

:

Visos kitos paskirties vietos, išskyrus Bulgariją.

F09

:

Šios paskirties vietos:

—

Norvegija, Islandija, Grenlandija, Farerų salos, Rumunija, Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Serbija ir Juodkalnija, Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija, Kazachija, Kirgizija, Moldova, Rusija, Tadžikija, Turkmėnija, Uzbekija, Ukraina, Saudo Arabija, Bahreinas, Kataras, Omanas, Jungtiniai Arabų Emyratai, (Abu Dabis, Dubajus, Šardža, Adžmanas, Um al Kaivanas, Ras al Khaima, Fudžeira), Kuveitas, Jemenas, Sirija, Iranas, Jordanija, Bolivija, Brazilija, Venesuela, Peru, Panama, Ekvadoras, Kolumbija,

| — | Afrikos valstybės ir teritorijos, išskyrus Pietų Afrikos Respubliką, |
| --- | --- |

—

Afrikos valstybės ir teritorijos, išskyrus Pietų Afrikos Respubliką,

| — | paskirties vietos, minimos Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999 36 straipsnyje (OL L 102, 1999 4 17, p. 11). |
| --- | --- |

—

paskirties vietos, minimos Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/1999 36 straipsnyje (OL L 102, 1999 4 17, p. 11).

---

| 22.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 49/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 49/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 292/2005

2005 m. vasario 21 d.

iš dalies keičiantis Reglamente (EB) Nr. 1210/2004 nustatytų kai kurių cukraus sektoriaus produktų reprezentacines kainas ir papildomus importo muitų dydžius 2004–2005 prekybos metams

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 1995 m. birželio 23 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1423/95, nustatantį išsamias cukraus sektoriaus produktų, išskyrus melasą, importo įgyvendinimo taisykles (2), ypač į jo 1 straipsnio 2 dalies antros pastraipos antrą sakinį ir jo 3 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2004–2005 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1210/2004 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai paskutini kastą buvo iš dalies pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 250/2005 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentacinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2004–2005 prekybos metams, buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 1210/2004 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai paskutini kastą buvo iš dalies pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 250/2005 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 1423/95 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 1423/95 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1423/95 1 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos reprezentacinės kainos ir papildomi importo muitai, nustatyti Reglamentu (EB) Nr. 1210/2004 2004–2005 prekybos metams, yra iš dalies keičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 22 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 21 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 16).

1

(2)  OL L 141, 1995 6 24, p. 16. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 624/98 (OL L 85, 1998 3 20, p. 5).

2

(3)  OL L 232, 2004 7 1, p. 11.

3

(4)  OL L 42, 2005 2 12, p. 27.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti reprezentacinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir KN kodu 1702 90 99 klasifikuojamiems produktams taikomi nuo 2005 m. vasario 22 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis |
| 1701 11 10 (1) | 20,00 | 6,30 |
| 1701 11 90 (1) | 20,00 | 11,95 |
| 1701 12 10 (1) | 20,00 | 6,11 |
| 1701 12 90 (1) | 20,00 | 11,43 |
| 1701 91 00 (2) | 19,95 | 16,44 |
| 1701 99 10 (2) | 19,95 | 10,99 |
| 1701 99 90 (2) | 19,95 | 10,99 |
| 1702 90 99 (3) | 0,20 | 0,44 |

(EUR)

KN kodas

Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis

1701 11 10 (1)

20,00

6,30

1701 11 90 (1)

20,00

11,95

1701 12 10 (1)

20,00

6,11

1701 12 90 (1)

20,00

11,43

1701 91 00 (2)

19,95

16,44

1701 99 10 (2)

19,95

10,99

1701 99 90 (2)

19,95

10,99

1702 90 99 (3)

0,20

0,44

---

(1)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priedo II dalyje (OL L 178, 2001 6 30, p. 1).

(2)  Nustatyta už standartinę kokybę, kaip ji yra apibrėžta reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priedo I dalyje.

(3)  Nustatyta už kiekvieną 1 % sacharozės kiekio.

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 22.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 49/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 49/9

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2003 m. gruodžio 16 d.

dėl Prancūzijos suteiktos valstybės pagalbos bendrovei EDF (Prancūzijos elektra), elektros energijos ir dujų gamybos sektoriui

(pranešta dokumentu Nr. K(2003) 4637)

(tik tekstas prancūzų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/145/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotas šalis pateikti pastabas pagal minėtus straipsnius (1) ir atsižvelgdama į šias pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2001 m. liepos 10 d. laišku paprašė Prancūzijos valdžios institucijų suteikti informacijos apie bendrovei EDF (Prancūzijos elektra) skirtas tam tikras priemones, kurios gali būti laikomos valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2001 m. liepos 10 d. laišku paprašė Prancūzijos valdžios institucijų suteikti informacijos apie bendrovei EDF (Prancūzijos elektra) skirtas tam tikras priemones, kurios gali būti laikomos valstybės pagalba.

| (2) | 2001 m. liepos mėn.–2002 m. birželio mėn. Komisija ir Prancūzijos valdžios institucijos intensyviai susirašinėjo (2). 2002 m. rugsėjo 3 d. buvo surengtas techninis posėdis. |
| --- | --- |

(2)

2001 m. liepos mėn.–2002 m. birželio mėn. Komisija ir Prancūzijos valdžios institucijos intensyviai susirašinėjo (2). 2002 m. rugsėjo 3 d. buvo surengtas techninis posėdis.

| (3) | 2002 m. spalio 16 d. laišku Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms pranešė apie tris sprendimus dėl EDF (3). Vadovaudamasi Sutarties 88 straipsnio 1 dalimi, Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms kaip atitinkamą priemonę pasiūlė panaikinti neribotą valstybės garantiją, suteikiamą visiems EDF, kaip valstybės gamybos ir prekybos įmonės (VGP įmonė), įsipareigojimams, kuri leidžia netaikyti įstatymų dėl sunkumų patiriančių įmonių teisminio sanavimo ir likvidavimo. Vadovaudamasi Sutarties 88 straipsnio 2 dalimi, Komisija taip pat pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl lengvatos, kurią turėjo EDF, kai pertvarkydama 1977 m. balansą nesumokėjo privalomųjų mokesčių už dalį neapmokestintų atidėjimų, skirtų pagrindinio tiekimo tinklo (PTT) atnaujinimui. Be to, Komisija pareikalavo iš Prancūzijos valdžios institucijų tam tikros informacijos, būtinos šios mokesčio lengvatos suteikimo oficialiai tyrimo procedūrai. |
| --- | --- |

(3)

2002 m. spalio 16 d. laišku Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms pranešė apie tris sprendimus dėl EDF (3). Vadovaudamasi Sutarties 88 straipsnio 1 dalimi, Komisija Prancūzijos valdžios institucijoms kaip atitinkamą priemonę pasiūlė panaikinti neribotą valstybės garantiją, suteikiamą visiems EDF, kaip valstybės gamybos ir prekybos įmonės (VGP įmonė), įsipareigojimams, kuri leidžia netaikyti įstatymų dėl sunkumų patiriančių įmonių teisminio sanavimo ir likvidavimo. Vadovaudamasi Sutarties 88 straipsnio 2 dalimi, Komisija taip pat pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl lengvatos, kurią turėjo EDF, kai pertvarkydama 1977 m. balansą nesumokėjo privalomųjų mokesčių už dalį neapmokestintų atidėjimų, skirtų pagrindinio tiekimo tinklo (PTT) atnaujinimui. Be to, Komisija pareikalavo iš Prancūzijos valdžios institucijų tam tikros informacijos, būtinos šios mokesčio lengvatos suteikimo oficialiai tyrimo procedūrai.

| (4) | Prancūzijos valdžios institucijos 2002 m. gruodžio 11 d. laiške Komisijai pateiktose pastabose paneigė, kad kokia nors forma teikia valstybės pagalbą valstybės gamybos ir prekybos įmonei (VGP įmonei) ir atsisakė įgyvendinti pasiūlytą atitinkamą priemonę. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat paneigė, kad 1997 m. EDF buvo suteiktos mokesčių lengvatos. 2003 m. gruodžio 12 d. įvyko Komisijos ir Prancūzijos valdžios institucijų techninis posėdis, kuriame buvo nagrinėjamas mokesčių lengvatų klausimas. |
| --- | --- |

(4)

Prancūzijos valdžios institucijos 2002 m. gruodžio 11 d. laiške Komisijai pateiktose pastabose paneigė, kad kokia nors forma teikia valstybės pagalbą valstybės gamybos ir prekybos įmonei (VGP įmonei) ir atsisakė įgyvendinti pasiūlytą atitinkamą priemonę. Prancūzijos valdžios institucijos taip pat paneigė, kad 1997 m. EDF buvo suteiktos mokesčių lengvatos. 2003 m. gruodžio 12 d. įvyko Komisijos ir Prancūzijos valdžios institucijų techninis posėdis, kuriame buvo nagrinėjamas mokesčių lengvatų klausimas.

| (5) | Prancūzijos valdžios institucijoms atsisakius įgyvendinti pasiūlytą atitinkamą priemonę, 2003 m. balandžio 2 d. Komisija, vadovaudamasi 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (4), 19 straipsnio 2 dalimi nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, numatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dėl neribotų valstybės garantijų, suteiktų EDF, kadangi ši įmonė negali bankrutuoti (5). Vykdant oficialią tyrimo procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijos 2003 m. birželio 12 d. laišku Komisijai pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(5)

Prancūzijos valdžios institucijoms atsisakius įgyvendinti pasiūlytą atitinkamą priemonę, 2003 m. balandžio 2 d. Komisija, vadovaudamasi 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (4), 19 straipsnio 2 dalimi nusprendė pradėti oficialią tyrimo procedūrą, numatytą Sutarties 88 straipsnio 2 dalyje, dėl neribotų valstybės garantijų, suteiktų EDF, kadangi ši įmonė negali bankrutuoti (5). Vykdant oficialią tyrimo procedūrą, Prancūzijos valdžios institucijos 2003 m. birželio 12 d. laišku Komisijai pateikė savo pastabas.

| (6) | 2003 m. lapkričio 11 d. laiške, vėliau pateikė papildomos informacijos 2003 m. lapkričio 21 d. ir 2003 m. gruodžio 11 d. laiškais, Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai pranešė apie pensijų sistemos reformą elektros energijos ir dujų pramonės (EEDP) sektoriuje ir pateikė nutarimą, numatantį EDF pertvarkyti į komercinę bendrovę, veikiančią pagal bendrąją teisę. Jos nurodo, kad šios dvi reformos bus įtrauktos į bendrą įstatymo projektą. 2003 m. gruodžio 16 d. laiške Prancūzijos vyriausybė patvirtino, kad ji pasiūlys Parlamentui nuostatas dėl EDF, kuri dabar yra valstybės įmonė, teisinio statuso pakeitimo, suteikiant jai teisinį statusą pagal bendrąją teisę, ir šios nuostatos bus įgyvendintos iki 2005 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(6)

2003 m. lapkričio 11 d. laiške, vėliau pateikė papildomos informacijos 2003 m. lapkričio 21 d. ir 2003 m. gruodžio 11 d. laiškais, Prancūzijos valdžios institucijos Komisijai pranešė apie pensijų sistemos reformą elektros energijos ir dujų pramonės (EEDP) sektoriuje ir pateikė nutarimą, numatantį EDF pertvarkyti į komercinę bendrovę, veikiančią pagal bendrąją teisę. Jos nurodo, kad šios dvi reformos bus įtrauktos į bendrą įstatymo projektą. 2003 m. gruodžio 16 d. laiške Prancūzijos vyriausybė patvirtino, kad ji pasiūlys Parlamentui nuostatas dėl EDF, kuri dabar yra valstybės įmonė, teisinio statuso pakeitimo, suteikiant jai teisinį statusą pagal bendrąją teisę, ir šios nuostatos bus įgyvendintos iki 2005 m. sausio 1 d.

| (7) | 2003 m. lapkričio 17 d. įvyko kitas Komisijos, Prancūzijos valdžios institucijų ir EDF atstovų techninis posėdis dėl EDF suteiktų mokesčių lengvatų. 2003 m. lapkričio 20 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos taip pat pateikė papildomą informaciją šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(7)

2003 m. lapkričio 17 d. įvyko kitas Komisijos, Prancūzijos valdžios institucijų ir EDF atstovų techninis posėdis dėl EDF suteiktų mokesčių lengvatų. 2003 m. lapkričio 20 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos taip pat pateikė papildomą informaciją šiuo klausimu.

II.   ATITINKAMŲ PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

A)   Neribota valstybės garantija

| (8) | EDF gamina, perduoda ir tiekia elektros energiją visoje Prancūzijos teritorijoje. EDF grupė yra viena svarbiausių Europos ir su ja susijusiose rinkose. Ši grupė taip pat dalyvauja Kinijos, Egipto, Argentinos, Brazilijos, Meksikos ir Jungtinių Amerikos Valstijų rinkose. |
| --- | --- |

(8)

EDF gamina, perduoda ir tiekia elektros energiją visoje Prancūzijos teritorijoje. EDF grupė yra viena svarbiausių Europos ir su ja susijusiose rinkose. Ši grupė taip pat dalyvauja Kinijos, Egipto, Argentinos, Brazilijos, Meksikos ir Jungtinių Amerikos Valstijų rinkose.

| (9) | 2002 m. apyvarta siekė 48,4 mlrd. eurų; šiuo metu EDF turi 32,5 mln. vartotojų Prancūzijoje ir 8,9 mln. vartotojų visoje Europoje. „EDF Energy“ (Didžioji Britanija) ir „EnBW“ (Vokietija) yra svarbiausi Europoje EDF filialai energetikos srityje, tačiau ji dalyvauja ir daugelio kitų Europos įmonių veikloje. |
| --- | --- |

(9)

2002 m. apyvarta siekė 48,4 mlrd. eurų; šiuo metu EDF turi 32,5 mln. vartotojų Prancūzijoje ir 8,9 mln. vartotojų visoje Europoje. „EDF Energy“ (Didžioji Britanija) ir „EnBW“ (Vokietija) yra svarbiausi Europoje EDF filialai energetikos srityje, tačiau ji dalyvauja ir daugelio kitų Europos įmonių veikloje.

| (10) | EDF pagal 1946 m. balandžio 8 d. įstatymą Nr. 46-628 įkurta kaip VGP įmonė. Prancūzijoje pagal viešąją teisę veikiantiems juridiniams asmenims, kuriems priklauso ir VGP įmonės, nėra taikomos sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir likvidavimo bendrosios teisės normos. |
| --- | --- |

(10)

EDF pagal 1946 m. balandžio 8 d. įstatymą Nr. 46-628 įkurta kaip VGP įmonė. Prancūzijoje pagal viešąją teisę veikiantiems juridiniams asmenims, kuriems priklauso ir VGP įmonės, nėra taikomos sunkumų patiriančių įmonių sanavimo ir likvidavimo bendrosios teisės normos.

| (11) | Pagal Prancūzijos teismų praktiką (6) nuo XIX amžiaus pabaigos viešųjų asmenų turtas nėra areštuojamas, todėl pagal viešąją teisę veikiantiems juridiniams asmenims negalima pritaikyti nemokumo ir bankroto procedūros. |
| --- | --- |

(11)

Pagal Prancūzijos teismų praktiką (6) nuo XIX amžiaus pabaigos viešųjų asmenų turtas nėra areštuojamas, todėl pagal viešąją teisę veikiantiems juridiniams asmenims negalima pritaikyti nemokumo ir bankroto procedūros.

B)   EEDP sektoriaus pensijų sistemos reforma

| (12) | Prancūzijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie EEDP pensijų sistemos reformą. |
| --- | --- |

(12)

Prancūzijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie EEDP pensijų sistemos reformą.

| (13) | Dabartinė EEDP sektoriaus pensijų sistema yra specifinė ir ji veikia atskirai nuo bendros socialinės apsaugos sistemos. Tai yra perskirstomoji pensijų sistema, finansuojama iš darbuotojų įmokų ir sektoriaus įmonių įmokos (toliau – išlyginamoji įmoka), kuri yra proporcinga užmokesčių dydžiui ir yra skirta kiekvienų metų pensijų sistemų sąnaudoms išlyginti. Nors ši pensijų sistema yra taikoma visam sektoriui, jai vadovauja bendra tarnyba, priklausanti EDF ir Prancūzijos dujoms (GDF). |
| --- | --- |

(13)

Dabartinė EEDP sektoriaus pensijų sistema yra specifinė ir ji veikia atskirai nuo bendros socialinės apsaugos sistemos. Tai yra perskirstomoji pensijų sistema, finansuojama iš darbuotojų įmokų ir sektoriaus įmonių įmokos (toliau – išlyginamoji įmoka), kuri yra proporcinga užmokesčių dydžiui ir yra skirta kiekvienų metų pensijų sistemų sąnaudoms išlyginti. Nors ši pensijų sistema yra taikoma visam sektoriui, jai vadovauja bendra tarnyba, priklausanti EDF ir Prancūzijos dujoms (GDF).

| (14) | Vykdant reformą, apie kurią pranešė Prancūzijos valdžios institucijos, numatoma įsteigti prilygstančią socialinei apsaugai instituciją (Valstybinę elektros energijos ir dujų pramonės kasą), turinčią valstybės įgaliojimus, nepriklausomą nuo EDF ir GDF, dotuojamą privataus juridinio asmens ir reglamentuojamą Socialinės apsaugos kodekso. Visi EEDP sektoriaus darbuotojai ir darbdaviai turės priklausyti šiai kasai. |
| --- | --- |

(14)

Vykdant reformą, apie kurią pranešė Prancūzijos valdžios institucijos, numatoma įsteigti prilygstančią socialinei apsaugai instituciją (Valstybinę elektros energijos ir dujų pramonės kasą), turinčią valstybės įgaliojimus, nepriklausomą nuo EDF ir GDF, dotuojamą privataus juridinio asmens ir reglamentuojamą Socialinės apsaugos kodekso. Visi EEDP sektoriaus darbuotojai ir darbdaviai turės priklausyti šiai kasai.

| (15) | Ekonominiu požiūriu vykdant reformą išskiriami dvejopi mokesčiai:






  — | „pagrindiniai“ mokesčiai yra tie, kurie sumokėti mainais į įmoką, atleidžiančią nuo įsipareigojimų pagal bendrąją teisę, kuriuos tvarko pagal bendrąją teisę veikiančios pensijų sistemos (bendroji socialinės apsaugos sistema ir papildomos privalomosios sistemos), |
| --- | --- | --- |

(15)

Ekonominiu požiūriu vykdant reformą išskiriami dvejopi mokesčiai:

—

„pagrindiniai“ mokesčiai yra tie, kurie sumokėti mainais į įmoką, atleidžiančią nuo įsipareigojimų pagal bendrąją teisę, kuriuos tvarko pagal bendrąją teisę veikiančios pensijų sistemos (bendroji socialinės apsaugos sistema ir papildomos privalomosios sistemos),

| — | specifiniai EEDP sektoriaus mokesčiai yra didesni už įprastus bendrosios sistemos ir papildomų privalomųjų sistemų sumokamus mokesčius. Šie specifiniai mokesčiai sudaro skirtumą tarp specialiosios EEDP sistemos sumokamų ir pagrindinių mokesčių. |
| --- | --- |

—

specifiniai EEDP sektoriaus mokesčiai yra didesni už įprastus bendrosios sistemos ir papildomų privalomųjų sistemų sumokamus mokesčius. Šie specifiniai mokesčiai sudaro skirtumą tarp specialiosios EEDP sistemos sumokamų ir pagrindinių mokesčių.

a)   Pagrindiniai mokesčiai

| (16) | Dėl pagrindinių mokesčių (7) vykdant reformą numatoma specialiąją EEDP sistemą prijungti prie bendrosios sistemos (CNAV – Samdomų darbuotojų senatvės draudimo valstybinė kasa) ir papildomų privalomųjų sistemų (AGIRC – Bendroji administracijos darbuotojų pensijų kasų asociacija ir ARRCO – Papildomų pensijų sistemų asociacija). Šios sistemos sektoriaus darbuotojams sumokės pagrindinius mokesčius vietoje sektoriaus įmonių įmokos, atleidžiančios nuo įsipareigojimų pagal bendrąją teisę. |
| --- | --- |

(16)

Dėl pagrindinių mokesčių (7) vykdant reformą numatoma specialiąją EEDP sistemą prijungti prie bendrosios sistemos (CNAV – Samdomų darbuotojų senatvės draudimo valstybinė kasa) ir papildomų privalomųjų sistemų (AGIRC – Bendroji administracijos darbuotojų pensijų kasų asociacija ir ARRCO – Papildomų pensijų sistemų asociacija). Šios sistemos sektoriaus darbuotojams sumokės pagrindinius mokesčius vietoje sektoriaus įmonių įmokos, atleidžiančios nuo įsipareigojimų pagal bendrąją teisę.

| (17) | Kad prijungiančioms sistemoms nebūtų daroma finansinė įtaka (8), socialinės apsaugos institucijos nustato oficialią šio prijungimo tvarką. Šis prijungimas pirmiausia gali būti atliekamas taikant sąnaudų rodiklių apskaitos metodą arba sąnaudų procentinių santykių metodą, kuriais Prancūzijos socialinės apsaugos institucijos naudojosi atlikdamos kitus prijungimus (9). |
| --- | --- |

(17)

Kad prijungiančioms sistemoms nebūtų daroma finansinė įtaka (8), socialinės apsaugos institucijos nustato oficialią šio prijungimo tvarką. Šis prijungimas pirmiausia gali būti atliekamas taikant sąnaudų rodiklių apskaitos metodą arba sąnaudų procentinių santykių metodą, kuriais Prancūzijos socialinės apsaugos institucijos naudojosi atlikdamos kitus prijungimus (9).

| (18) | 2003 m. gruodžio 11 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos teigia:
  „Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad sutartys, kurios bus sudarytos tarp elektros energijos ir dujų pramonės sektoriaus ir pagal bendrąją teisę veikiančių sistemų (prijungiančios sistemos), kaip ir bet kuri kita šioje srityje panaudota priemonė, neturės finansinės įtakos visoms šalims ir valstybei.“. |
| --- | --- |

(18)

2003 m. gruodžio 11 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos teigia:

„Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad sutartys, kurios bus sudarytos tarp elektros energijos ir dujų pramonės sektoriaus ir pagal bendrąją teisę veikiančių sistemų (prijungiančios sistemos), kaip ir bet kuri kita šioje srityje panaudota priemonė, neturės finansinės įtakos visoms šalims ir valstybei.“.

b)   Specifiniai mokesčiai

| (19) | Dėl specifinių mokesčių (10) vykdant reformą skiriami specifiniai būsimieji mokesčiai ir specifiniai ankstesnieji mokesčiai. |
| --- | --- |

(19)

Dėl specifinių mokesčių (10) vykdant reformą skiriami specifiniai būsimieji mokesčiai ir specifiniai ankstesnieji mokesčiai.

| (20) | Įmonės administruos specifinius būsimuosius mokesčius, kuriuos sektoriaus darbuotojai sumokės po reformos, nepasikeitus sąlygoms ir nepriklausomai nuo jų sumos padidėjimo, susijusio su užmokesčio fondo svyravimu. |
| --- | --- |

(20)

Įmonės administruos specifinius būsimuosius mokesčius, kuriuos sektoriaus darbuotojai sumokės po reformos, nepasikeitus sąlygoms ir nepriklausomai nuo jų sumos padidėjimo, susijusio su užmokesčio fondo svyravimu.

| (21) | Sektoriaus įmonės nebemokės specifinių ankstesnių elektros energijos ir dujų perdavimo ir tiekimo sektoriaus darbuotojų mokesčių, sukauptų reformos dieną, bet jie bus surenkami iš nustatytų tarifinių įmokų. Ši įmoka nustatoma pagal kiekvienam galutiniam vartotojui taikomą elektros ar dujų tinklų naudojimosi tarifą ir nepriklauso nuo iš tikrųjų sunaudotos energijos kiekio. Visa įmoka bus surenkama įvertinus elektros energijos arba dujų perdavimą galutiniam vartotojui ir pervesta į naują EEDP sektoriaus pensijų kasą. |
| --- | --- |

(21)

Sektoriaus įmonės nebemokės specifinių ankstesnių elektros energijos ir dujų perdavimo ir tiekimo sektoriaus darbuotojų mokesčių, sukauptų reformos dieną, bet jie bus surenkami iš nustatytų tarifinių įmokų. Ši įmoka nustatoma pagal kiekvienam galutiniam vartotojui taikomą elektros ar dujų tinklų naudojimosi tarifą ir nepriklauso nuo iš tikrųjų sunaudotos energijos kiekio. Visa įmoka bus surenkama įvertinus elektros energijos arba dujų perdavimą galutiniam vartotojui ir pervesta į naują EEDP sektoriaus pensijų kasą.

| (22) | Sektoriaus įmonės ir toliau mokės specifinius ankstesnius darbuotojų, nepriklausančių elektros energijos ir dujų tiekimo sektoriui, reformos dieną surinktus mokesčius. Reformos dieną šie specifiniai pensijų mokesčiai bus paskirstomi sektoriaus įmonėms pagal du kriterijus: pagal užmokesčio fondo dydį ir įmonių, turinčių EEDP įmonės statusą, darbuotojų darbo laiko trukmę. |
| --- | --- |

(22)

Sektoriaus įmonės ir toliau mokės specifinius ankstesnius darbuotojų, nepriklausančių elektros energijos ir dujų tiekimo sektoriui, reformos dieną surinktus mokesčius. Reformos dieną šie specifiniai pensijų mokesčiai bus paskirstomi sektoriaus įmonėms pagal du kriterijus: pagal užmokesčio fondo dydį ir įmonių, turinčių EEDP įmonės statusą, darbuotojų darbo laiko trukmę.

| (23) | Be to, vykdant minėtą reformą numatoma valstybės garantiją dėl pensijų įmokos, kurios dydis yra toks, kaip visi specifiniai ankstesni mokesčiai. Pagaliau ši garantija bus suteikiama ne įmonėms, o Valstybinei elektros energijos ir dujų pramonės kasai. Ją bus galima įgyvendinti tik nustačius įmonės nemokumą ir panaudojus išankstinį įmonių solidarumo mechanizmą, kuriam taikoma tam tikra riba. |
| --- | --- |

(23)

Be to, vykdant minėtą reformą numatoma valstybės garantiją dėl pensijų įmokos, kurios dydis yra toks, kaip visi specifiniai ankstesni mokesčiai. Pagaliau ši garantija bus suteikiama ne įmonėms, o Valstybinei elektros energijos ir dujų pramonės kasai. Ją bus galima įgyvendinti tik nustačius įmonės nemokumą ir panaudojus išankstinį įmonių solidarumo mechanizmą, kuriam taikoma tam tikra riba.

C)   Lengvata, suteikta EDF 1997 m. nesumokėjus įmonės pelno mokesčio už dalį atidėjimų (sudarytų iš nesumokėtų mokesčių), skirtų pagrindinio tiekimo tinklo (PTT) atnaujinimui

| (24) | 1987 m. EDF, motyvuodama tuo, kad 1956 m. pasirašius koncesijos sutartį jai buvo perleistas pagrindinis tiekimo tinklas (PTT), iš dalies pakeitė savo apskaitos metodą ir balanse PTT priklausantį turtą įtraukė į eilutę „Perleistas turtas“. EDF šiam turtui pritaikė Prancūzijoje nustatytas specialias perleisto turto, kurį pasibaigus perleidimo laikui reikia grąžinti valstybei, apskaitos taisykles ir sudarė neapmokestintus atidėjimus, skirtus PTT atnaujinimui. |
| --- | --- |

(24)

1987 m. EDF, motyvuodama tuo, kad 1956 m. pasirašius koncesijos sutartį jai buvo perleistas pagrindinis tiekimo tinklas (PTT), iš dalies pakeitė savo apskaitos metodą ir balanse PTT priklausantį turtą įtraukė į eilutę „Perleistas turtas“. EDF šiam turtui pritaikė Prancūzijoje nustatytas specialias perleisto turto, kurį pasibaigus perleidimo laikui reikia grąžinti valstybei, apskaitos taisykles ir sudarė neapmokestintus atidėjimus, skirtus PTT atnaujinimui.

| (25) | 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymu nustatyta, kad nuo 1956 m. EDF yra PTT savininkas. 1987–1996 m. sukaupti atidėjimai pagal perleisto turto tvarką tapo nepagrįsti. |
| --- | --- |

(25)

1997 m. lapkričio 10 d. įstatymu nustatyta, kad nuo 1956 m. EDF yra PTT savininkas. 1987–1996 m. sukaupti atidėjimai pagal perleisto turto tvarką tapo nepagrįsti.

| (26) | 1997 m. EDF turėjo dvejopus neapmokestintus atidėjimus, skirtus PTT atnaujinimui: 38,5 milijardo Prancūzijos frankų (FRF) nepanaudotų atidėjimų ir 18,345 milijardo FRF perleidimo mokesčių – už šią sumą jau buvo atlikti atnaujinimo darbai. |
| --- | --- |

(26)

1997 m. EDF turėjo dvejopus neapmokestintus atidėjimus, skirtus PTT atnaujinimui: 38,5 milijardo Prancūzijos frankų (FRF) nepanaudotų atidėjimų ir 18,345 milijardo FRF perleidimo mokesčių – už šią sumą jau buvo atlikti atnaujinimo darbai.

| (27) | Šiems atidėjimams netekus pagrindo, Prancūzijos valdžios institucijos, vadovaudamosi įstatymu ir ministerijos sprendimu, pertvarkė EDF balansą. |
| --- | --- |

(27)

Šiems atidėjimams netekus pagrindo, Prancūzijos valdžios institucijos, vadovaudamosi įstatymu ir ministerijos sprendimu, pertvarkė EDF balansą.

| (28) | Pirma, 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymu Nr. 97-1026 nustatoma, kad „nuo 1997 m. sausio 1 d. PTT turto, perleisto natūra ir esančio EDF balanso pasyvuose, mainomoji vertė, be įvertinimo skirtumo, priskiriama „kapitalo dotacijas“ “. Įstatyme numatyta, kad dalis atidėjimų, sudarančių perleidimo mokesčius, perklasifikuojama į kapitalo dotacijas, kurioms netaikomas pelno mokestis. |
| --- | --- |

(28)

Pirma, 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymu Nr. 97-1026 nustatoma, kad „nuo 1997 m. sausio 1 d. PTT turto, perleisto natūra ir esančio EDF balanso pasyvuose, mainomoji vertė, be įvertinimo skirtumo, priskiriama „kapitalo dotacijas“ “. Įstatyme numatyta, kad dalis atidėjimų, sudarančių perleidimo mokesčius, perklasifikuojama į kapitalo dotacijas, kurioms netaikomas pelno mokestis.

| (29) | Antra, 1997 m. gruodžio 22 d. ekonomikos, finansų ir pramonės ministro bei pramonės valstybės sekretoriaus laiško, adresuoto EDF (toliau – ekonomikos ministro laiškas), 1 priede aiškinamas EDF balanso pertvarkymas pagal 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymo Nr. 97-10264 straipsnį:






  „— | „Perleidimo mokesčių“ (18 345 563 605 FRF) perskirstymas:






  — | PTT natūra perleisto turto už 14 119 065 335 FRF mainomosios vertės konsolidavimas dotacijoms kapitalo didinimui, |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Antra, 1997 m. gruodžio 22 d. ekonomikos, finansų ir pramonės ministro bei pramonės valstybės sekretoriaus laiško, adresuoto EDF (toliau – ekonomikos ministro laiškas), 1 priede aiškinamas EDF balanso pertvarkymas pagal 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymo Nr. 97-10264 straipsnį:

„—

„Perleidimo mokesčių“ (18 345 563 605 FRF) perskirstymas:

—

PTT natūra perleisto turto už 14 119 065 335 FRF mainomosios vertės konsolidavimas dotacijoms kapitalo didinimui,

| — | PTT turto perkainavimo 1959 m. (2 425 mlrd. FRF) ir 1976 m. (nesudėvėtas turtas: 97 mlrd. FRF) skirtumų prijungimas prie eilutės „PTT perkainavimo skirtumai“, kurioje nurodyta 1 720 mlrd. FRF suma padidėja iki 4 145 mlrd. FRF, |
| --- | --- |

—

PTT turto perkainavimo 1959 m. (2 425 mlrd. FRF) ir 1976 m. (nesudėvėtas turtas: 97 mlrd. FRF) skirtumų prijungimas prie eilutės „PTT perkainavimo skirtumai“, kurioje nurodyta 1 720 mlrd. FRF suma padidėja iki 4 145 mlrd. FRF,

| — | atidėjimų sujungimas dėl nudėvėto turto perkainavimo 1976 m. (1 704 mlrd. FRF) eilutėje nurodyta suma 877 mlrd. FRF padidėja iki 2 581 mlrd. FRF. |
| --- | --- |

—

atidėjimų sujungimas dėl nudėvėto turto perkainavimo 1976 m. (1 704 mlrd. FRF) eilutėje nurodyta suma 877 mlrd. FRF padidėja iki 2 581 mlrd. FRF.

| — | Pagal 1997 m. birželio 6 d. Valstybinės apskaitos tarybos nuomonę Nr. 97-06 dėl apskaitos pakeitimų nepagrįsti atidėjimai (38 520 943 408 FRF) atnaujinimui priskiriami kitų metų biudžetui“. |
| --- | --- |

—

Pagal 1997 m. birželio 6 d. Valstybinės apskaitos tarybos nuomonę Nr. 97-06 dėl apskaitos pakeitimų nepagrįsti atidėjimai (38 520 943 408 FRF) atnaujinimui priskiriami kitų metų biudžetui“.

| (30) | Ekonomikos ministro laiško 3 priede nurodomos ir dėl EDF balanso pertvarkymo susidariusios mokestinės pasekmės. Atnaujinimui skirtus nepanaudotus 38,5 milijardo FRF atidėjimus priskyrus kitų metų biudžetui, pastebėtas grynųjų aktyvų svyravimas, ir yra taikomas 41,66 % įmonės mokestis, galiojantis 1997 m. |
| --- | --- |

(30)

Ekonomikos ministro laiško 3 priede nurodomos ir dėl EDF balanso pertvarkymo susidariusios mokestinės pasekmės. Atnaujinimui skirtus nepanaudotus 38,5 milijardo FRF atidėjimus priskyrus kitų metų biudžetui, pastebėtas grynųjų aktyvų svyravimas, ir yra taikomas 41,66 % įmonės mokestis, galiojantis 1997 m.

| (31) | Taigi 38,5 milijardo FRF dar nepanaudotų atidėjimų Prancūzijos valdžios institucijų buvo apmokestinta, tuo tarpu dalis atidėjimų, priskiriamų perleidimo mokesčiams, nebuvo apmokestinta. |
| --- | --- |

(31)

Taigi 38,5 milijardo FRF dar nepanaudotų atidėjimų Prancūzijos valdžios institucijų buvo apmokestinta, tuo tarpu dalis atidėjimų, priskiriamų perleidimo mokesčiams, nebuvo apmokestinta.

| (32) | Pagal 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymą ir ekonomikos ministro laišką perkainavimo skirtumai buvo priskirti rubrikai „Nuosavybė“ ir nebuvo apmokestinti, kadangi jie sudarė perkainavimo pajamas, gautas atleidus nuo mokesčių arba pagal 1956 m. ir 1976 m. įstatymus dėl perkainavimo pritaikius mokesčių netaikymo tvarką. |
| --- | --- |

(32)

Pagal 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymą ir ekonomikos ministro laišką perkainavimo skirtumai buvo priskirti rubrikai „Nuosavybė“ ir nebuvo apmokestinti, kadangi jie sudarė perkainavimo pajamas, gautas atleidus nuo mokesčių arba pagal 1956 m. ir 1976 m. įstatymus dėl perkainavimo pritaikius mokesčių netaikymo tvarką.

| (33) | Pertvarkant EDF balansą, Prancūzijos valdžios institucijos laikėsi Valstybinės apskaitos tarybos 1997 m. birželio 18 d. nuomonės Nr. 97-06 dėl apskaitos metodų, įvertinimo ir mokesčių pritaikymo pakeitimų ir klaidų ištaisymo (toliau – Valstybinės apskaitos tarybos nuomonė), nustatančios, kad apskaitos klaidos, pagal savo pobūdį susijusios su ankstesnėmis apskaitos operacijomis, „priskiriamos tiems finansinių metų rezultatams, kuriais jos ir buvo nustatytos“. |
| --- | --- |

(33)

Pertvarkant EDF balansą, Prancūzijos valdžios institucijos laikėsi Valstybinės apskaitos tarybos 1997 m. birželio 18 d. nuomonės Nr. 97-06 dėl apskaitos metodų, įvertinimo ir mokesčių pritaikymo pakeitimų ir klaidų ištaisymo (toliau – Valstybinės apskaitos tarybos nuomonė), nustatančios, kad apskaitos klaidos, pagal savo pobūdį susijusios su ankstesnėmis apskaitos operacijomis, „priskiriamos tiems finansinių metų rezultatams, kuriais jos ir buvo nustatytos“.

| (34) | Komisija 2002 m. spalio 15 d. nurodė Prancūzijos valdžios institucijoms pateikti visus šios pagalbos priemonės apskaitos įvertinimui būtinus dokumentus, informaciją ir duomenis, pirmiausia visas Prancūzijos audito rūmų konfidencialių ataskaitų kopijas. Prancūzijos valdžios institucijos pateikė tik šių ataskaitų ištraukas, motyvuodamos tuo, kad tik šios ištraukos yra susijusios su Komisijos atliekamais tyrimais ir kad „atitinkamose Audito rūmų ataskaitose apie EDF yra svarbių duomenų, kurie yra komercinė paslaptis.“. |
| --- | --- |

(34)

Komisija 2002 m. spalio 15 d. nurodė Prancūzijos valdžios institucijoms pateikti visus šios pagalbos priemonės apskaitos įvertinimui būtinus dokumentus, informaciją ir duomenis, pirmiausia visas Prancūzijos audito rūmų konfidencialių ataskaitų kopijas. Prancūzijos valdžios institucijos pateikė tik šių ataskaitų ištraukas, motyvuodamos tuo, kad tik šios ištraukos yra susijusios su Komisijos atliekamais tyrimais ir kad „atitinkamose Audito rūmų ataskaitose apie EDF yra svarbių duomenų, kurie yra komercinė paslaptis.“.

| (35) | Komisija daro išvadą, kad pateikti dokumentai yra gerokai sutrumpinti. Ji primena, kad dokumentų reikšmę atliekamiems tyrimams turi vertinti ne valstybė narė, o Komisija. Be to, atsisakant pateikti dokumentus Komisijai komercinės paslaptys nėra pakankamas motyvas, nes Komisija įsipareigoja konfidencialiai išnagrinėti visą su komercinėmis paslaptimis susijusią informaciją. Valstybei narei atsisakius pateikti Komisijos reikalaujamą dokumentą, Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 13 straipsnio 1 dalį sprendimą gali priimti remdamasi turima informacija. |
| --- | --- |

(35)

Komisija daro išvadą, kad pateikti dokumentai yra gerokai sutrumpinti. Ji primena, kad dokumentų reikšmę atliekamiems tyrimams turi vertinti ne valstybė narė, o Komisija. Be to, atsisakant pateikti dokumentus Komisijai komercinės paslaptys nėra pakankamas motyvas, nes Komisija įsipareigoja konfidencialiai išnagrinėti visą su komercinėmis paslaptimis susijusią informaciją. Valstybei narei atsisakius pateikti Komisijos reikalaujamą dokumentą, Komisija pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 13 straipsnio 1 dalį sprendimą gali priimti remdamasi turima informacija.

III.   SUINTERESUOTOS TREČIOSIOS ŠALIES PASTABOS

| (36) | Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Valstybinė nepriklausomų šiluminės elektros energijos gamintojų profesinė sąjunga (SNPIET) 2003 m. sausio 6 d. laiške Komisijai pateikė pastabas dėl 1997 m. EDF nesumokėtų įmonės mokesčių už dalį atidėjimų, skirtų PTT atnaujinimo darbams, sudarytų iš nesumokėtų mokesčių. Pagal šias pastabas EDF, vykdydama savo veiklą, nepaisė 1946 m. balandžio 8 d. įsakymo Nr. 46-628 reikalavimų ir nesilaikė pramonės ir prekybos įmonėms taikomų taisyklių. |
| --- | --- |

(36)

Pradėjus oficialią tyrimo procedūrą, Valstybinė nepriklausomų šiluminės elektros energijos gamintojų profesinė sąjunga (SNPIET) 2003 m. sausio 6 d. laiške Komisijai pateikė pastabas dėl 1997 m. EDF nesumokėtų įmonės mokesčių už dalį atidėjimų, skirtų PTT atnaujinimo darbams, sudarytų iš nesumokėtų mokesčių. Pagal šias pastabas EDF, vykdydama savo veiklą, nepaisė 1946 m. balandžio 8 d. įsakymo Nr. 46-628 reikalavimų ir nesilaikė pramonės ir prekybos įmonėms taikomų taisyklių.

IV.   PRANCŪZIJOS VALDŽIOS INSTITUCIJŲ PASTABOS ATLIEKANT OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ

| (37) | Prancūzijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas Komisijai atliekant dvi oficialias tyrimo procedūras. |
| --- | --- |

(37)

Prancūzijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas Komisijai atliekant dvi oficialias tyrimo procedūras.

A)   Neribota valstybės garantija

| (38) | Prancūzijos valdžios institucijos 2003 m. birželio 12 d. laiške Komisijai pateikė savo pastabas ir, prieš suteikdamos papildomą informaciją, pakartojo 2002 m. gruodžio 11 d. išdėstytus argumentus. |
| --- | --- |

(38)

Prancūzijos valdžios institucijos 2003 m. birželio 12 d. laiške Komisijai pateikė savo pastabas ir, prieš suteikdamos papildomą informaciją, pakartojo 2002 m. gruodžio 11 d. išdėstytus argumentus.

| (39) | Prancūzijos valdžios institucijos 2002 m. gruodžio 11 d. laiške neigė pagalbą ir pateikė šiuos argumentus:






  a) | Pagal 1980 m. liepos 16 d. įsakymą Nr. 80-539 dėl administracine tvarka paskirtų delspinigių ir juridinių asmenų, veikiančių pagal viešąją teisę, teismo nutarimų vykdymo VGP įmonė atsako už savo skolas. Tais atvejais, kai kreditų nepakanka, VGP įmonė privalo būtinas lėšas sudaryti mažindama kitoms išlaidoms skirtus kreditus arba didindama savo lėšas. Nemokumo atveju priežiūros institucija pateikia VGP įmonei oficialų reikalavimą imtis veiksmų. Jei ši priemonė yra neveiksminga, priežiūros institucija prireikus randa būtinų lėšų ir įsako apmokėti išlaidas. Prancūzijos valdžios institucijų nuomone, valstybė nesumoka vietoje VGP įmonės skolų, o tik skiria asignavimus tuo atveju, kai įmonė yra nemoki. |
| --- | --- | --- |

(39)

Prancūzijos valdžios institucijos 2002 m. gruodžio 11 d. laiške neigė pagalbą ir pateikė šiuos argumentus:

a)

Pagal 1980 m. liepos 16 d. įsakymą Nr. 80-539 dėl administracine tvarka paskirtų delspinigių ir juridinių asmenų, veikiančių pagal viešąją teisę, teismo nutarimų vykdymo VGP įmonė atsako už savo skolas. Tais atvejais, kai kreditų nepakanka, VGP įmonė privalo būtinas lėšas sudaryti mažindama kitoms išlaidoms skirtus kreditus arba didindama savo lėšas. Nemokumo atveju priežiūros institucija pateikia VGP įmonei oficialų reikalavimą imtis veiksmų. Jei ši priemonė yra neveiksminga, priežiūros institucija prireikus randa būtinų lėšų ir įsako apmokėti išlaidas. Prancūzijos valdžios institucijų nuomone, valstybė nesumoka vietoje VGP įmonės skolų, o tik skiria asignavimus tuo atveju, kai įmonė yra nemoki.

| b) | Pagalba yra ne VGP įmonei suteiktas statusas, bet dėl šio statuso suteikiamos palankesnės sąlygos kreditui gauti. Todėl Komisija neįrodė, kokiu būdu VGP įmonės neleistinas statusas leido EDF gauti realias lengvatas dėl terminuotų paskolų ar kitų įmonės prisiimtų finansinių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

b)

Pagalba yra ne VGP įmonei suteiktas statusas, bet dėl šio statuso suteikiamos palankesnės sąlygos kreditui gauti. Todėl Komisija neįrodė, kokiu būdu VGP įmonės neleistinas statusas leido EDF gauti realias lengvatas dėl terminuotų paskolų ar kitų įmonės prisiimtų finansinių įsipareigojimų.

| c) | Komisija turėjo apskritai įvertinti VGP įmonių privilegijas ir apribojimus, o ne išskirti tik kai kurias privilegijas. VGP įmonėms iš tiesų taikomi kai kurie apribojimai pagal jų statusą: specializacijos principas ir arbitražinių išlygų draudimas yra nenaudingas kitų įmonių atžvilgiu. Be to, Komisija neatsižvelgia į EDF priskiriamus viešųjų paslaugų teikėjo įsipareigojimus. |
| --- | --- |

c)

Komisija turėjo apskritai įvertinti VGP įmonių privilegijas ir apribojimus, o ne išskirti tik kai kurias privilegijas. VGP įmonėms iš tiesų taikomi kai kurie apribojimai pagal jų statusą: specializacijos principas ir arbitražinių išlygų draudimas yra nenaudingas kitų įmonių atžvilgiu. Be to, Komisija neatsižvelgia į EDF priskiriamus viešųjų paslaugų teikėjo įsipareigojimus.

| d) | Jei netiesioginė valstybės garantija ir galėjo būti nustatyta, tai ji, šiaip ar taip, būtų reikalinga viešųjų paslaugų teikimo tęstinumui užtikrinti. |
| --- | --- |

d)

Jei netiesioginė valstybės garantija ir galėjo būti nustatyta, tai ji, šiaip ar taip, būtų reikalinga viešųjų paslaugų teikimo tęstinumui užtikrinti.

| e) | Dėl Komisijos sprendimo Sutarties 295 straipsnis netenka prasmės ir šis sprendimas prieštarauja vienodų sąlygų taikymo principui, kadangi viešosios įmonės prilyginamos komercinėms įmonėms, nors jų padėtis visiškai skiriasi. |
| --- | --- |

e)

Dėl Komisijos sprendimo Sutarties 295 straipsnis netenka prasmės ir šis sprendimas prieštarauja vienodų sąlygų taikymo principui, kadangi viešosios įmonės prilyginamos komercinėms įmonėms, nors jų padėtis visiškai skiriasi.

| (40) | 2003 m. birželio 12 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos pateikia ir kitokią išsamią informaciją. |
| --- | --- |

(40)

2003 m. birželio 12 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos pateikia ir kitokią išsamią informaciją.

| (41) | Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad valstybinių lėšų atžvilgiu Komisija klaidingai aiškina 1980 m. liepos 16 d. įstatymą Nr. 80-539. Jos primena, kad joks teisės aktas ar teismo sprendimas nenumato ir neįteisina savaiminės garantijos EDF, kaip ir apskritai VGP įmonėms. Jos dar kartą patvirtina, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatymu nesiekiama perduoti įsipareigojimų dėl skolos, ir primena, kad net ir tais atvejais, kai viešųjų juridinių asmenų finansinė padėtis buvo sudėtinga, finansinės išeitys buvo rastos be valstybės įsikišimo. Jos taip pat mano, kad jei priežiūros institucijos gali padidinti finansinius sunkumus patiriančio viešojo juridinio asmens lėšas, tai šito nepakanka nei valstybės garantijos, nei valstybinių išteklių, apibrėžtų Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, buvimui įrodyti. |
| --- | --- |

(41)

Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad valstybinių lėšų atžvilgiu Komisija klaidingai aiškina 1980 m. liepos 16 d. įstatymą Nr. 80-539. Jos primena, kad joks teisės aktas ar teismo sprendimas nenumato ir neįteisina savaiminės garantijos EDF, kaip ir apskritai VGP įmonėms. Jos dar kartą patvirtina, kad 1980 m. liepos 16 d. įstatymu nesiekiama perduoti įsipareigojimų dėl skolos, ir primena, kad net ir tais atvejais, kai viešųjų juridinių asmenų finansinė padėtis buvo sudėtinga, finansinės išeitys buvo rastos be valstybės įsikišimo. Jos taip pat mano, kad jei priežiūros institucijos gali padidinti finansinius sunkumus patiriančio viešojo juridinio asmens lėšas, tai šito nepakanka nei valstybės garantijos, nei valstybinių išteklių, apibrėžtų Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, buvimui įrodyti.

| (42) | Dėl lengvatų selektyvumo Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad atitinkama lengvata nėra selektyvi. Viena vertus, jos pažymi, kad 1980 m. liepos 16 d. įsakymu Nr. 80-539 nustatyta sistema yra suderinama su bendra ekonomikos sistema, kuri grindžiama bendrais Prancūzijos teisės principais, pagal kuriuos viešųjų juridinių asmenų turtas yra neareštuojamas. Kita vertus, jos mano, jog Komisija neįrodo, kad Prancūzijos valdžios institucijos turėtų kokius nors savaveiksmiškumo įgaliojimus, leidžiančius įvertinti galimybę sumokėti pinigų sumą, kurią teismo sprendimu turi sumokėti viešasis juridinis asmuo. |
| --- | --- |

(42)

Dėl lengvatų selektyvumo Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad atitinkama lengvata nėra selektyvi. Viena vertus, jos pažymi, kad 1980 m. liepos 16 d. įsakymu Nr. 80-539 nustatyta sistema yra suderinama su bendra ekonomikos sistema, kuri grindžiama bendrais Prancūzijos teisės principais, pagal kuriuos viešųjų juridinių asmenų turtas yra neareštuojamas. Kita vertus, jos mano, jog Komisija neįrodo, kad Prancūzijos valdžios institucijos turėtų kokius nors savaveiksmiškumo įgaliojimus, leidžiančius įvertinti galimybę sumokėti pinigų sumą, kurią teismo sprendimu turi sumokėti viešasis juridinis asmuo.

| (43) | Prancūzijos valdžios institucijos dar kartą paneigia Komisijos tvirtinimą, kad EDF, turėdama VGP įmonės statusą, gavo neribotą valstybės garantiją, kuri pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(43)

Prancūzijos valdžios institucijos dar kartą paneigia Komisijos tvirtinimą, kad EDF, turėdama VGP įmonės statusą, gavo neribotą valstybės garantiją, kuri pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį yra valstybės pagalba.

B)   EDF įmonės pelno mokesčio nesumokėjimas už dalį atidėjimų (sudarytų iš nesumokėtų mokesčių), skirtų pagrindinio tiekimo tinklo (PTT) atnaujinimui

| (44) | Prancūzijos valdžios institucijos 2002 m. gruodžio 11 d. laiške pateikė Komisijai savo pastabas. Jos nesutinka, dėl to, kad 1997 m. buvo nesumokėtas įmonės pelno mokestis už dalį atidėjimų skirtų PTT atnaujinimui, sudarytų iš nesumokėtų mokesčių, yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(44)

Prancūzijos valdžios institucijos 2002 m. gruodžio 11 d. laiške pateikė Komisijai savo pastabas. Jos nesutinka, dėl to, kad 1997 m. buvo nesumokėtas įmonės pelno mokestis už dalį atidėjimų skirtų PTT atnaujinimui, sudarytų iš nesumokėtų mokesčių, yra valstybės pagalba.

| (45) | Pirmiausia Prancūzijos valdžios institucijos nesutinka su Komisijos nurodyta atidėjimų, skirtų PTT atnaujinimui, suma. Prancūzijos valdžios institucijos toliau laikosi nuomonės, kad EDF, net ir neturėdama dotacijų atidėjimams dėl PTT atnaujinimo, 1987–1996 m. nebūtų galėjusi sumokėti įmonės pelno mokesčio dėl labai nuostolingų mokesčių perkėlimų. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad perleidimo mokesčiai nėra realus įsiskolinimas valstybei, kadangi valstybė yra ir EDF savininkė, ir institucija, perleidžianti PTT. Todėl 1997 m. balansą pertvarkant, kad būtų padidintos apyvartinės lėšos, perleidimo mokesčiai priskiriami EDF kapitalui, bet nuo jų nesumokėtas įmonės pelno mokestis. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad 1997 m. atliktas apskaitos pertvarkymas gali būti laikomas papildoma kapitalo dotacija, kurios dydis yra suma, susidariusi atleidus nuo dalies mokesčių. |
| --- | --- |

(45)

Pirmiausia Prancūzijos valdžios institucijos nesutinka su Komisijos nurodyta atidėjimų, skirtų PTT atnaujinimui, suma. Prancūzijos valdžios institucijos toliau laikosi nuomonės, kad EDF, net ir neturėdama dotacijų atidėjimams dėl PTT atnaujinimo, 1987–1996 m. nebūtų galėjusi sumokėti įmonės pelno mokesčio dėl labai nuostolingų mokesčių perkėlimų. Be to, Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad perleidimo mokesčiai nėra realus įsiskolinimas valstybei, kadangi valstybė yra ir EDF savininkė, ir institucija, perleidžianti PTT. Todėl 1997 m. balansą pertvarkant, kad būtų padidintos apyvartinės lėšos, perleidimo mokesčiai priskiriami EDF kapitalui, bet nuo jų nesumokėtas įmonės pelno mokestis. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad 1997 m. atliktas apskaitos pertvarkymas gali būti laikomas papildoma kapitalo dotacija, kurios dydis yra suma, susidariusi atleidus nuo dalies mokesčių.

| (46) | Prancūzijos valdžios institucijos neigia ir tai, kad, sudarius atitinkamus atidėjimus, valstybės išmoka 1987–1996 m. buvo neteisėtai sumažinta. Jos teigia, kad net jei grynasis pelnas būtų buvęs didesnis, valstybės išmoka nebūtų buvusi didesnė, nes tuo laikotarpiu išmokos dydis skyrėsi nuo procentinio santykio, nustatyto pagal įmonės grynąjį pelną. Šios išmokos viršutinę ribą fiksuoja valstybė, ir ji galėjo būti fiksuojama neatsižvelgiant į įmonės finansinę padėtį. Be to, ši išmoka nebūtinai buvo išskaičiuojama iš grynojo kiekvienų biudžetinių metų pelno. Šiuo požiūriu, atsižvelgus į labai nuostolingus EDF mokesčių perkėlimus, Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad valstybė atskaitė 1987–1996 m. dividendus, kurie buvo gerokai didesni už komercinėms bendrovėms bendrosios teisės nustatytą ribą. |
| --- | --- |

(46)

Prancūzijos valdžios institucijos neigia ir tai, kad, sudarius atitinkamus atidėjimus, valstybės išmoka 1987–1996 m. buvo neteisėtai sumažinta. Jos teigia, kad net jei grynasis pelnas būtų buvęs didesnis, valstybės išmoka nebūtų buvusi didesnė, nes tuo laikotarpiu išmokos dydis skyrėsi nuo procentinio santykio, nustatyto pagal įmonės grynąjį pelną. Šios išmokos viršutinę ribą fiksuoja valstybė, ir ji galėjo būti fiksuojama neatsižvelgiant į įmonės finansinę padėtį. Be to, ši išmoka nebūtinai buvo išskaičiuojama iš grynojo kiekvienų biudžetinių metų pelno. Šiuo požiūriu, atsižvelgus į labai nuostolingus EDF mokesčių perkėlimus, Prancūzijos valdžios institucijos pažymi, kad valstybė atskaitė 1987–1996 m. dividendus, kurie buvo gerokai didesni už komercinėms bendrovėms bendrosios teisės nustatytą ribą.

| (47) | Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad net jei atidėjimų dėl PTT atnaujinimo sudarymas ir gali būti laikomas lengvata, ji turėtų būti anuliuota dėl 1997 m. padidinto įmonės pelno mokesčio. Jos taip pat teigia, kad apskritai 1988–1997 m. EDF valstybei sumokėjo sumą, didesnę už įmonės pelno mokestį, kurį būtų sumokėjusi įmonė, veikianti pagal prekybos teisę, kuri nebūtų sudariusi atidėjimų PTT atnaujinimui ir būtų sumokėjusi savo akcininkui 37,5 % dividendų nuo grynojo pelno, atskaičius mokesčius. |
| --- | --- |

(47)

Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad net jei atidėjimų dėl PTT atnaujinimo sudarymas ir gali būti laikomas lengvata, ji turėtų būti anuliuota dėl 1997 m. padidinto įmonės pelno mokesčio. Jos taip pat teigia, kad apskritai 1988–1997 m. EDF valstybei sumokėjo sumą, didesnę už įmonės pelno mokestį, kurį būtų sumokėjusi įmonė, veikianti pagal prekybos teisę, kuri nebūtų sudariusi atidėjimų PTT atnaujinimui ir būtų sumokėjusi savo akcininkui 37,5 % dividendų nuo grynojo pelno, atskaičius mokesčius.

| (48) | Prancūzijos valdžios institucijos taip pat mano, kad jei turėjo būti nustatyta neteisėta lengvata, tai ji yra laikoma esama pagalba, o ne nauja pagalba, dėl Reglamente (EB) Nr. 659/1999 nustatyto dešimties metų senaties termino, kuris skaičiuojamas pradėjus teikti pagalbą. Atsižvelgdamos į tai, kad pirmasis Komisijos prašymas suteikti informaciją pateiktas 2001 m. liepos 10 d., Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad iki 1991 m. skirtai galimai pagalbai jau yra suėjęs senaties terminas. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad įstatymų leidėjo įsikišimas 1997 m. negalėjo nutraukti senaties termino, nes tai galima padaryti tik Komisijos priemonėmis. Todėl Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad tai yra esama pagalba, nes ji buvo suteikta prieš pradedant elektros energijos rinkos liberalizavimą. |
| --- | --- |

(48)

Prancūzijos valdžios institucijos taip pat mano, kad jei turėjo būti nustatyta neteisėta lengvata, tai ji yra laikoma esama pagalba, o ne nauja pagalba, dėl Reglamente (EB) Nr. 659/1999 nustatyto dešimties metų senaties termino, kuris skaičiuojamas pradėjus teikti pagalbą. Atsižvelgdamos į tai, kad pirmasis Komisijos prašymas suteikti informaciją pateiktas 2001 m. liepos 10 d., Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad iki 1991 m. skirtai galimai pagalbai jau yra suėjęs senaties terminas. Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad įstatymų leidėjo įsikišimas 1997 m. negalėjo nutraukti senaties termino, nes tai galima padaryti tik Komisijos priemonėmis. Todėl Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad tai yra esama pagalba, nes ji buvo suteikta prieš pradedant elektros energijos rinkos liberalizavimą.

| (49) | 2003 m. lapkričio 20 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos primena savo argumentus dėl perkainavimo skirtumų, įskaitytų į įmonės apskaitos perleidimo mokesčių sumą, bei dėl senaties termino taikymo tvarkos. Jos taip pat tvirtina, kad pertvarkant EDF balansą reikėjo taikyti 1996 m. įmonės mokesčių normą (36,67 %), o ne 1997 m. normą (41,66 %). Jos pažymi, kad šis pertvarkymas atliktas pagal mokesčių deklaraciją, pateiktą 1997 m. gruodžio 23 d. pasibaigus 1996 finansiniams metams, bet dar neprasidėjus 1997 finansiniams metams. |
| --- | --- |

(49)

2003 m. lapkričio 20 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos primena savo argumentus dėl perkainavimo skirtumų, įskaitytų į įmonės apskaitos perleidimo mokesčių sumą, bei dėl senaties termino taikymo tvarkos. Jos taip pat tvirtina, kad pertvarkant EDF balansą reikėjo taikyti 1996 m. įmonės mokesčių normą (36,67 %), o ne 1997 m. normą (41,66 %). Jos pažymi, kad šis pertvarkymas atliktas pagal mokesčių deklaraciją, pateiktą 1997 m. gruodžio 23 d. pasibaigus 1996 finansiniams metams, bet dar neprasidėjus 1997 finansiniams metams.

| (50) | Prancūzijos valdžios institucijos atmeta Komisijos tvirtinimą, kad EDF lengvata suteikta 1997 m. nesumokėjus įmonės mokesčio už dalį neapmokestintų atidėjimų, skirtų PTT atnaujinimui. |
| --- | --- |

(50)

Prancūzijos valdžios institucijos atmeta Komisijos tvirtinimą, kad EDF lengvata suteikta 1997 m. nesumokėjus įmonės mokesčio už dalį neapmokestintų atidėjimų, skirtų PTT atnaujinimui.

C)   Prancūzijos valdžios institucijų komentarai dėl suinteresuotos trečiosios šalies pastabų

| (51) | 2003 d. sausio 21 d. laišku Prancūzijos valdžios institucijoms pateikiamos SNPIET pastabos. 2003 m. vasario 21 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos pakomentavo šias pastabas, nurodydamos, kad į SNPIET pastabas neturėtų būti atsižvelgta, nes, viena vertus, jos nėra tiesiogiai susijusios su pradėta oficialia tyrimo procedūra, o kita vertus, SNPIET nesuteikia jokios papildomos informacijos Komisijai dėl pradėtos procedūros, todėl dėl šių pastabų jos komentarų neturi. |
| --- | --- |

(51)

2003 d. sausio 21 d. laišku Prancūzijos valdžios institucijoms pateikiamos SNPIET pastabos. 2003 m. vasario 21 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos pakomentavo šias pastabas, nurodydamos, kad į SNPIET pastabas neturėtų būti atsižvelgta, nes, viena vertus, jos nėra tiesiogiai susijusios su pradėta oficialia tyrimo procedūra, o kita vertus, SNPIET nesuteikia jokios papildomos informacijos Komisijai dėl pradėtos procedūros, todėl dėl šių pastabų jos komentarų neturi.

V.   VALSTYBĖS PAGALBOS ĮVERTINIMAS

| (52) | Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje (11) teigiama, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“. Komisija, norėdama nustatyti, ar atitinkama priemonė pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatas yra valstybės pagalba, turi įvertinti šiuos kriterijus: ar ši priemonė yra valstybinio pobūdžio, ar panaudoti valstybiniai ištekliai, ar suteikta lengvata tam tikroms įmonėms arba sektoriams galėjo iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(52)

Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje (11) teigiama, kad „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“. Komisija, norėdama nustatyti, ar atitinkama priemonė pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatas yra valstybės pagalba, turi įvertinti šiuos kriterijus: ar ši priemonė yra valstybinio pobūdžio, ar panaudoti valstybiniai ištekliai, ar suteikta lengvata tam tikroms įmonėms arba sektoriams galėjo iškraipyti konkurenciją ir daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (53) | Komisija taip pat primena argumentus, jau pateiktus sprendimuose dėl atitinkamos priemonės pasiūlymo ir dėl oficialios tyrimo procedūros pradžios (12). |
| --- | --- |

(53)

Komisija taip pat primena argumentus, jau pateiktus sprendimuose dėl atitinkamos priemonės pasiūlymo ir dėl oficialios tyrimo procedūros pradžios (12).

| (54) | Šiuo sprendimu nenusprendžiama, ar buvo taikomos Europos ekonominės erdvės susitarimo taisyklės ir ar buvo jų laikomasi. |
| --- | --- |

(54)

Šiuo sprendimu nenusprendžiama, ar buvo taikomos Europos ekonominės erdvės susitarimo taisyklės ir ar buvo jų laikomasi.

1.   Neribota valstybės pagalba EDF

a)   Valstybiniai ištekliai

| (55) | VGP įmonės statusas EDF suteiktas nuo pat jos įkūrimo, 1946 m. balandžio 8 d. priėmus įstatymą Nr. 46-628 dėl elektros energijos ir dujų nacionalizavimo. Kaip ir visiems viešiesiems juridiniams asmenims, EDF netaikomos bendrosios teisės nustatytos bendrosios procedūros. |
| --- | --- |

(55)

VGP įmonės statusas EDF suteiktas nuo pat jos įkūrimo, 1946 m. balandžio 8 d. priėmus įstatymą Nr. 46-628 dėl elektros energijos ir dujų nacionalizavimo. Kaip ir visiems viešiesiems juridiniams asmenims, EDF netaikomos bendrosios teisės nustatytos bendrosios procedūros.

| (56) | Komisijos pranešime dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo skiriant valstybės pagalbą garantijų forma (13) (toliau – Pranešimas dėl valstybės pagalbos, suteiktos garantijų forma) 2.1.3 punkte teigiama, kad „[...] pagalba, suteikta garantijų forma, yra tuomet, kai palankesnės sąlygos kreditams gauti suteikiamos įmonėms, kurioms dėl jų teisinio statuso netaikoma bankroto ir nemokumo procedūra arba aiškiai numatoma valstybės garantija, arba nuostoliai padengiami iš valstybės lėšų“. Valstybės pagalba nustatoma, jei yra viena iš šių prielaidų. |
| --- | --- |

(56)

Komisijos pranešime dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo skiriant valstybės pagalbą garantijų forma (13) (toliau – Pranešimas dėl valstybės pagalbos, suteiktos garantijų forma) 2.1.3 punkte teigiama, kad „[...] pagalba, suteikta garantijų forma, yra tuomet, kai palankesnės sąlygos kreditams gauti suteikiamos įmonėms, kurioms dėl jų teisinio statuso netaikoma bankroto ir nemokumo procedūra arba aiškiai numatoma valstybės garantija, arba nuostoliai padengiami iš valstybės lėšų“. Valstybės pagalba nustatoma, jei yra viena iš šių prielaidų.

| (57) | Komisija mano, kad EDF netaikant sanavimo ir likvidavimo procedūros yra panaikinama bankroto galimybė, o tai prilygsta garantijai, suteikiamai visiems įmonės įsipareigojimams. Pagal rinkos taisykles garantija negali būti išmokama. Tokia garantija, kuriai netaikomos nei apimties, nei terminų, nei sumos ribos, yra laikoma valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(57)

Komisija mano, kad EDF netaikant sanavimo ir likvidavimo procedūros yra panaikinama bankroto galimybė, o tai prilygsta garantijai, suteikiamai visiems įmonės įsipareigojimams. Pagal rinkos taisykles garantija negali būti išmokama. Tokia garantija, kuriai netaikomos nei apimties, nei terminų, nei sumos ribos, yra laikoma valstybės pagalba.

| (58) | Vadovaujantis pranešimu dėl valstybės pagalbos, suteiktos garantijų forma, pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, yra laikoma pagalba net jei valstybė, pagal suteiktą garantiją, neskiria piniginės išmokos. Pagalba yra suteikiama tuomet, kai skiriama garantija, t. y. kai EDF suteikiamas VGP įmonės juridinis statusas, pagal kurį jai nėra taikoma nemokumo ir bankroto procedūra. Tokiu būdu neribota valstybės garantija, suteikta EDF, yra pagrindžiama įstatymu. |
| --- | --- |

(58)

Vadovaujantis pranešimu dėl valstybės pagalbos, suteiktos garantijų forma, pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį, yra laikoma pagalba net jei valstybė, pagal suteiktą garantiją, neskiria piniginės išmokos. Pagalba yra suteikiama tuomet, kai skiriama garantija, t. y. kai EDF suteikiamas VGP įmonės juridinis statusas, pagal kurį jai nėra taikoma nemokumo ir bankroto procedūra. Tokiu būdu neribota valstybės garantija, suteikta EDF, yra pagrindžiama įstatymu.

| (59) | Sprendime dėl atitinkamos priemonės pasiūlymo ir sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija jau įvertino neribotą garantiją, suteiktą EDF kaip esamą pagalbą. Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnį esama pagalba yra bet kokia pagalba, suteikta iki Sutarties įsigaliojimo atitinkamoje valstybėje narėje. Tačiau pagal Prancūzijos teismų praktiką bendrasis principas dėl viešųjų juridinių asmenų turto neliečiamumo yra nustatytas XIX a. pabaigoje, o juridinis statusas EDF suteiktas 1946 m. |
| --- | --- |

(59)

Sprendime dėl atitinkamos priemonės pasiūlymo ir sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Komisija jau įvertino neribotą garantiją, suteiktą EDF kaip esamą pagalbą. Pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnį esama pagalba yra bet kokia pagalba, suteikta iki Sutarties įsigaliojimo atitinkamoje valstybėje narėje. Tačiau pagal Prancūzijos teismų praktiką bendrasis principas dėl viešųjų juridinių asmenų turto neliečiamumo yra nustatytas XIX a. pabaigoje, o juridinis statusas EDF suteiktas 1946 m.

| (60) | Priešingai nei teigia Prancūzijos valdžios institucijos, 1980 m. liepos 16 d. įstatymas Nr. 80-539 (14), numatantis specialią skolų padengimo procedūrą, negali būti prilygintas 1985 m. sausio 25 d. įstatymui Nr. 85-98 dėl teisminio įmonių sanavimo ir likvidavimo. Pagal 1985 m. sausio 25 d. įstatymą, kai komercinė bendrovė nebegali apmokėti savo skolų ir jai negali būti taikoma sanavimo priemonė, ji turi būti likviduojama. Jos turtas areštuojamas ir parduodamas, gautos lėšos skiriamos atsiskaitymui su kreditoriais. Tačiau dažnai aktyvai yra gerokai mažesni nei pasyvai ir iš turto išpardavimo gautų lėšų neužtenka visoms skoloms apmokėti. Todėl komercinės bendrovės, veikiančios pagal bendrąją teisę, kreditoriai susiduria su dvejopa rizika: tuo atveju, kai ji yra nebemoki, įmonė gali būti ne tik likviduojama, bet ir likvidavimo procedūra negali užtikrinti kreditoriams skolų grąžinimo. |
| --- | --- |

(60)

Priešingai nei teigia Prancūzijos valdžios institucijos, 1980 m. liepos 16 d. įstatymas Nr. 80-539 (14), numatantis specialią skolų padengimo procedūrą, negali būti prilygintas 1985 m. sausio 25 d. įstatymui Nr. 85-98 dėl teisminio įmonių sanavimo ir likvidavimo. Pagal 1985 m. sausio 25 d. įstatymą, kai komercinė bendrovė nebegali apmokėti savo skolų ir jai negali būti taikoma sanavimo priemonė, ji turi būti likviduojama. Jos turtas areštuojamas ir parduodamas, gautos lėšos skiriamos atsiskaitymui su kreditoriais. Tačiau dažnai aktyvai yra gerokai mažesni nei pasyvai ir iš turto išpardavimo gautų lėšų neužtenka visoms skoloms apmokėti. Todėl komercinės bendrovės, veikiančios pagal bendrąją teisę, kreditoriai susiduria su dvejopa rizika: tuo atveju, kai ji yra nebemoki, įmonė gali būti ne tik likviduojama, bet ir likvidavimo procedūra negali užtikrinti kreditoriams skolų grąžinimo.

| (61) | Priešingai, VGP įmonės negali būti likviduojamos ir jų turtas nėra areštuojamas; jų turtas negali būti parduotas, kad būtų galima atsiskaityti su kreditoriais. Viešųjų juridinių asmenų skolų padengimui taikoma specialioji procedūra, nustatyta 1980 m. liepos 16 d. įstatymu Nr. 80-539, pagal kurį, jei trūksta kreditų, turi būti sudarytos reikalingos lėšos. Jei lėšų nepakanka, priežiūros institucija pateikia VGP įmonei oficialų reikalavimą imtis veiksmų. Jei ši priemonė yra neveiksminga, priežiūros institucija prireikus skiria būtinas lėšas ir apmoka išlaidas. 1980 m. liepos 16 d. įstatyme Nr. 80-539 ir dekrete dėl šio įstatymo taikymo neatmetama galimybė blogiausiu atveju suteikti valstybės garantiją; dekrete teigiama, kad priežiūros institucija „prireikus sudaro būtinas lėšas, sumažindama kitoms išlaidoms skirtus, bet dar nepanaudotus kreditus arba padidindama lėšas“ (15). Šiame įstatyme taip pat neatmetama galimybė, kad, neturint galimybės padidinti lėšų iš turimų įmonės lėšų, įsikišus valstybei, šias lėšas galima padidinti iš įmonei nepriklausančių lėšų. |
| --- | --- |

(61)

Priešingai, VGP įmonės negali būti likviduojamos ir jų turtas nėra areštuojamas; jų turtas negali būti parduotas, kad būtų galima atsiskaityti su kreditoriais. Viešųjų juridinių asmenų skolų padengimui taikoma specialioji procedūra, nustatyta 1980 m. liepos 16 d. įstatymu Nr. 80-539, pagal kurį, jei trūksta kreditų, turi būti sudarytos reikalingos lėšos. Jei lėšų nepakanka, priežiūros institucija pateikia VGP įmonei oficialų reikalavimą imtis veiksmų. Jei ši priemonė yra neveiksminga, priežiūros institucija prireikus skiria būtinas lėšas ir apmoka išlaidas. 1980 m. liepos 16 d. įstatyme Nr. 80-539 ir dekrete dėl šio įstatymo taikymo neatmetama galimybė blogiausiu atveju suteikti valstybės garantiją; dekrete teigiama, kad priežiūros institucija „prireikus sudaro būtinas lėšas, sumažindama kitoms išlaidoms skirtus, bet dar nepanaudotus kreditus arba padidindama lėšas“ (15). Šiame įstatyme taip pat neatmetama galimybė, kad, neturint galimybės padidinti lėšų iš turimų įmonės lėšų, įsikišus valstybei, šias lėšas galima padidinti iš įmonei nepriklausančių lėšų.

| (62) | VGP įmonės kreditoriai nesusiduria su jokia skolų apmokėjimo rizika: VGP įmonė ne tik negali bankrutuoti, bet ir yra įstatymas, garantuojantis skolų padengimą pritaikant specialiąsias administracines procedūras. Tačiau procedūra, taikoma VGP įmonėms, visiškai skiriasi nuo teisinio likvidavimo procedūros, taikomos komercinėms bendrovėms, veikiančioms pagal bendrąją teisę. Todėl priešingai, 1980 m. liepos 16 d. įstatymu Nr. 80-539 yra sustiprinama neribota valstybės garantija, kuri EDF suteikta todėl, kad ši įmonė negali bankrutuoti. |
| --- | --- |

(62)

VGP įmonės kreditoriai nesusiduria su jokia skolų apmokėjimo rizika: VGP įmonė ne tik negali bankrutuoti, bet ir yra įstatymas, garantuojantis skolų padengimą pritaikant specialiąsias administracines procedūras. Tačiau procedūra, taikoma VGP įmonėms, visiškai skiriasi nuo teisinio likvidavimo procedūros, taikomos komercinėms bendrovėms, veikiančioms pagal bendrąją teisę. Todėl priešingai, 1980 m. liepos 16 d. įstatymu Nr. 80-539 yra sustiprinama neribota valstybės garantija, kuri EDF suteikta todėl, kad ši įmonė negali bankrutuoti.

| (63) | Teisinė Prancūzijos doktrina skelbia, kad viešiesiems juridiniams asmenims pagal Prancūzijos įstatymus blogiausiu atveju yra suteikiama valstybės garantija. Iš tiesų, kai viešieji juridiniai asmenys vadovauja strateginei veiklos sričiai, kuri yra svarbi ekonominiu ir valstybiniu požiūriu, valstybė privalėtų domėtis jų likimu, jei jos patektų į sunkią finansinę padėtį. Valstybės įsipareigojimai dar sustiprėtų, jei ji kontroliuotų įmonės veiklą, pavyzdžiui, nustatydama tos įmonės produkcijos įkainius (16). |
| --- | --- |

(63)

Teisinė Prancūzijos doktrina skelbia, kad viešiesiems juridiniams asmenims pagal Prancūzijos įstatymus blogiausiu atveju yra suteikiama valstybės garantija. Iš tiesų, kai viešieji juridiniai asmenys vadovauja strateginei veiklos sričiai, kuri yra svarbi ekonominiu ir valstybiniu požiūriu, valstybė privalėtų domėtis jų likimu, jei jos patektų į sunkią finansinę padėtį. Valstybės įsipareigojimai dar sustiprėtų, jei ji kontroliuotų įmonės veiklą, pavyzdžiui, nustatydama tos įmonės produkcijos įkainius (16).

| (64) | Dar nepaskelbtoje nuomonėje Valstybės Taryba dėl valstybės įmonės taip pat teigė, „kad valstybės garantija [...], net ir be aiškios teisinės nuostatos kyla iš teisinio viešosios įstaigos statuso“ (17). |
| --- | --- |

(64)

Dar nepaskelbtoje nuomonėje Valstybės Taryba dėl valstybės įmonės taip pat teigė, „kad valstybės garantija [...], net ir be aiškios teisinės nuostatos kyla iš teisinio viešosios įstaigos statuso“ (17).

| (65) | Kitaip tariant, jei viešiesiems juridiniams asmenims bankroto ar nemokumo procedūra netaikoma vadovaujantis turto neliečiamumo principu, tai ir valstybės įsipareigojimas prisiimti atsakomybę dėl jų skolų grindžiamas tuo pačiu principu. |
| --- | --- |

(65)

Kitaip tariant, jei viešiesiems juridiniams asmenims bankroto ar nemokumo procedūra netaikoma vadovaujantis turto neliečiamumo principu, tai ir valstybės įsipareigojimas prisiimti atsakomybę dėl jų skolų grindžiamas tuo pačiu principu.

| (66) | Priešingai nei teigia Prancūzijos valdžios institucijos, 1980 m. liepos 16 d. įstatymas yra selektyvaus pobūdžio, kai taikomas tik komercinėms bendrovėms, kurioms suteiktas viešojo juridinio asmens statusas. Taigi šis įstatymas nėra bendrai taikoma priemonė. |
| --- | --- |

(66)

Priešingai nei teigia Prancūzijos valdžios institucijos, 1980 m. liepos 16 d. įstatymas yra selektyvaus pobūdžio, kai taikomas tik komercinėms bendrovėms, kurioms suteiktas viešojo juridinio asmens statusas. Taigi šis įstatymas nėra bendrai taikoma priemonė.

b)   Selektyvus lengvatos pobūdis ir konkurencijos iškraipymas

| (67) | Priemonė yra laikoma valstybės pagalba, jei ji suteikia lengvatą kai kuriems konkretiems jos gavėjams. Ekonominio pobūdžio lengvata gali būti laikoma bet kuri priemonė, galinti tiesiogiai ar netiesiogiai skatinti sektorių, įmonių ar prekių gamybą. Valstybės pagalba taip pat gali būti laikoma valstybės įsikišimas, naudingas valstybės įmonei, jei įsikišama susidarius neįprastoms aplinkybėms ir dėl šio įsikišimo atitinkamai įmonei yra suteikiama lengvatų. |
| --- | --- |

(67)

Priemonė yra laikoma valstybės pagalba, jei ji suteikia lengvatą kai kuriems konkretiems jos gavėjams. Ekonominio pobūdžio lengvata gali būti laikoma bet kuri priemonė, galinti tiesiogiai ar netiesiogiai skatinti sektorių, įmonių ar prekių gamybą. Valstybės pagalba taip pat gali būti laikoma valstybės įsikišimas, naudingas valstybės įmonei, jei įsikišama susidarius neįprastoms aplinkybėms ir dėl šio įsikišimo atitinkamai įmonei yra suteikiama lengvatų.

| (68) | Kadangi dėl savo statuso EDF negali bankrutuoti, jos įsipareigojimams negresia nemokumas. Todėl EDF gali skolintis su mažesnėmis palūkanomis, nei paprastai siūloma komercinei bendrovei, kuri veikia pagal bendrąją teisę ir kuriai gali būti taikoma teisminė sanavimo ir likvidavimo procedūra. Iš tiesų įmonei suteikiamos kredito sąlygos keičiasi pagal jos nemokumo riziką. Kuo rizika yra didesnė, tuo tai įmonei siūlomos kredito sąlygos yra griežtesnės. Tokios įmonės kaip EDF, kurių finansavimas atliekamas išleidžiant obligacijas, kreipiasi į nepriklausomas kredito reitingo agentūras, prašydamos kaskart įvertinti nemokumo riziką. Pagal įmonei pateiktus reitingus nustatoma investuotojo reikalaujama išmokos suma, kad būtų galima pasirašyti dėl obligacijų išleidimo. Jei dėl padidėjusios nemokumo rizikos krinta įmonės reitingas, investuotojai pareikalaus didesnės išmokos sumos ir padidės įmonės obligacijų emisijos vertė. Taigi įmonei neribota valstybės garantija suteikiama, kai nėra taikoma bankroto procedūra pagal bendrąją teisę ir jai negresia nemokumas, dėl to ji gali skolintis palankesnėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

(68)

Kadangi dėl savo statuso EDF negali bankrutuoti, jos įsipareigojimams negresia nemokumas. Todėl EDF gali skolintis su mažesnėmis palūkanomis, nei paprastai siūloma komercinei bendrovei, kuri veikia pagal bendrąją teisę ir kuriai gali būti taikoma teisminė sanavimo ir likvidavimo procedūra. Iš tiesų įmonei suteikiamos kredito sąlygos keičiasi pagal jos nemokumo riziką. Kuo rizika yra didesnė, tuo tai įmonei siūlomos kredito sąlygos yra griežtesnės. Tokios įmonės kaip EDF, kurių finansavimas atliekamas išleidžiant obligacijas, kreipiasi į nepriklausomas kredito reitingo agentūras, prašydamos kaskart įvertinti nemokumo riziką. Pagal įmonei pateiktus reitingus nustatoma investuotojo reikalaujama išmokos suma, kad būtų galima pasirašyti dėl obligacijų išleidimo. Jei dėl padidėjusios nemokumo rizikos krinta įmonės reitingas, investuotojai pareikalaus didesnės išmokos sumos ir padidės įmonės obligacijų emisijos vertė. Taigi įmonei neribota valstybės garantija suteikiama, kai nėra taikoma bankroto procedūra pagal bendrąją teisę ir jai negresia nemokumas, dėl to ji gali skolintis palankesnėmis sąlygomis.

| (69) | Visos pagrindinės kredito reitingo agentūros mano, kad neribota valstybės garantija yra lemiamas veiksnys vertinant EDF nemokumo riziką. Nuo 2001 m. liepos mėn. agentūra „Fitch Ratings“ EDF suteikė ilgalaikį skolinimosi reitingą AAA ir trumpalaikį skolinimosi reitingą F1+. Pranešime ši agentūra pažymėjo, kad šie reitingai atspindi netiesioginę valstybės garantiją EDF įsiskolinimams, taip pat ir jos dabartinį teisinį statusą, ir pridėjo, kad neturint šios valstybės garantijos EDF ilgalaikis reitingas būtų AA+ (18). 2002 m. gegužės mėn. agentūra „Fitch“ patvirtino šiuos ilgalaikius ir trumpalaikius reitingus; tačiau ji grupės vidinio kredito kokybei suteikė AA reitingą (19). Neribota valstybės garantija leidžia EDF gauti geresnį nemokumo rizikos įvertinimą, nei toks įvertinimas būtų gautas remiantis įprasta vidaus kredito kokybės analize. 2002 m. sausio mėn. agentūra „Moody’s“ sumažino ilgalaikį EDF reitingą Aaa nuo „pastovaus“ iki „neigiamo“. Pranešime agentūra paaiškino, jog dėl EDF statuso ir kontrolės struktūros yra vis didesnė tikimybė, kad šis reitingas bus pakeistas į vidutinės trukmės reitingą, ir jei EDF praras dabartinį statusą, dėl kurio jai pavyko išvengti bankroto procedūros pagal bendrąją teisę taikymo, tai ilgalaikio skolinimosi reitingas galėtų būti sumažintas vienu arba dviem punktais (20). Neribota valstybės garantija leidžia EDF gauti palankesnes kredito sąlygas nei sąlygas, kurios būtų suteikiamos valstybės garantijos neturinčiai komercinei bendrovei. |
| --- | --- |

(69)

Visos pagrindinės kredito reitingo agentūros mano, kad neribota valstybės garantija yra lemiamas veiksnys vertinant EDF nemokumo riziką. Nuo 2001 m. liepos mėn. agentūra „Fitch Ratings“ EDF suteikė ilgalaikį skolinimosi reitingą AAA ir trumpalaikį skolinimosi reitingą F1+. Pranešime ši agentūra pažymėjo, kad šie reitingai atspindi netiesioginę valstybės garantiją EDF įsiskolinimams, taip pat ir jos dabartinį teisinį statusą, ir pridėjo, kad neturint šios valstybės garantijos EDF ilgalaikis reitingas būtų AA+ (18). 2002 m. gegužės mėn. agentūra „Fitch“ patvirtino šiuos ilgalaikius ir trumpalaikius reitingus; tačiau ji grupės vidinio kredito kokybei suteikė AA reitingą (19). Neribota valstybės garantija leidžia EDF gauti geresnį nemokumo rizikos įvertinimą, nei toks įvertinimas būtų gautas remiantis įprasta vidaus kredito kokybės analize. 2002 m. sausio mėn. agentūra „Moody’s“ sumažino ilgalaikį EDF reitingą Aaa nuo „pastovaus“ iki „neigiamo“. Pranešime agentūra paaiškino, jog dėl EDF statuso ir kontrolės struktūros yra vis didesnė tikimybė, kad šis reitingas bus pakeistas į vidutinės trukmės reitingą, ir jei EDF praras dabartinį statusą, dėl kurio jai pavyko išvengti bankroto procedūros pagal bendrąją teisę taikymo, tai ilgalaikio skolinimosi reitingas galėtų būti sumažintas vienu arba dviem punktais (20). Neribota valstybės garantija leidžia EDF gauti palankesnes kredito sąlygas nei sąlygas, kurios būtų suteikiamos valstybės garantijos neturinčiai komercinei bendrovei.

| (70) | Ši lengvata yra selektyvaus pobūdžio, jei EDF yra vienintelė įmonė, veikianti elektros energijos rinkoje, kuriai dėl jos statuso suteikta neribota valstybės garantija. |
| --- | --- |

(70)

Ši lengvata yra selektyvaus pobūdžio, jei EDF yra vienintelė įmonė, veikianti elektros energijos rinkoje, kuriai dėl jos statuso suteikta neribota valstybės garantija.

| (71) | EDF konkuruoja su kitomis elektros energijos gamybos, tiekimo ir energetikos paslaugų teikimo rinkose veikiančiomis Bendrijos įmonėmis, taip pat ir su kitomis įmonėmis, veikiančiomis energetikos rinkoje, konkuruojančioje su elektros energijos rinka. Pagal įprastą Europos Bendrijos Teisingumo Teismo praktiką (21), bet kokia pagalba, Bendrijos vidaus prekyboje sustiprinanti vienos įmonės pozicijas kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu, iškraipo konkurenciją. |
| --- | --- |

(71)

EDF konkuruoja su kitomis elektros energijos gamybos, tiekimo ir energetikos paslaugų teikimo rinkose veikiančiomis Bendrijos įmonėmis, taip pat ir su kitomis įmonėmis, veikiančiomis energetikos rinkoje, konkuruojančioje su elektros energijos rinka. Pagal įprastą Europos Bendrijos Teisingumo Teismo praktiką (21), bet kokia pagalba, Bendrijos vidaus prekyboje sustiprinanti vienos įmonės pozicijas kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu, iškraipo konkurenciją.

| (72) | EDF suteikta neribota valstybės garantija yra pranašumas, sustiprinantis jos poziciją kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu. Todėl pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį ši garantija iškraipo konkurenciją. |
| --- | --- |

(72)

EDF suteikta neribota valstybės garantija yra pranašumas, sustiprinantis jos poziciją kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu. Todėl pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį ši garantija iškraipo konkurenciją.

2.   EEDP sektoriaus pensijų sistemos reforma

a)   selektyvus lengvatos pobūdis ir konkurencijos iškraipymas

| (73) | EEDP sektoriaus pensijų sistemų prijungimas prie pagal bendrąją teisę veikiančių sistemų nėra lengvata, jei tokio prisijungimo galimybė suteikiama bet kuriai to pageidaujančiai specialiajai pensijų sistemai ir jei prisijungimo finansinė, įvertinimo ir terminų tvarka nedaro finansinės įtakos prijungiančioms sistemoms ir valstybei. |
| --- | --- |

(73)

EEDP sektoriaus pensijų sistemų prijungimas prie pagal bendrąją teisę veikiančių sistemų nėra lengvata, jei tokio prisijungimo galimybė suteikiama bet kuriai to pageidaujančiai specialiajai pensijų sistemai ir jei prisijungimo finansinė, įvertinimo ir terminų tvarka nedaro finansinės įtakos prijungiančioms sistemoms ir valstybei.

| (74) | Tokiu atveju techninė prisijungimo tvarka turi būti nustatoma per sektoriaus ir prijungiančių sistemų derybas. Nepaisant to, Prancūzijos valdžios institucijos 2003 m. gruodžio 11 d. laiške oficialiai įsipareigojo „užtikrinti, kad sutartys, kurios bus sudarytos tarp elektros energijos ir dujų pramonės sektoriaus ir pagal bendrąją teisę veikiančių sistemų (prijungiančios sistemos), kaip ir bet kuri kita šioje srityje panaudota priemonė, neturės finansinės įtakos visoms šalims ir valstybei“. |
| --- | --- |

(74)

Tokiu atveju techninė prisijungimo tvarka turi būti nustatoma per sektoriaus ir prijungiančių sistemų derybas. Nepaisant to, Prancūzijos valdžios institucijos 2003 m. gruodžio 11 d. laiške oficialiai įsipareigojo „užtikrinti, kad sutartys, kurios bus sudarytos tarp elektros energijos ir dujų pramonės sektoriaus ir pagal bendrąją teisę veikiančių sistemų (prijungiančios sistemos), kaip ir bet kuri kita šioje srityje panaudota priemonė, neturės finansinės įtakos visoms šalims ir valstybei“.

| (75) | Komisija mano, kad tuo atveju, jei šis įsipareigojimas yra iš tikrųjų vykdomas, EEDP sektoriaus pensijų sistemos prijungimas prie pagal bendrąją teisę veikiančių sistemų nėra lengvata. Priešingu atveju prijungimo veiksmai turėtų būti tiriami iš naujo. Komisija pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos turi oficialiai pranešti Komisijai apie šį prijungimą tuo atveju, jei nustatant galutinę prijungimo tvarką nebūtų vadovaujamasi finansinio neutralumo principu. |
| --- | --- |

(75)

Komisija mano, kad tuo atveju, jei šis įsipareigojimas yra iš tikrųjų vykdomas, EEDP sektoriaus pensijų sistemos prijungimas prie pagal bendrąją teisę veikiančių sistemų nėra lengvata. Priešingu atveju prijungimo veiksmai turėtų būti tiriami iš naujo. Komisija pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos turi oficialiai pranešti Komisijai apie šį prijungimą tuo atveju, jei nustatant galutinę prijungimo tvarką nebūtų vadovaujamasi finansinio neutralumo principu.

| (76) | Atsižvelgdama į šį Prancūzijos institucijų įsipareigojimą, Komisija mano, kad EEDP sektoriaus pensijų sistemos prijungimas prie pagal bendrąją teisę veikiančių sistemų nėra valstybės pagalba, juo labiau kad šis prijungimas neturi finansinės įtakos įmonėms, prijungiančioms sistemoms ir valstybei. |
| --- | --- |

(76)

Atsižvelgdama į šį Prancūzijos institucijų įsipareigojimą, Komisija mano, kad EEDP sektoriaus pensijų sistemos prijungimas prie pagal bendrąją teisę veikiančių sistemų nėra valstybės pagalba, juo labiau kad šis prijungimas neturi finansinės įtakos įmonėms, prijungiančioms sistemoms ir valstybei.

| (77) | Kita vertus, pagal minėtą reformą EEDP šakos įmonės atleidžiamos nuo dalies pensijų įsipareigojimų, reformos dieną sudarančių elektros energijos perdavimo ir paskirstymo sektoriaus darbuotojų sukauptus mokesčius. Šie mokesčiai bus sumokami pasinaudojant jau minėta tarifine įmoka. EEDP šakos įmonės atleidžiamos nuo dalies ankstesnių pensijų mokesčių, tokiu būdu EEDP sektoriui suteikiama lengvata. |
| --- | --- |

(77)

Kita vertus, pagal minėtą reformą EEDP šakos įmonės atleidžiamos nuo dalies pensijų įsipareigojimų, reformos dieną sudarančių elektros energijos perdavimo ir paskirstymo sektoriaus darbuotojų sukauptus mokesčius. Šie mokesčiai bus sumokami pasinaudojant jau minėta tarifine įmoka. EEDP šakos įmonės atleidžiamos nuo dalies ankstesnių pensijų mokesčių, tokiu būdu EEDP sektoriui suteikiama lengvata.

| (78) | Taigi elektros energijos ir dujų sektoriui suteikiama lengvata, kuri nebuvo suteikta jokiems kitiems konkuruojantiems Prancūzijos ekonomikos (tokiems kaip naftos gavybos ir anglių kasybos sektoriams). Todėl šiam sektoriui suteikta lengvata yra selektyvaus pobūdžio. |
| --- | --- |

(78)

Taigi elektros energijos ir dujų sektoriui suteikiama lengvata, kuri nebuvo suteikta jokiems kitiems konkuruojantiems Prancūzijos ekonomikos (tokiems kaip naftos gavybos ir anglių kasybos sektoriams). Todėl šiam sektoriui suteikta lengvata yra selektyvaus pobūdžio.

| (79) | Prancūzijos elektros energijos ir dujų sektorius konkuruoja su kitų valstybių narių tokio pat pobūdžio sektoriais. Bet kokia pagalba, valstybių narių tarpusavio prekyboje sustiprinanti vieno sektoriaus poziciją konkuruojančių sektorių atžvilgiu, iškraipo konkurenciją. Šakos įmonių dalies ankstesnių pensijų įsipareigojimų neapmokėjimas yra Prancūzijos EEDP sektoriui suteikta lengvata, kuri neišvengiamai sustiprina jo poziciją kitų valstybių narių konkuruojančių sektorių atžvilgiu. Todėl pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatas ši lengvata iškraipo konkurenciją. |
| --- | --- |

(79)

Prancūzijos elektros energijos ir dujų sektorius konkuruoja su kitų valstybių narių tokio pat pobūdžio sektoriais. Bet kokia pagalba, valstybių narių tarpusavio prekyboje sustiprinanti vieno sektoriaus poziciją konkuruojančių sektorių atžvilgiu, iškraipo konkurenciją. Šakos įmonių dalies ankstesnių pensijų įsipareigojimų neapmokėjimas yra Prancūzijos EEDP sektoriui suteikta lengvata, kuri neišvengiamai sustiprina jo poziciją kitų valstybių narių konkuruojančių sektorių atžvilgiu. Todėl pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalies nuostatas ši lengvata iškraipo konkurenciją.

| (80) | Valstybės garantija, suteikta Valstybinei elektros energijos ir dujų pramonės kasai dėl pensijų išmokų, kurių bendra suma sudaro ankstesnius specifinius mokesčius, yra garantija, kuri blogiausiu atveju suteikiama EEDP sektoriaus pensijų sistemai, o ne įmonėms. Taigi valstybės garantija suteikiama socialinės apsaugos institucijai, kuri veikia pagal paskirstymo principą ir yra finansuojama iš privalomųjų įmokų. Pagal įprastinę Teisingumo Teismo praktiką (22) tokia institucija nevykdo Sutartyje apibrėžtos ūkinės veiklos. Todėl pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį šiai institucijai suteikta garantija nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(80)

Valstybės garantija, suteikta Valstybinei elektros energijos ir dujų pramonės kasai dėl pensijų išmokų, kurių bendra suma sudaro ankstesnius specifinius mokesčius, yra garantija, kuri blogiausiu atveju suteikiama EEDP sektoriaus pensijų sistemai, o ne įmonėms. Taigi valstybės garantija suteikiama socialinės apsaugos institucijai, kuri veikia pagal paskirstymo principą ir yra finansuojama iš privalomųjų įmokų. Pagal įprastinę Teisingumo Teismo praktiką (22) tokia institucija nevykdo Sutartyje apibrėžtos ūkinės veiklos. Todėl pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį šiai institucijai suteikta garantija nėra valstybės pagalba.

b)   Valstybės ištekliai

| (81) | EEDP sektoriaus pensijų sistemos reforma, apie kurią pranešė Prancūzijos valdžios institucijos, apima ir valstybės išteklius. |
| --- | --- |

(81)

EEDP sektoriaus pensijų sistemos reforma, apie kurią pranešė Prancūzijos valdžios institucijos, apima ir valstybės išteklius.

| (82) | Įsipareigojimų suma, sudaranti specifinius elektros energijos perdavimo ir paskirstymo sektoriaus darbuotojų reformos dieną sukauptus pensijų mokesčius, bus perkelta Valstybinei EEDP kasai ir bus finansuojama iš Prancūzijos valdžios institucijų nustatytos tarifinės įmokos. Prisijungimas prie elektros energijos ir dujų perdavimo ir paskirstymo tinklo yra šios tarifinės įmokos pagrindinis veiksnys. |
| --- | --- |

(82)

Įsipareigojimų suma, sudaranti specifinius elektros energijos perdavimo ir paskirstymo sektoriaus darbuotojų reformos dieną sukauptus pensijų mokesčius, bus perkelta Valstybinei EEDP kasai ir bus finansuojama iš Prancūzijos valdžios institucijų nustatytos tarifinės įmokos. Prisijungimas prie elektros energijos ir dujų perdavimo ir paskirstymo tinklo yra šios tarifinės įmokos pagrindinis veiksnys.

| (83) | Ši įmoka yra privaloma. Ji nustatoma įstatymu, kuriame yra apibrėžiama jos pagrindas, surinkimo tvarka ir surinktų lėšų asignavimas. Energetikos reguliavimo komisijai pareiškus nuomonę, skirtingi šios įmokos tarifai nustatomi bendru ministrų, atsakingų už biudžetą ir energetiką, sprendimu. Nors visa ši įmoka surenkama įvertinus elektros energijos arba dujų perdavimą ir pervedama tiesiogiai į naują EEDP sektoriaus kasą ir valstybė tiesiogiai nesikiša į jos kontroliavimą, vis dėlto ji nustato šios įmokos surinkimo sąlygas ir gautų lėšų asignavimą. Dėl šių priežasčių iš tarifinės įmokos surinktos lėšos yra ir valstybės lėšos. |
| --- | --- |

(83)

Ši įmoka yra privaloma. Ji nustatoma įstatymu, kuriame yra apibrėžiama jos pagrindas, surinkimo tvarka ir surinktų lėšų asignavimas. Energetikos reguliavimo komisijai pareiškus nuomonę, skirtingi šios įmokos tarifai nustatomi bendru ministrų, atsakingų už biudžetą ir energetiką, sprendimu. Nors visa ši įmoka surenkama įvertinus elektros energijos arba dujų perdavimą ir pervedama tiesiogiai į naują EEDP sektoriaus kasą ir valstybė tiesiogiai nesikiša į jos kontroliavimą, vis dėlto ji nustato šios įmokos surinkimo sąlygas ir gautų lėšų asignavimą. Dėl šių priežasčių iš tarifinės įmokos surinktos lėšos yra ir valstybės lėšos.

3.   EDF 1997 m. įmonės pelno mokesčio nesumokėjimas už dalį atidėjimų (sudarytų iš nesumokėtų mokesčių), skirtų PTT atnaujinimui

a)   Selektyvus lengvatos pobūdis ir konkurencijos iškraipymas

| (84) | Pagal 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymą Nr. 97-1026 nuo 1956 m. EDF yra PTT savininkas, todėl reikėtų patikrinti, ar šiuo įstatymu numatomas PTT nuosavybės perdavimas. |
| --- | --- |

(84)

Pagal 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymą Nr. 97-1026 nuo 1956 m. EDF yra PTT savininkas, todėl reikėtų patikrinti, ar šiuo įstatymu numatomas PTT nuosavybės perdavimas.

| (85) | Prancūzijos valdžios institucijų pateiktos informacijos duomenimis, pagal pirmąsias 1956 m. sutarties sąlygas EDF pagrįstai laikoma PTT savininku. Ši išvada pagrįsta tokiais kriterijais: skirtingo pobūdžio koncesijos sutarčių ypatumai pagal Prancūzijos teisę, specifiniai pradinio turto perleidimo EDF ypatumai, kai nenumatomas tikslus straipsnis dėl turto grąžinimo, atitinkamų aktyvų, už kuriuos EDF privalėjo sumokėti mokestį kaip kompensaciją už pasisavintą turtą, įsigijimo procedūra ir PTT priežiūros bei plėtros finansavimo iš EDF lėšų sąlygos. Todėl Komisija mano, kad „išaiškinimas“ dėl PTT nuosavybės teisių 1997 m. lapkričio 10 d. įstatyme Nr. 97-1026 nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(85)

Prancūzijos valdžios institucijų pateiktos informacijos duomenimis, pagal pirmąsias 1956 m. sutarties sąlygas EDF pagrįstai laikoma PTT savininku. Ši išvada pagrįsta tokiais kriterijais: skirtingo pobūdžio koncesijos sutarčių ypatumai pagal Prancūzijos teisę, specifiniai pradinio turto perleidimo EDF ypatumai, kai nenumatomas tikslus straipsnis dėl turto grąžinimo, atitinkamų aktyvų, už kuriuos EDF privalėjo sumokėti mokestį kaip kompensaciją už pasisavintą turtą, įsigijimo procedūra ir PTT priežiūros bei plėtros finansavimo iš EDF lėšų sąlygos. Todėl Komisija mano, kad „išaiškinimas“ dėl PTT nuosavybės teisių 1997 m. lapkričio 10 d. įstatyme Nr. 97-1026 nėra valstybės pagalba.

| (86) | Todėl reikia išnagrinėti, ar į įstatymą Nr. 97-1026 įtrauktos visos šio „išaiškinimo“ mokestinės pasekmės, ir, jei taip nėra, tai EDF nebuvo suteikta mokesčių lengvata. |
| --- | --- |

(86)

Todėl reikia išnagrinėti, ar į įstatymą Nr. 97-1026 įtrauktos visos šio „išaiškinimo“ mokestinės pasekmės, ir, jei taip nėra, tai EDF nebuvo suteikta mokesčių lengvata.

| (87) | 1987–1996 m. EDF sudarė atidėjimus iš nesumokėtų mokesčių, skirtus PTT atnaujinimui. Priėmus 1997 m. įstatymą, kuriuo skelbiama, kad nuo 1956 m. EDF yra PTT savininkė, šie atidėjimai tapo nepagrįsti ir todėl turėjo būti įrašyti į kitas balanso eilutes. |
| --- | --- |

(87)

1987–1996 m. EDF sudarė atidėjimus iš nesumokėtų mokesčių, skirtus PTT atnaujinimui. Priėmus 1997 m. įstatymą, kuriuo skelbiama, kad nuo 1956 m. EDF yra PTT savininkė, šie atidėjimai tapo nepagrįsti ir todėl turėjo būti įrašyti į kitas balanso eilutes.

| (88) | Ekonomikos ministro laiške, kuriame nustatomos EDF balanso pertvarkymo mokestinės pasekmės, nurodoma, kad PTT atnaujinimui skirtiems nepanaudotiems atidėjimams Prancūzijos valdžios institucijos pritaikė 1997 m. galiojusią 41,66 % įmonės pelno mokesčio normą. |
| --- | --- |

(88)

Ekonomikos ministro laiške, kuriame nustatomos EDF balanso pertvarkymo mokestinės pasekmės, nurodoma, kad PTT atnaujinimui skirtiems nepanaudotiems atidėjimams Prancūzijos valdžios institucijos pritaikė 1997 m. galiojusią 41,66 % įmonės pelno mokesčio normą.

| (89) | Tuo tarpu pagal 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymo Nr. 97-10264 straipsnį, dalis šių atidėjimų, sudarančių perleidimo mokesčius, už 14,119 milijardo FRF sumą, už kurią jau buvo atlikti atnaujinimo darbai, perkelti į kapitalo dotacijas nepritaikant įmonės pelno mokesčio. Prancūzijos valdžios institucijos pripažįsta šios operacijos neteisėtumą. Vyriausiosios mokesčių valdybos 2002 m. balandžio 9 d. pareiškime Komisijai Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad „perleidimo mokesčiai, priklausantys PTT, sudaro neteisėtą skolą, nes priskyrus juos prie kapitalo lėšų, buvo nepagrįstai atleisti nuo mokesčio“, taip pat, kad „šios lėšos, prieš jas priskiriant prie kapitalo lėšų, turėjo būti iš įmonės pasyvų, kuriems buvo neteisingai priskirtos, perkeltos į grynojo kapitalo sąskaitą ir tokiu būdu padidinti grynuosius aktyvus, apmokestinamus pagal Mokesčių kodekso 38-2 straipsnį“. Prancūzijos valdžios institucijos tvirtina, kad „tokiu būdu suteikta mokesčių nuolaida [EDF suteikta 1997 m.] gali būti įvertinta 5,88 milijardo FRF (14,119 × 41,66 %)“, arba 888,89 milijono eurų (23). |
| --- | --- |

(89)

Tuo tarpu pagal 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymo Nr. 97-10264 straipsnį, dalis šių atidėjimų, sudarančių perleidimo mokesčius, už 14,119 milijardo FRF sumą, už kurią jau buvo atlikti atnaujinimo darbai, perkelti į kapitalo dotacijas nepritaikant įmonės pelno mokesčio. Prancūzijos valdžios institucijos pripažįsta šios operacijos neteisėtumą. Vyriausiosios mokesčių valdybos 2002 m. balandžio 9 d. pareiškime Komisijai Prancūzijos valdžios institucijos nurodo, kad „perleidimo mokesčiai, priklausantys PTT, sudaro neteisėtą skolą, nes priskyrus juos prie kapitalo lėšų, buvo nepagrįstai atleisti nuo mokesčio“, taip pat, kad „šios lėšos, prieš jas priskiriant prie kapitalo lėšų, turėjo būti iš įmonės pasyvų, kuriems buvo neteisingai priskirtos, perkeltos į grynojo kapitalo sąskaitą ir tokiu būdu padidinti grynuosius aktyvus, apmokestinamus pagal Mokesčių kodekso 38-2 straipsnį“. Prancūzijos valdžios institucijos tvirtina, kad „tokiu būdu suteikta mokesčių nuolaida [EDF suteikta 1997 m.] gali būti įvertinta 5,88 milijardo FRF (14,119 × 41,66 %)“, arba 888,89 milijono eurų (23).

| (90) | Komisija teigia, kad, remiantis Valstybinės apskaitos tarybos nuomone, klaidų ištaisymas turi būti įskaitomas į tų finansinių metų rezultatus, kuriais tos klaidos buvo pastebėtos. Be to, jei 38,5 milijardo FRF nepanaudotiems atidėjimams, sudarytiems iš nesumokėtų mokesčių, buvo taikoma 1997 m. galiojusi 41,66 % įmonės mokesčių norma, tai Komisija mano, kad nėra jokios objektyvios priežasties netaikyti tos pačios normos kitai atidėjimų, sudarytų iš nesumokėtų mokesčių, daliai. |
| --- | --- |

(90)

Komisija teigia, kad, remiantis Valstybinės apskaitos tarybos nuomone, klaidų ištaisymas turi būti įskaitomas į tų finansinių metų rezultatus, kuriais tos klaidos buvo pastebėtos. Be to, jei 38,5 milijardo FRF nepanaudotiems atidėjimams, sudarytiems iš nesumokėtų mokesčių, buvo taikoma 1997 m. galiojusi 41,66 % įmonės mokesčių norma, tai Komisija mano, kad nėra jokios objektyvios priežasties netaikyti tos pačios normos kitai atidėjimų, sudarytų iš nesumokėtų mokesčių, daliai.

| (91) | Komisija mano, kad perleidimo mokesčiams tuo pačiu metu taikoma turėjo būti tokia pati mokesčių norma, kaip ir kitiems atidėjimams, sudarytiems iš nesumokėtų mokesčių. Tai reiškia, kad 14,119 milijardo FRF perleidimo mokesčių turėjo būti pridėta prie 38,5 milijardo FRF dar nepanaudotų atidėjimų ir apmokestinta pagal 41,66 % mokesčių normą, Prancūzijos valdžios institucijų taikytą tuo metu, kai buvo atliekamas EDF balanso pertvarkymas. Todėl EDF, nesumokėjusi viso įmonės pelno mokesčio po įmonės balanso pertvarkymo, sutaupė 888,89 milijono eurų. |
| --- | --- |

(91)

Komisija mano, kad perleidimo mokesčiams tuo pačiu metu taikoma turėjo būti tokia pati mokesčių norma, kaip ir kitiems atidėjimams, sudarytiems iš nesumokėtų mokesčių. Tai reiškia, kad 14,119 milijardo FRF perleidimo mokesčių turėjo būti pridėta prie 38,5 milijardo FRF dar nepanaudotų atidėjimų ir apmokestinta pagal 41,66 % mokesčių normą, Prancūzijos valdžios institucijų taikytą tuo metu, kai buvo atliekamas EDF balanso pertvarkymas. Todėl EDF, nesumokėjusi viso įmonės pelno mokesčio po įmonės balanso pertvarkymo, sutaupė 888,89 milijono eurų.

| (92) | Komisija mano, kad pagalba yra skirta 1997 m., kadangi 14,119 milijardo FRF suma tuo metu buvo įsiskolinimas valstybei, užregistruotas balanse kaip perleidimo mokesčiai, kuriuos valstybė panaikino 1997 m. lapkričio 10 d. įsakymu Nr. 97-1026. |
| --- | --- |

(92)

Komisija mano, kad pagalba yra skirta 1997 m., kadangi 14,119 milijardo FRF suma tuo metu buvo įsiskolinimas valstybei, užregistruotas balanse kaip perleidimo mokesčiai, kuriuos valstybė panaikino 1997 m. lapkričio 10 d. įsakymu Nr. 97-1026.

| (93) | Prancūzijos valdžios institucijos tvirtina, kad EDF, net ir neturėdama dotacijų atidėjimams PTT atnaujinimui, nebūtų galėjusi 1987–1996 m. sumokėti įmonės mokesčio dėl nuostolingų mokesčių perkėlimų. Komisija mano, kad šis argumentas nėra svarbus, nes mokesčių lengvata suteikta 1997 m., o ne ankstesniais metais. Be to, Komisija pažymi, kad, neskiriant dotacijų atidėjimams, nuostolingi mokesčių perkėlimai 1987–1996 m. būtų palaipsniui išnykę ir 1997 m. EDF privalomas pelno mokestis būtų buvęs gerokai didesnis. |
| --- | --- |

(93)

Prancūzijos valdžios institucijos tvirtina, kad EDF, net ir neturėdama dotacijų atidėjimams PTT atnaujinimui, nebūtų galėjusi 1987–1996 m. sumokėti įmonės mokesčio dėl nuostolingų mokesčių perkėlimų. Komisija mano, kad šis argumentas nėra svarbus, nes mokesčių lengvata suteikta 1997 m., o ne ankstesniais metais. Be to, Komisija pažymi, kad, neskiriant dotacijų atidėjimams, nuostolingi mokesčių perkėlimai 1987–1996 m. būtų palaipsniui išnykę ir 1997 m. EDF privalomas pelno mokestis būtų buvęs gerokai didesnis.

| (94) | Prancūzijos valdžios institucijos taip pat mano, kad jei atidėjimų sudarymas PTT atnaujinimui yra laikomas lengvata, tai ji turėtų būti laikoma panaikinta dėl padidėjusio įmonės pelno mokesčio, sumokėto 1997 m. Komisija gali tik atmesti šį argumentą. Kaip įrodė Komisija ir kaip 2002 m. balandžio 9 d. pareiškime nurodė Prancūzijos valdžios institucijos, jei atidėjimai, skirti PTT atnaujinimui, buvo apmokestinti, tai perleidimo mokesčiai buvo priskirti prie kapitalo dotacijų, jiems netaikant įmonės pelno mokesčio. Todėl mokesčiai, kuriuos EDF sumokėjo 1997 m., yra mažesni nei iš tikrųjų turėjo būti. |
| --- | --- |

(94)

Prancūzijos valdžios institucijos taip pat mano, kad jei atidėjimų sudarymas PTT atnaujinimui yra laikomas lengvata, tai ji turėtų būti laikoma panaikinta dėl padidėjusio įmonės pelno mokesčio, sumokėto 1997 m. Komisija gali tik atmesti šį argumentą. Kaip įrodė Komisija ir kaip 2002 m. balandžio 9 d. pareiškime nurodė Prancūzijos valdžios institucijos, jei atidėjimai, skirti PTT atnaujinimui, buvo apmokestinti, tai perleidimo mokesčiai buvo priskirti prie kapitalo dotacijų, jiems netaikant įmonės pelno mokesčio. Todėl mokesčiai, kuriuos EDF sumokėjo 1997 m., yra mažesni nei iš tikrųjų turėjo būti.

| (95) | Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad 1997 m. apskaitos reformą galima laikyti papildoma kapitalo dotacija, kurią sudaro suma, gauta dėl dalinio atleidimo nuo mokesčio. Todėl tai būtų investicija, o ne pagalba. Jos taip pat tvirtina, kad EDF 1987–1996 m. bendrai sumokėta suma yra didesnė už mokesčius, kuriuos būtų sumokėjusi įmonė, veikianti pagal komercinę teisę, kuri nebūtų sudariusi atidėjimų PTT atnaujinimui ir kuri savo akcininkui būtų sumokėjusi 37,5 % dividendus nuo gryno pelno, atskaičius mokesčius. |
| --- | --- |

(95)

Prancūzijos valdžios institucijos teigia, kad 1997 m. apskaitos reformą galima laikyti papildoma kapitalo dotacija, kurią sudaro suma, gauta dėl dalinio atleidimo nuo mokesčio. Todėl tai būtų investicija, o ne pagalba. Jos taip pat tvirtina, kad EDF 1987–1996 m. bendrai sumokėta suma yra didesnė už mokesčius, kuriuos būtų sumokėjusi įmonė, veikianti pagal komercinę teisę, kuri nebūtų sudariusi atidėjimų PTT atnaujinimui ir kuri savo akcininkui būtų sumokėjusi 37,5 % dividendus nuo gryno pelno, atskaičius mokesčius.

| (96) | Komisija gali tik atmesti šiuos argumentus, primindama, kad privataus investuotojo principas gali būti reikšmingas tik vykdant ūkinę veiklą, o ne priežiūros įgaliojimus. Valstybės institucija kaip argumento, pagrindžiančio jos nuožiūra skiriamą pagalbą, negali naudoti galimo ekonominio pelno, kurį gautų būdama įmonės savininkė, nes jai suteiktos tos pačios įmonės mokesčių priežiūros teisės. |
| --- | --- |

(96)

Komisija gali tik atmesti šiuos argumentus, primindama, kad privataus investuotojo principas gali būti reikšmingas tik vykdant ūkinę veiklą, o ne priežiūros įgaliojimus. Valstybės institucija kaip argumento, pagrindžiančio jos nuožiūra skiriamą pagalbą, negali naudoti galimo ekonominio pelno, kurį gautų būdama įmonės savininkė, nes jai suteiktos tos pačios įmonės mokesčių priežiūros teisės.

| (97) | Iš tiesų, jei valstybė narė gali ne tik vykdyti viešosios valdžios funkcijas, bet ir veikti kaip akcininkė, ji turi atskirti vykdančios viešosios valdžios ir akcininkės funkcijas. Suteikus teisę valstybėms narėms naudotis viešosios valdžios įgaliojimais investuojant į įmones, veikiančias konkurencijai atvirose rinkose, tai reikštų, kad nepaisoma Bendrijos taisyklių dėl valstybės pagalbos. Be to, net jei pagal 295 straipsnį Sutartis yra neutrali nuosavybės požiūriu, valstybės įmonėms turi būti taikomos tos pačios taisyklės, kaip ir privačioms įmonėms. Taigi, jei valstybė, naudodamasi išimtinėmis viešosios valdžios teisėmis, suteiktų privilegijų įmonėms, būdama jų akcininke, tai reikštų, kad viešosioms ir privačioms įmonėms netaikomos vienodos sąlygos. |
| --- | --- |

(97)

Iš tiesų, jei valstybė narė gali ne tik vykdyti viešosios valdžios funkcijas, bet ir veikti kaip akcininkė, ji turi atskirti vykdančios viešosios valdžios ir akcininkės funkcijas. Suteikus teisę valstybėms narėms naudotis viešosios valdžios įgaliojimais investuojant į įmones, veikiančias konkurencijai atvirose rinkose, tai reikštų, kad nepaisoma Bendrijos taisyklių dėl valstybės pagalbos. Be to, net jei pagal 295 straipsnį Sutartis yra neutrali nuosavybės požiūriu, valstybės įmonėms turi būti taikomos tos pačios taisyklės, kaip ir privačioms įmonėms. Taigi, jei valstybė, naudodamasi išimtinėmis viešosios valdžios teisėmis, suteiktų privilegijų įmonėms, būdama jų akcininke, tai reikštų, kad viešosioms ir privačioms įmonėms netaikomos vienodos sąlygos.

| (98) | Prancūzijos valdžios institucijos tvirtina, kad pertvarkant EDF balansą turėjo būti taikoma 1996 m., o ne 1997 m. įmonės pelno mokesčio norma. Kaip jau nurodyta anksčiau, Komisija pažymi, kad Valstybinė apskaitos taryba mano, jog apskaitos klaidos turi būti ištaisytos tais pačiais finansiniais metais, kai jos buvo pastebėtos. Kadangi pagal 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymą Nr. 97-1026 atidėjimai PTT atnaujinimui tapo nepagrįsti, jie turėjo būti perkelti į 1997 finansinius metus ir apmokestinti pagal tais metais taikytą įmonės pelno mokesčio normą. Be to, Komisija teigia, kad Prancūzijos valdžios institucijos pačios pritaikė šią 1997 m. įmonės mokesčių normą daliai atidėjimų, už kuriuos buvo sumokėti mokesčiai. |
| --- | --- |

(98)

Prancūzijos valdžios institucijos tvirtina, kad pertvarkant EDF balansą turėjo būti taikoma 1996 m., o ne 1997 m. įmonės pelno mokesčio norma. Kaip jau nurodyta anksčiau, Komisija pažymi, kad Valstybinė apskaitos taryba mano, jog apskaitos klaidos turi būti ištaisytos tais pačiais finansiniais metais, kai jos buvo pastebėtos. Kadangi pagal 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymą Nr. 97-1026 atidėjimai PTT atnaujinimui tapo nepagrįsti, jie turėjo būti perkelti į 1997 finansinius metus ir apmokestinti pagal tais metais taikytą įmonės pelno mokesčio normą. Be to, Komisija teigia, kad Prancūzijos valdžios institucijos pačios pritaikė šią 1997 m. įmonės mokesčių normą daliai atidėjimų, už kuriuos buvo sumokėti mokesčiai.

| (99) | Taigi 1997 m. EDF nesumokėjus 888,89 mln. eurų mokesčių, grupei suteikiama lengvata. EDF galėjo sumą, susidariusią nesumokėjus mokesčių, panaudoti kapitalui sustiprinti ir neieškoti išorinių lėšų. Ši lengvata neišvengiamai yra selektyvaus pobūdžio, nes įmonės pelno mokesčio nesumokėjimas už dalį atidėjimų yra mokesčių mokėjimo tvarkai, paprastai taikomai tokio pobūdžio operacijoms, daroma išimtis. Tai, kad ši nuolaida buvo suteikta 1997 m. lapkričio 10 d. išleidus specialų įsakymą, patvirtina jos ypatingą ir viršijantį įprastines ribas pobūdį. |
| --- | --- |

(99)

Taigi 1997 m. EDF nesumokėjus 888,89 mln. eurų mokesčių, grupei suteikiama lengvata. EDF galėjo sumą, susidariusią nesumokėjus mokesčių, panaudoti kapitalui sustiprinti ir neieškoti išorinių lėšų. Ši lengvata neišvengiamai yra selektyvaus pobūdžio, nes įmonės pelno mokesčio nesumokėjimas už dalį atidėjimų yra mokesčių mokėjimo tvarkai, paprastai taikomai tokio pobūdžio operacijoms, daroma išimtis. Tai, kad ši nuolaida buvo suteikta 1997 m. lapkričio 10 d. išleidus specialų įsakymą, patvirtina jos ypatingą ir viršijantį įprastines ribas pobūdį.

| (100) | Kaip ir neribota valstybės pagalba, skirta EDF, taip ir ši jai suteikta lengvata neišvengiamai sustiprina jos poziciją kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu. Vadovaujantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi, ši lengvata iškraipo konkurenciją. |
| --- | --- |

(100)

Kaip ir neribota valstybės pagalba, skirta EDF, taip ir ši jai suteikta lengvata neišvengiamai sustiprina jos poziciją kitų konkuruojančių įmonių atžvilgiu. Vadovaujantis Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi, ši lengvata iškraipo konkurenciją.

b)   Valstybės lėšos

| (101) | Pagalbos sąvoka apima ne tik dideles išmokas subsidijų forma, bet ir joms tolygų (24) bet kokį viešosios valdžios institucijų įsikišimą, kuris palengvina įsipareigojimų, slegiančių įmonės biudžetą, naštą. Pagal nuolatinę jurisprudenciją (25), valstybės mokesčio nesurinkimas, kuris turėjo būti surinktas, sulyginamas su valstybės išteklių naudojimu. |
| --- | --- |

(101)

Pagalbos sąvoka apima ne tik dideles išmokas subsidijų forma, bet ir joms tolygų (24) bet kokį viešosios valdžios institucijų įsikišimą, kuris palengvina įsipareigojimų, slegiančių įmonės biudžetą, naštą. Pagal nuolatinę jurisprudenciją (25), valstybės mokesčio nesurinkimas, kuris turėjo būti surinktas, sulyginamas su valstybės išteklių naudojimu.

| (102) | Šis visų privalomų 1997 finansinių metų įmonės pelno mokesčių nesumokėjimas tiesiogiai grindžiamas valstybės aktu – 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymu Nr. 97-1026. |
| --- | --- |

(102)

Šis visų privalomų 1997 finansinių metų įmonės pelno mokesčių nesumokėjimas tiesiogiai grindžiamas valstybės aktu – 1997 m. lapkričio 10 d. įstatymu Nr. 97-1026.

| (103) | Taigi 1997 m. EDF gavo 888, 89 milijono eurų pagalbą, suteiktą kaip mokesčių lengvatą. |
| --- | --- |

(103)

Taigi 1997 m. EDF gavo 888, 89 milijono eurų pagalbą, suteiktą kaip mokesčių lengvatą.

4.   Poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai

| (104) | Nuo pat įkūrimo 1946 m. iki 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/92/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (26) įsigaliojimo EDF, turėdama visas jai suteiktas išimtines teises perduoti ir paskirstyti elektros energiją bei ją importuoti ir eksportuoti, Prancūzijos rinkoje naudojosi monopoline padėtimi. Nepaisant to, EDF dar iki Direktyvos 96/92/EB įsigaliojimo konkuravo su kitais valstybių narių elektros energijos gamintojais. Be to, laisva konkurencija egzistavo ir susijusiose rinkose, kuriose EDF veikla jau aprėpė plačiau nei leido jai suteiktos išimtinės teisės (tiek geografiniu, tiek sektoriaus požiūriu). Todėl poveikis prekybai buvo daromas gerokai anksčiau nei Direktyvoje 96/92/EB numatytas liberalizavimas. |
| --- | --- |

(104)

Nuo pat įkūrimo 1946 m. iki 1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 96/92/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (26) įsigaliojimo EDF, turėdama visas jai suteiktas išimtines teises perduoti ir paskirstyti elektros energiją bei ją importuoti ir eksportuoti, Prancūzijos rinkoje naudojosi monopoline padėtimi. Nepaisant to, EDF dar iki Direktyvos 96/92/EB įsigaliojimo konkuravo su kitais valstybių narių elektros energijos gamintojais. Be to, laisva konkurencija egzistavo ir susijusiose rinkose, kuriose EDF veikla jau aprėpė plačiau nei leido jai suteiktos išimtinės teisės (tiek geografiniu, tiek sektoriaus požiūriu). Todėl poveikis prekybai buvo daromas gerokai anksčiau nei Direktyvoje 96/92/EB numatytas liberalizavimas.

| (105) | Svarbioje ir besiplečiančioje valstybių narių prekyboje, kurioje aktyviai dalyvavo ir EDF, svarbią vietą užima prekyba elektros energija. Ši prekyba, kuri dar labiau plečiama priėmus 1990 m. spalio 29 d. Tarybos direktyvą 90/547/EEB dėl elektros energijos perdavimo tinklais (27), pagrįsta prekybos sutartimis tarp įvairių aukštos įtampos tinklų operatorių, veikiančių valstybėse narėse. Elektros energijos importas į EBPO Europos šalis 1980–1990 m. pagal metinę vidutinę normą padidėjo 7 %. 1981–1989 m. EDF elektros energijos prekybos balanso perviršis padidėjo 9 kartais; taigi grynasis eksportas sudarė 42 TWh, t. y. 10 % nuo visos produkcijos. 1985 m. EDF į kitas valstybes nares eksportavo 19 TWh. |
| --- | --- |

(105)

Svarbioje ir besiplečiančioje valstybių narių prekyboje, kurioje aktyviai dalyvavo ir EDF, svarbią vietą užima prekyba elektros energija. Ši prekyba, kuri dar labiau plečiama priėmus 1990 m. spalio 29 d. Tarybos direktyvą 90/547/EEB dėl elektros energijos perdavimo tinklais (27), pagrįsta prekybos sutartimis tarp įvairių aukštos įtampos tinklų operatorių, veikiančių valstybėse narėse. Elektros energijos importas į EBPO Europos šalis 1980–1990 m. pagal metinę vidutinę normą padidėjo 7 %. 1981–1989 m. EDF elektros energijos prekybos balanso perviršis padidėjo 9 kartais; taigi grynasis eksportas sudarė 42 TWh, t. y. 10 % nuo visos produkcijos. 1985 m. EDF į kitas valstybes nares eksportavo 19 TWh.

| (106) | Savo metinėje 1997 m. ataskaitoje EDF nurodo, kad „EDF yra viena iš pirmaujančių tarptautinių operatorių elektros energijos sektoriuje, investavusi už Prancūzijos ribų 13 milijardų FRF, turinti jėgainių parką, kurio pajėgumas sudaro apie 11 % viso Prancūzijoje esančio jėgainių parko, ir 8 milijonus vartotojų.“. Ataskaitoje taip pat pažymima, kad 1997 m. EDF „padidino ir sustiprino investicijas Europoje, išplėsdama savo veiklą Austrijoje ir Lenkijoje“ ir „eksportavo į Europą daugiau nei 70 TWh“. |
| --- | --- |

(106)

Savo metinėje 1997 m. ataskaitoje EDF nurodo, kad „EDF yra viena iš pirmaujančių tarptautinių operatorių elektros energijos sektoriuje, investavusi už Prancūzijos ribų 13 milijardų FRF, turinti jėgainių parką, kurio pajėgumas sudaro apie 11 % viso Prancūzijoje esančio jėgainių parko, ir 8 milijonus vartotojų.“. Ataskaitoje taip pat pažymima, kad 1997 m. EDF „padidino ir sustiprino investicijas Europoje, išplėsdama savo veiklą Austrijoje ir Lenkijoje“ ir „eksportavo į Europą daugiau nei 70 TWh“.

| (107) | 1997–2000 m. įmonės sutartyje, pasirašytoje 1997 m. balandžio 8 d., numatoma 14 milijardų FRF skirti tarptautinėms investicijoms, pirmenybę teikiant Europos regionams. 2000–2002 m. EDF įsigijo trečdalį Vokietijos įmonės EnBW kapitalo, padidino savo filialo „London Electricity“ Didžiojoje Britanijoje gamybos ir paskirstymo apimtis, perėmė tiesioginę Italijos įmonės „Fenice“ kontrolę ir sudarė partnerystės sutartį su „Fiat“, kad galėtų nupirkti „Montedison“ (vėliau tapusio „Edison“) įmonę. EDF užima svarbią vietą valstybių narių prekyboje elektros energija. 2001 m. EDF elektros energijos eksportas pasiekė rekordinį 83,9 TWh kiekį, o metų apyvarta – 2 300 milijonų eurų. |
| --- | --- |

(107)

1997–2000 m. įmonės sutartyje, pasirašytoje 1997 m. balandžio 8 d., numatoma 14 milijardų FRF skirti tarptautinėms investicijoms, pirmenybę teikiant Europos regionams. 2000–2002 m. EDF įsigijo trečdalį Vokietijos įmonės EnBW kapitalo, padidino savo filialo „London Electricity“ Didžiojoje Britanijoje gamybos ir paskirstymo apimtis, perėmė tiesioginę Italijos įmonės „Fenice“ kontrolę ir sudarė partnerystės sutartį su „Fiat“, kad galėtų nupirkti „Montedison“ (vėliau tapusio „Edison“) įmonę. EDF užima svarbią vietą valstybių narių prekyboje elektros energija. 2001 m. EDF elektros energijos eksportas pasiekė rekordinį 83,9 TWh kiekį, o metų apyvarta – 2 300 milijonų eurų.

| (108) | Šiuo metu Prancūzijoje yra atverta 34,5 % elektros energijos rinkos, kurioje vartotojui nustatyta riba yra 7 GWh. Šią atvirą konkurencijai rinką sudaro apie 3 100 vartotojų, kuriems reikia daugiau nei 150 TWh. Naujausiais apskaičiavimais, EDF konkurentai užima 18,5 % šios rinkos. Prancūzijos rinkoje dalyvauja 31 tiekėjas iš Europos šalių, o 2001 m. elektros energijos importas į Prancūziją sudarė apie 26 TWh. Be to, šiuo metu elektros energijos gamybos srityje Prancūzijoje EDF konkuruoja su „Electrabel“ filialu „Compagnie Nationale du Rhône“ (Nacionalinė Ronos kompanija) ir su „Société Nationale d’Electricité et de Thermique“ (Nacionalinė elektros ir šiluminės energijos įmonė), kurios kapitalo dalis priklauso Ispanijos įmonei „Endesa“. Taigi šiuo metu EDF konkuruoja su kitais Prancūzijos rinkos operatoriais. |
| --- | --- |

(108)

Šiuo metu Prancūzijoje yra atverta 34,5 % elektros energijos rinkos, kurioje vartotojui nustatyta riba yra 7 GWh. Šią atvirą konkurencijai rinką sudaro apie 3 100 vartotojų, kuriems reikia daugiau nei 150 TWh. Naujausiais apskaičiavimais, EDF konkurentai užima 18,5 % šios rinkos. Prancūzijos rinkoje dalyvauja 31 tiekėjas iš Europos šalių, o 2001 m. elektros energijos importas į Prancūziją sudarė apie 26 TWh. Be to, šiuo metu elektros energijos gamybos srityje Prancūzijoje EDF konkuruoja su „Electrabel“ filialu „Compagnie Nationale du Rhône“ (Nacionalinė Ronos kompanija) ir su „Société Nationale d’Electricité et de Thermique“ (Nacionalinė elektros ir šiluminės energijos įmonė), kurios kapitalo dalis priklauso Ispanijos įmonei „Endesa“. Taigi šiuo metu EDF konkuruoja su kitais Prancūzijos rinkos operatoriais.

| (109) | Iki Direktyvos 96/92/EB įsigaliojimo 1999 m. vasario mėn. kai kurios valstybės narės jau ėmėsi priemonių atvirai elektros energijos rinkai kurti. Jungtinė Karalystė 1990 m. atvėrė 100 % rinkos stambiems pramoniniams vartotojams. Švedija 100 % rinkos atvėrė 1996 m., Suomijoje atverti rinką pradėta 1995 m., ir 1997 m. ji atverta 100 %, Vokietijoje 100 % rinkos atverta 1998 m., o Nyderlandai pramoniniams vartotojams rinką visiškai atvėrė 1998 m. Taigi valstybės pagalba, apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi, suteikta įmonėms (taip kurių yra ir EDF), turinčioms monopolį valstybės narės rinkoje ir aktyviai įsitraukusioms į prekybą tarp Bendrijos šalių, dar iki Direktyvoje nustatytos liberalizavimo pradžios iškraipė konkurenciją elektros energijos rinkoje. |
| --- | --- |

(109)

Iki Direktyvos 96/92/EB įsigaliojimo 1999 m. vasario mėn. kai kurios valstybės narės jau ėmėsi priemonių atvirai elektros energijos rinkai kurti. Jungtinė Karalystė 1990 m. atvėrė 100 % rinkos stambiems pramoniniams vartotojams. Švedija 100 % rinkos atvėrė 1996 m., Suomijoje atverti rinką pradėta 1995 m., ir 1997 m. ji atverta 100 %, Vokietijoje 100 % rinkos atverta 1998 m., o Nyderlandai pramoniniams vartotojams rinką visiškai atvėrė 1998 m. Taigi valstybės pagalba, apibrėžta Sutarties 87 straipsnio 1 dalimi, suteikta įmonėms (taip kurių yra ir EDF), turinčioms monopolį valstybės narės rinkoje ir aktyviai įsitraukusioms į prekybą tarp Bendrijos šalių, dar iki Direktyvoje nustatytos liberalizavimo pradžios iškraipė konkurenciją elektros energijos rinkoje.

| (110) | EDF konkuravo ir toliau konkuruoja ne tik Prancūzijos ir kitų valstybių narių elektros gamybos ir paskirstymo srityse, bet išplėtojo savo veiklą ir kitose energetikos paslaugų teikimo rinkose, kurios yra visiškai liberalizuotos. 1997 m. SDS filialas, 100 % priklausantis EDF, teikė tiekimo paslaugas individualiems vartotojams, įmonėms ir šalies institucijoms. SDS užsiėmė atliekų perdirbimu ir gatvių apšvietimu, taip pat teikė kitas energetikos paslaugas ir 1998 m. pasiekė 685 milijonų eurų apyvartą, tuo tarpu 1997 m. apyvarta siekė 650 milijonų eurų. 2000 m. EDF, tarpininkaujant „Dalkia“, kuri yra energetikos paslaugų teikimo įmonėms ir grupėms lyderė Europoje, sudarė partnerystės sutartį su „Veolia Environnement“. Pastaroji įmonė siūlo inžinerines ir energetikos eksploatavimo paslaugas, prižiūri šiluminės energijos sistemas, teikia technines paslaugas, susijusias su pastatų funkcionavimu, ir užtikrina šilumos sistemų, ekologiškų šiluminių jėgainių, bendros elektros energijos gamybos ir pramoninės elektros srovės eksploatavimą. |
| --- | --- |

(110)

EDF konkuravo ir toliau konkuruoja ne tik Prancūzijos ir kitų valstybių narių elektros gamybos ir paskirstymo srityse, bet išplėtojo savo veiklą ir kitose energetikos paslaugų teikimo rinkose, kurios yra visiškai liberalizuotos. 1997 m. SDS filialas, 100 % priklausantis EDF, teikė tiekimo paslaugas individualiems vartotojams, įmonėms ir šalies institucijoms. SDS užsiėmė atliekų perdirbimu ir gatvių apšvietimu, taip pat teikė kitas energetikos paslaugas ir 1998 m. pasiekė 685 milijonų eurų apyvartą, tuo tarpu 1997 m. apyvarta siekė 650 milijonų eurų. 2000 m. EDF, tarpininkaujant „Dalkia“, kuri yra energetikos paslaugų teikimo įmonėms ir grupėms lyderė Europoje, sudarė partnerystės sutartį su „Veolia Environnement“. Pastaroji įmonė siūlo inžinerines ir energetikos eksploatavimo paslaugas, prižiūri šiluminės energijos sistemas, teikia technines paslaugas, susijusias su pastatų funkcionavimu, ir užtikrina šilumos sistemų, ekologiškų šiluminių jėgainių, bendros elektros energijos gamybos ir pramoninės elektros srovės eksploatavimą.

| (111) | EDF taip pat išplėtė savo veiklą ir ekologiškai švarios elektros energijos gavybos rinkoje. 1997 m. holdingo įmonė CHART, 100 % priklausanti EDF, plėtojo veiklą geoterminės ir vėjo elektros energijos srityse. Ši įmonė prie metinės apyvartos prisidėjo 70 milijonų eurų. |
| --- | --- |

(111)

EDF taip pat išplėtė savo veiklą ir ekologiškai švarios elektros energijos gavybos rinkoje. 1997 m. holdingo įmonė CHART, 100 % priklausanti EDF, plėtojo veiklą geoterminės ir vėjo elektros energijos srityse. Ši įmonė prie metinės apyvartos prisidėjo 70 milijonų eurų.

| (112) | Pagaliau EDF, būdama elektros energijos gamintoja ir skirstytoja, konkuravo vietinėje ir tarptautinėse rinkose su kitais tiekėjais, tiekiančiais energiją iš tokių šaltinių kaip anglys, nafta ir dujos. Pavyzdžiui, Prancūzijoje EDF pradėjo sėkmingą kampaniją, skatinančią elektros energijos vartojimą šildymui. Tokiu būdu ji praplėtė savo rinkos dalį konkurentų, tiekiančių energiją iš naftos ir dujų, atžvilgiu. Plieno gamybos sektoriuje elektrinės aukštakrosnės konkuruoja su aukštakrosnėmis, kurios yra kaitinamos dujomis arba naftos produktais. |
| --- | --- |

(112)

Pagaliau EDF, būdama elektros energijos gamintoja ir skirstytoja, konkuravo vietinėje ir tarptautinėse rinkose su kitais tiekėjais, tiekiančiais energiją iš tokių šaltinių kaip anglys, nafta ir dujos. Pavyzdžiui, Prancūzijoje EDF pradėjo sėkmingą kampaniją, skatinančią elektros energijos vartojimą šildymui. Tokiu būdu ji praplėtė savo rinkos dalį konkurentų, tiekiančių energiją iš naftos ir dujų, atžvilgiu. Plieno gamybos sektoriuje elektrinės aukštakrosnės konkuruoja su aukštakrosnėmis, kurios yra kaitinamos dujomis arba naftos produktais.

| (113) | Dėl poveikio valstybių narių prekybai dujomis reikėtų pažymėti, kad Prancūzija, turėdama menkus gamtinių dujų išteklius, didžiąją dalį dujų importuodavo. Todėl buvo priimta direktyva dėl dujų rinkos liberalizavimo, būtent 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/30/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, priimta 1998 m. liepos mėn., kurios nuostatos visose valstybėse narėse turėjo būti baigtos taikyti iki 2000 m. rugpjūčio mėn. Valstybės narės turėjo nurodyti atitinkamus vartotojus, turinčius galimybę rinktis tiekėją. Nustačius šiuos atitinkamus vartotojus, nedelsiant atveriama ne mažiau kaip 20 % dujų rinkos, skaičiuojant nuo metinio šalies dujų suvartojimo, o 2003 m. – 28 % dujų rinkos. |
| --- | --- |

(113)

Dėl poveikio valstybių narių prekybai dujomis reikėtų pažymėti, kad Prancūzija, turėdama menkus gamtinių dujų išteklius, didžiąją dalį dujų importuodavo. Todėl buvo priimta direktyva dėl dujų rinkos liberalizavimo, būtent 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/30/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, priimta 1998 m. liepos mėn., kurios nuostatos visose valstybėse narėse turėjo būti baigtos taikyti iki 2000 m. rugpjūčio mėn. Valstybės narės turėjo nurodyti atitinkamus vartotojus, turinčius galimybę rinktis tiekėją. Nustačius šiuos atitinkamus vartotojus, nedelsiant atveriama ne mažiau kaip 20 % dujų rinkos, skaičiuojant nuo metinio šalies dujų suvartojimo, o 2003 m. – 28 % dujų rinkos.

| (114) | Prancūzijos parlamento ataskaitoje (28) nurodoma, kad, vadovaujantis vyriausybės pateikta informacija, atitinkami vartotojai, kurie pakeitė tiekėją, 2002 m. pradžioje suvartojo apie 25 % nuo viso vartotojų sunaudoto kiekio ir 5 % nuo visoje rinkoje suvartoto kiekio; taip pat nurodoma, kad Prancūzijos rinkoje pasirodė keturi nauji operatoriai. |
| --- | --- |

(114)

Prancūzijos parlamento ataskaitoje (28) nurodoma, kad, vadovaujantis vyriausybės pateikta informacija, atitinkami vartotojai, kurie pakeitė tiekėją, 2002 m. pradžioje suvartojo apie 25 % nuo viso vartotojų sunaudoto kiekio ir 5 % nuo visoje rinkoje suvartoto kiekio; taip pat nurodoma, kad Prancūzijos rinkoje pasirodė keturi nauji operatoriai.

| (115) | Taigi 1997 m. EDF jau buvo įsitvirtinusi kai kurių valstybių narių rinkose, o pagalba, suteikta EDF nesumokėjus įmonės pelno mokesčio už dalį neapmokestintų atidėjimų, sudarytų PTT atnaujinimui, galėjo paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą. |
| --- | --- |

(115)

Taigi 1997 m. EDF jau buvo įsitvirtinusi kai kurių valstybių narių rinkose, o pagalba, suteikta EDF nesumokėjus įmonės pelno mokesčio už dalį neapmokestintų atidėjimų, sudarytų PTT atnaujinimui, galėjo paveikti valstybių narių tarpusavio prekybą.

| (116) | Neribota valstybės garantija taip pat buvo EDF suteikta lengvata, kuri neišvengiamai sustiprina jos poziciją jos konkurentų atžvilgiu. Vadovaujantis pateiktomis pastabomis, ši garantija pagal EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalį neišvengiamai daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(116)

Neribota valstybės garantija taip pat buvo EDF suteikta lengvata, kuri neišvengiamai sustiprina jos poziciją jos konkurentų atžvilgiu. Vadovaujantis pateiktomis pastabomis, ši garantija pagal EB Sutarties 87 straipsnio 1 dalį neišvengiamai daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (117) | Vykdant pensijų sistemos reformą EEDP šakoje sumažinami sektoriaus įmonių įsipareigojimai ir tokiu būdu sektoriui suteikiama lengvata. Atsižvelgiant į tai, kad Europoje yra elektros energijos ir dujų rinkos, lengvatos suteikimas sektoriaus įmonėms Prancūzijoje neišvengiamai daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(117)

Vykdant pensijų sistemos reformą EEDP šakoje sumažinami sektoriaus įmonių įsipareigojimai ir tokiu būdu sektoriui suteikiama lengvata. Atsižvelgiant į tai, kad Europoje yra elektros energijos ir dujų rinkos, lengvatos suteikimas sektoriaus įmonėms Prancūzijoje neišvengiamai daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (118) | Kai laikomasi keturių kriterijų, nustatytų Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, neribota valstybės garantija, suteikta EDF, EEDP šakos įmonių ankstesnių pensijų dalies nesumokėjimas ir EDF įmonės pelno mokesčio už dalį neapmokestintų atidėjimų, sudarytų PTT atnaujinimui, yra valstybės pagalba. Todėl reikia išnagrinėti šios pagalbos apskaitą pagal Sutarties nuostatas. |
| --- | --- |

(118)

Kai laikomasi keturių kriterijų, nustatytų Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje, neribota valstybės garantija, suteikta EDF, EEDP šakos įmonių ankstesnių pensijų dalies nesumokėjimas ir EDF įmonės pelno mokesčio už dalį neapmokestintų atidėjimų, sudarytų PTT atnaujinimui, yra valstybės pagalba. Todėl reikia išnagrinėti šios pagalbos apskaitą pagal Sutarties nuostatas.

5.   Atitinkamos valstybės pagalbos apskaitos įvertinimas pagal Sutartį

a)   Neribota valstybės garantija

| (119) | Neribota valstybės garantija, kuria naudojasi EDF – tai valstybės pagalba, kuri leidžia grupei tarptautinėse finansinėse rinkose skolintis pinigų palankesnėmis sąlygomis. |
| --- | --- |

(119)

Neribota valstybės garantija, kuria naudojasi EDF – tai valstybės pagalba, kuri leidžia grupei tarptautinėse finansinėse rinkose skolintis pinigų palankesnėmis sąlygomis.

| (120) | Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad pagalba, atitinkanti Sutartyje nustatytus kriterijus, yra iš esmės nesuderinama su bendrąja rinka. Sutarties 87 straipsnio 2 dalyje numatytos išimtys tokiam nesuderinamumui šiuo atveju nėra taikomos, nes neatitinka pagalbos, skirtos pirma minėtoje dalyje išvardytiems tikslams įgyvendinti, pobūdžio. |
| --- | --- |

(120)

Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad pagalba, atitinkanti Sutartyje nustatytus kriterijus, yra iš esmės nesuderinama su bendrąja rinka. Sutarties 87 straipsnio 2 dalyje numatytos išimtys tokiam nesuderinamumui šiuo atveju nėra taikomos, nes neatitinka pagalbos, skirtos pirma minėtoje dalyje išvardytiems tikslams įgyvendinti, pobūdžio.

| (121) | Minėtos pagalbos priemonės neatitinka nei sąlygų, numatytų 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose, skirtų pagalbai kai kurių regionų ekonominiam vystymuisi skatinti, juo labiau kad ji atitinka pagalbą veiklai plėtoti. Iš tiesų ji nėra priklausoma nuo investicijų ar nuo darbo vietų kūrimo, kaip yra numatyta valstybės pagalbos regioninės plėtros pagrindinėse kryptyse (29). |
| --- | --- |

(121)

Minėtos pagalbos priemonės neatitinka nei sąlygų, numatytų 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose, skirtų pagalbai kai kurių regionų ekonominiam vystymuisi skatinti, juo labiau kad ji atitinka pagalbą veiklai plėtoti. Iš tiesų ji nėra priklausoma nuo investicijų ar nuo darbo vietų kūrimo, kaip yra numatyta valstybės pagalbos regioninės plėtros pagrindinėse kryptyse (29).

| (122) | Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte yra numatyta išimtis pagalbai, skirtai tam tikrų veiklos sričių plėtrai skatinti, jei ji prekybos sąlygų netrikdo taip, kad prieštarautų bendram interesui. Šiuo atveju nagrinėjamai pagalbos priemonei minėta išimtis netaikoma. |
| --- | --- |

(122)

Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte yra numatyta išimtis pagalbai, skirtai tam tikrų veiklos sričių plėtrai skatinti, jei ji prekybos sąlygų netrikdo taip, kad prieštarautų bendram interesui. Šiuo atveju nagrinėjamai pagalbos priemonei minėta išimtis netaikoma.

| (123) | Dėl išimčių, numatytų Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b ir d punktuose, atitinkamos pagalbos priemonė šiuo atveju nėra skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti nei Prancūzijos ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti, nei kultūrai remti ar paveldui išsaugoti. |
| --- | --- |

(123)

Dėl išimčių, numatytų Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b ir d punktuose, atitinkamos pagalbos priemonė šiuo atveju nėra skirta bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti nei Prancūzijos ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti, nei kultūrai remti ar paveldui išsaugoti.

| (124) | Taigi nevykdomi Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse išvardyti suderinamumo kriterijai. |
| --- | --- |

(124)

Taigi nevykdomi Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse išvardyti suderinamumo kriterijai.

| (125) | Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad Komisija savo vertinime neatsižvelgė į suvaržymus, susijusius su EDF statusu, tokius kaip specializacijos principas ir arbitražinių išlygų draudimas. Kalbama apie Prancūzijos administracinės teisės nuostatas, kurios visiškai nesusijusios su valstybės pagalba. Būtent Prancūzijos valdžios institucijos nutarė EDF suteikti šį statusą. Jis kyla iš parlamento priimto įstatymo; taigi jį galima bet kuriuo metu tuo pačiu būdu pataisyti. Tačiau Komisija konstatuoja, kad šis įmonės specializavimasis nesudarė kliūčių tam tikrai EDF veiklos įvairovei išplėsti. |
| --- | --- |

(125)

Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad Komisija savo vertinime neatsižvelgė į suvaržymus, susijusius su EDF statusu, tokius kaip specializacijos principas ir arbitražinių išlygų draudimas. Kalbama apie Prancūzijos administracinės teisės nuostatas, kurios visiškai nesusijusios su valstybės pagalba. Būtent Prancūzijos valdžios institucijos nutarė EDF suteikti šį statusą. Jis kyla iš parlamento priimto įstatymo; taigi jį galima bet kuriuo metu tuo pačiu būdu pataisyti. Tačiau Komisija konstatuoja, kad šis įmonės specializavimasis nesudarė kliūčių tam tikrai EDF veiklos įvairovei išplėsti.

| (126) | Pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalį įmonės, kurioms yra patikėta teikti bendro ekonominio intereso paslaugą, turi laikytis Sutarties taisyklių, ypač konkurencijos, kai šių taisyklių taikymas netrukdo teisiškai ir faktiškai įgyvendinti ypatingos jiems pavestos užduoties. |
| --- | --- |

(126)

Pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalį įmonės, kurioms yra patikėta teikti bendro ekonominio intereso paslaugą, turi laikytis Sutarties taisyklių, ypač konkurencijos, kai šių taisyklių taikymas netrukdo teisiškai ir faktiškai įgyvendinti ypatingos jiems pavestos užduoties.

| (127) | Komisija neneigia, kad viešosios paslaugos įsipareigojimai atitenka EDF. Todėl pagal Sutarties 86 straipsnį EDF galėtų gauti finansinę kompensaciją arba naudotis kai kuriomis išskirtinėmis bendrosios teisės prerogatyvomis. Tačiau šios finansinės priemonės ir prerogatyvos turi būti proporcingos papildomų būtinų EDF sąnaudų, susidariusių dėl šio viešosios paslaugos vykdymo, kompensacijai. O EDF suteikta valstybės garantija apima visą EDF veiklą, yra neribota laiko atžvilgiu ir atrodo neproporcinga. Taigi Komisija mano, kad konkurencija yra neteisėtai iškraipoma. |
| --- | --- |

(127)

Komisija neneigia, kad viešosios paslaugos įsipareigojimai atitenka EDF. Todėl pagal Sutarties 86 straipsnį EDF galėtų gauti finansinę kompensaciją arba naudotis kai kuriomis išskirtinėmis bendrosios teisės prerogatyvomis. Tačiau šios finansinės priemonės ir prerogatyvos turi būti proporcingos papildomų būtinų EDF sąnaudų, susidariusių dėl šio viešosios paslaugos vykdymo, kompensacijai. O EDF suteikta valstybės garantija apima visą EDF veiklą, yra neribota laiko atžvilgiu ir atrodo neproporcinga. Taigi Komisija mano, kad konkurencija yra neteisėtai iškraipoma.

| (128) | Prancūzijos valdžios institucijos nesirėmė Sutarties 86 straipsnio 2 dalimi, bet pabrėžė, kad EDF uždavinys – teikti viešąsias paslaugas. Tačiau Prancūzijos valdžia išsamiai nenurodė nei specifinių EDF viešosios paslaugos įsipareigojimų, nei jų sąnaudų. Tad yra neįmanoma patikrinti, ar valstybės įsipareigojimo EDF įmonei apimtis atitinka, ar ne įmonės viešosios paslaugos įsipareigojimų sąnaudas. Šiuo atžvilgiu Komisija primena, kad sunku teisingai nustatyti bendrą garantijos vertę, kurios neapibrėžia konkrečios sumos ir kuri yra neribojama laiko atžvilgiu. |
| --- | --- |

(128)

Prancūzijos valdžios institucijos nesirėmė Sutarties 86 straipsnio 2 dalimi, bet pabrėžė, kad EDF uždavinys – teikti viešąsias paslaugas. Tačiau Prancūzijos valdžia išsamiai nenurodė nei specifinių EDF viešosios paslaugos įsipareigojimų, nei jų sąnaudų. Tad yra neįmanoma patikrinti, ar valstybės įsipareigojimo EDF įmonei apimtis atitinka, ar ne įmonės viešosios paslaugos įsipareigojimų sąnaudas. Šiuo atžvilgiu Komisija primena, kad sunku teisingai nustatyti bendrą garantijos vertę, kurios neapibrėžia konkrečios sumos ir kuri yra neribojama laiko atžvilgiu.

| (129) | Vadovaudamasi turima informacija, Komisija mano, kad šiuo atveju neįmanoma tirti sprendime Altmark‘o byloje (30) suformuluotų sąlygų laikymosi ir Sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo kriterijų. |
| --- | --- |

(129)

Vadovaudamasi turima informacija, Komisija mano, kad šiuo atveju neįmanoma tirti sprendime Altmark‘o byloje (30) suformuluotų sąlygų laikymosi ir Sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo kriterijų.

| (130) | Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad dėl Komisijos veiklos Sutarties 295 straipsnis nebetenka prasmės. Savo parodymui patvirtinti, ji cituoja generalinio advokato išvadas bylose C-367/98, C-483/99 ir C-503/99 dėl „specifinių akcijų“ (golden shares). Vis dėlto Teisingumo Teismas savo nutarimuose nesilaikė tokio Sutarties 295 straipsnio (31) aiškinimo. Pagal šį straipsnį Bendrija yra neutrali dėl normų, reglamentuojančių nuosavybės sistemą valstybėse narėse. Jokia Sutarties nuostata nesudaro kliūčių tam, kad įmonės visiškai ar iš dalies priklausytų valstybei. Vis dėlto konkurencijos taisyklės privačioms ir viešosioms įmonėms turi būti taikomos vienodai. Iš tiesų pagal įprastą Teisingumo Teismo praktiką 295 straipsnis neleidžia valstybėms narėms nepaisyti esminių Sutarties (32) nuostatų dėl normų, reglamentuojančių nuosavybės sistemą. |
| --- | --- |

(130)

Prancūzijos valdžios institucijos mano, kad dėl Komisijos veiklos Sutarties 295 straipsnis nebetenka prasmės. Savo parodymui patvirtinti, ji cituoja generalinio advokato išvadas bylose C-367/98, C-483/99 ir C-503/99 dėl „specifinių akcijų“ (golden shares). Vis dėlto Teisingumo Teismas savo nutarimuose nesilaikė tokio Sutarties 295 straipsnio (31) aiškinimo. Pagal šį straipsnį Bendrija yra neutrali dėl normų, reglamentuojančių nuosavybės sistemą valstybėse narėse. Jokia Sutarties nuostata nesudaro kliūčių tam, kad įmonės visiškai ar iš dalies priklausytų valstybei. Vis dėlto konkurencijos taisyklės privačioms ir viešosioms įmonėms turi būti taikomos vienodai. Iš tiesų pagal įprastą Teisingumo Teismo praktiką 295 straipsnis neleidžia valstybėms narėms nepaisyti esminių Sutarties (32) nuostatų dėl normų, reglamentuojančių nuosavybės sistemą.

| (131) | Ši teismų praktika buvo patvirtinta 2003 m. kovo 6 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo sprendimu „West LB“ byloje (33). Pagal šį sprendimą neturėtų būti manoma, kad Sutarties 295 straipsnis sumažina valstybės pagalbos sąvokos svarbą pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Taikant konkurencijos taisykles įmonėms, nepaisant normų, reglamentuojančių nuosavybės sistemą, taikomų įmonėms, nesiekiama apriboti pagal Sutarties 295 straipsnį proteguojamos srities ir drausti valstybėms narėms laisvai valdyti valstybės įmones, išlaikant turimas įmonių akcijas, arba atsižvelgiant į kitus motyvus, besiskiriančius nuo pelno kriterijų. Iš tiesų darant prielaidą, kad šie argumentai gali prieštarauti konkurencijos taisyklių taikymui, į juos yra atsižvelgta Sutarties 86 straipsnio 2 dalyje, kurios nuostatos numato, kad įmonės, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, gali išvengti konkurencijos taisyklių taikymo, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti įmonėms patikėtų specialių uždavinių. |
| --- | --- |

(131)

Ši teismų praktika buvo patvirtinta 2003 m. kovo 6 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo sprendimu „West LB“ byloje (33). Pagal šį sprendimą neturėtų būti manoma, kad Sutarties 295 straipsnis sumažina valstybės pagalbos sąvokos svarbą pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį. Taikant konkurencijos taisykles įmonėms, nepaisant normų, reglamentuojančių nuosavybės sistemą, taikomų įmonėms, nesiekiama apriboti pagal Sutarties 295 straipsnį proteguojamos srities ir drausti valstybėms narėms laisvai valdyti valstybės įmones, išlaikant turimas įmonių akcijas, arba atsižvelgiant į kitus motyvus, besiskiriančius nuo pelno kriterijų. Iš tiesų darant prielaidą, kad šie argumentai gali prieštarauti konkurencijos taisyklių taikymui, į juos yra atsižvelgta Sutarties 86 straipsnio 2 dalyje, kurios nuostatos numato, kad įmonės, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, gali išvengti konkurencijos taisyklių taikymo, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti įmonėms patikėtų specialių uždavinių.

| (132) | Šiuo konkrečiu atveju tai, kad valstybei priklauso EDF kapitalas, jokiu būdu nėra kvestionuojamas: iš tiesų neribota valstybės garantija yra susijusi ne su normomis, reglamentuojančiomis EDF nuosavybę, o su jos teisiniu statusu. Jeigu nuo šio statuso priklauso aplinkybės, iškraipančios konkurenciją, šis statusas pats savaime turi būti persvarstytas pagal valstybės pagalbos teikimo taisyklės. Valstybės narės gali laisvai rinktis įmonių teisinį statusą, bet rinkdamosi turi laikytis Sutarties nuostatų. Šiuo atveju Komisija laikosi vienodų sąlygų taikymo principo. |
| --- | --- |

(132)

Šiuo konkrečiu atveju tai, kad valstybei priklauso EDF kapitalas, jokiu būdu nėra kvestionuojamas: iš tiesų neribota valstybės garantija yra susijusi ne su normomis, reglamentuojančiomis EDF nuosavybę, o su jos teisiniu statusu. Jeigu nuo šio statuso priklauso aplinkybės, iškraipančios konkurenciją, šis statusas pats savaime turi būti persvarstytas pagal valstybės pagalbos teikimo taisyklės. Valstybės narės gali laisvai rinktis įmonių teisinį statusą, bet rinkdamosi turi laikytis Sutarties nuostatų. Šiuo atveju Komisija laikosi vienodų sąlygų taikymo principo.

| (133) | Komisija jokiu būdu neabejoja EDF kapitalo viešuoju pobūdžiu ir neneigia jos VGP įmonės statuso. Komisija tik tiria teisminės sanavimo bei likvidavimo procedūros pažeidimo padarinius, taip pat valstybės kaip garanto įtaką visiems įsipareigojimams dėl EDF skolų, įskaitant ir skolas, susijusias su veikla, kurios neapima įsipareigojimai teikti visuomenines paslaugas. |
| --- | --- |

(133)

Komisija jokiu būdu neabejoja EDF kapitalo viešuoju pobūdžiu ir neneigia jos VGP įmonės statuso. Komisija tik tiria teisminės sanavimo bei likvidavimo procedūros pažeidimo padarinius, taip pat valstybės kaip garanto įtaką visiems įsipareigojimams dėl EDF skolų, įskaitant ir skolas, susijusias su veikla, kurios neapima įsipareigojimai teikti visuomenines paslaugas.

| (134) | Taigi neribota valstybės garantija, kuria naudojasi EDF, yra valstybės pagalba, nesuderinama su Sutarties nuostatomis. Komisija savo 2002 m. spalio mėn. priimtame sprendime dėl atitinkamos priemonės jau yra prašiusi ją panaikinti. |
| --- | --- |

(134)

Taigi neribota valstybės garantija, kuria naudojasi EDF, yra valstybės pagalba, nesuderinama su Sutarties nuostatomis. Komisija savo 2002 m. spalio mėn. priimtame sprendime dėl atitinkamos priemonės jau yra prašiusi ją panaikinti.

| (135) | 2003 m. lapkričio 11 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos perdavė Komisijai tokį įstatymo nuostatos projektą: „Nacionalinės valstybinės įstaigos „Prancūzijos elektra“ (EDF) ir „Prancūzijos dujos“ (GDF) yra pertvarkomos (...) į uždarąsias akcines bendroves (...) pagal nuostatas, taikomas komercinėms bendrovėms.“. Prancūzijos valdžios institucijos patikslina, kad pertvarkyta į uždarąją akcinę bendrovę EDF turės laikytis bendrosios teisės normų, taikomų sanuojamoms ar teisiškai likviduojamoms įmonėms. Komisija mano, kad, EDF pritaikius bendrosios teisės nustatytą bankroto procedūrą, bus panaikinta neribota valstybės garantija, kuria naudojosi EDF. |
| --- | --- |

(135)

2003 m. lapkričio 11 d. laiške Prancūzijos valdžios institucijos perdavė Komisijai tokį įstatymo nuostatos projektą: „Nacionalinės valstybinės įstaigos „Prancūzijos elektra“ (EDF) ir „Prancūzijos dujos“ (GDF) yra pertvarkomos (...) į uždarąsias akcines bendroves (...) pagal nuostatas, taikomas komercinėms bendrovėms.“. Prancūzijos valdžios institucijos patikslina, kad pertvarkyta į uždarąją akcinę bendrovę EDF turės laikytis bendrosios teisės normų, taikomų sanuojamoms ar teisiškai likviduojamoms įmonėms. Komisija mano, kad, EDF pritaikius bendrosios teisės nustatytą bankroto procedūrą, bus panaikinta neribota valstybės garantija, kuria naudojosi EDF.

| (136) | 2003 m. gruodžio 16 d. laiške Prancūzijos Vyriausybė patvirtino, jog ji „pasiūlys Parlamentui nuostatas, kad būtų galima jas pritaikyti iki 2005 m. sausio 1 d., dėl EDF, kuri yra valstybės įmonė, teisinio statuso pakeitimo, suteikiant jai teisinį statusą pagal bendrąją teisę“. Remdamasi šia informacija, Komisija mano, kad neribota valstybės garantija, kuria naudojasi EDF, turi būti galutinai panaikinta iki 2005 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į būtinus įstatymų ir reglamentų pakeitimus, tokio termino pakanka. |
| --- | --- |

(136)

2003 m. gruodžio 16 d. laiške Prancūzijos Vyriausybė patvirtino, jog ji „pasiūlys Parlamentui nuostatas, kad būtų galima jas pritaikyti iki 2005 m. sausio 1 d., dėl EDF, kuri yra valstybės įmonė, teisinio statuso pakeitimo, suteikiant jai teisinį statusą pagal bendrąją teisę“. Remdamasi šia informacija, Komisija mano, kad neribota valstybės garantija, kuria naudojasi EDF, turi būti galutinai panaikinta iki 2005 m. sausio 1 d. Atsižvelgiant į būtinus įstatymų ir reglamentų pakeitimus, tokio termino pakanka.

b)   EEDP sektoriaus pensijų sistemos reforma

| (137) | Komisija konstatuoja, kad dabartinė EEDP šakos pensijų sistema iš tiesų sudaro kliūčių kitų įmonių patekimui į Prancūzijos elektros energijos ir dujų rinką. Pagal dabartines sistemos taisykles, taikomas kiekvienam naujam rinkos dalyviui, įmonės nemoka įmokos, atleidžiančios nuo įsipareigojimų, bet kasmet prisideda prie viso sektoriaus pensijų išmokėjimo proporcingai nuo atlyginimo fondo. Nuo tada naujos į rinką patenkančios įmonės įmokos dydis nepriklauso nuo iš anksto nustatytos normos, bet yra nustatomas kiekvienais metais pagal šakos pensijų sistemos sureguliavimo poreikius. Vadinasi, šis sureguliavimo lygis derinamas su tokiais parametrais kaip sektoriaus atlyginimų fondas ir jo demografinė struktūra, nustatytais prieš įmonei ateinant į rinką ir neturint jokių sąsajų su jos pačios pensijų įsipareigojimais. |
| --- | --- |

(137)

Komisija konstatuoja, kad dabartinė EEDP šakos pensijų sistema iš tiesų sudaro kliūčių kitų įmonių patekimui į Prancūzijos elektros energijos ir dujų rinką. Pagal dabartines sistemos taisykles, taikomas kiekvienam naujam rinkos dalyviui, įmonės nemoka įmokos, atleidžiančios nuo įsipareigojimų, bet kasmet prisideda prie viso sektoriaus pensijų išmokėjimo proporcingai nuo atlyginimo fondo. Nuo tada naujos į rinką patenkančios įmonės įmokos dydis nepriklauso nuo iš anksto nustatytos normos, bet yra nustatomas kiekvienais metais pagal šakos pensijų sistemos sureguliavimo poreikius. Vadinasi, šis sureguliavimo lygis derinamas su tokiais parametrais kaip sektoriaus atlyginimų fondas ir jo demografinė struktūra, nustatytais prieš įmonei ateinant į rinką ir neturint jokių sąsajų su jos pačios pensijų įsipareigojimais.

| (138) | Kadangi elektros energijos ir dujų pramonės šakos yra kapitalistinės, gali būti, kad bet kuri nauja į rinką patekusi įmonė yra arba kotiruojama biržoje, arba kreipiasi į Valstybinę kaupiamąją kasą. Vadinasi, įsigaliojus IAS (Vidaus audito tarnyba) apskaitinėms normoms tos įmonės turės atidėti savo sąskaitose šakos pensijų indėlius, turėtus prieš įmonių patekimą į rinką, bet jie joms yra priskiriami proporcingai dabartiniam jų atlyginimų fondui. Šis ankstesnių pensijų sąnaudų atidėjimas sudaro papildomą mokestį, palyginti su mokesčiais, privalomais pagal bendrąją socialinės apsaugos teisę veikiančioms įmonėms, kurios finansuoja pensijų sistemas iš įmokų, atleidžiančių nuo įsipareigojimų, ir todėl neturi atidėti pensijų indėlių. Patekimas į kapitalistinę rinką turint dideles fiksuotas sąnaudas sudaro tokią investiciją, kad bet koks papildomas mokestis gali pasirodyti esąs esminė kliūtis. |
| --- | --- |

(138)

Kadangi elektros energijos ir dujų pramonės šakos yra kapitalistinės, gali būti, kad bet kuri nauja į rinką patekusi įmonė yra arba kotiruojama biržoje, arba kreipiasi į Valstybinę kaupiamąją kasą. Vadinasi, įsigaliojus IAS (Vidaus audito tarnyba) apskaitinėms normoms tos įmonės turės atidėti savo sąskaitose šakos pensijų indėlius, turėtus prieš įmonių patekimą į rinką, bet jie joms yra priskiriami proporcingai dabartiniam jų atlyginimų fondui. Šis ankstesnių pensijų sąnaudų atidėjimas sudaro papildomą mokestį, palyginti su mokesčiais, privalomais pagal bendrąją socialinės apsaugos teisę veikiančioms įmonėms, kurios finansuoja pensijų sistemas iš įmokų, atleidžiančių nuo įsipareigojimų, ir todėl neturi atidėti pensijų indėlių. Patekimas į kapitalistinę rinką turint dideles fiksuotas sąnaudas sudaro tokią investiciją, kad bet koks papildomas mokestis gali pasirodyti esąs esminė kliūtis.

| (139) | Pagaliau dėl neribotos valstybės garantijos, kuria naudojasi EDF ir GDF, panaikinimo ir įmonių bankroto procedūros taikymo pagal bendrąją teisę, neįvykdžius šakos pensijų sistemos reformos, visoms sektoriaus įmonėms, tarp jų ir naujosioms jos dalyvėms, tektų prisiimti abiejų didžiųjų operatorių pensijų įsipareigojimus, jei šie kartais bankrutuotų. Atsižvelgiant į sumų dydį, to nepakeltų kitos sektoriaus įmonės. Dėl tokios grėsmės perkėlimo sektoriaus įmonėms yra sudaromos kliūtys konkurentams patekti į Prancūzijos rinkas. |
| --- | --- |

(139)

Pagaliau dėl neribotos valstybės garantijos, kuria naudojasi EDF ir GDF, panaikinimo ir įmonių bankroto procedūros taikymo pagal bendrąją teisę, neįvykdžius šakos pensijų sistemos reformos, visoms sektoriaus įmonėms, tarp jų ir naujosioms jos dalyvėms, tektų prisiimti abiejų didžiųjų operatorių pensijų įsipareigojimus, jei šie kartais bankrutuotų. Atsižvelgiant į sumų dydį, to nepakeltų kitos sektoriaus įmonės. Dėl tokios grėsmės perkėlimo sektoriaus įmonėms yra sudaromos kliūtys konkurentams patekti į Prancūzijos rinkas.

| (140) | Taigi dabartinė EEDP šakos pensijų sistema trukdo patekti į Prancūzijos elektros energijos ir dujų rinką. Reforma, apie kurią pranešė Prancūzijos valdžia, leidžia panaikinti šias kliūtis. Viena vertus, ji pakeičia išlyginamąją įmoką, kurią mokėjo sektoriaus įmonės, į įmokas, atleidžiančias nuo įsipareigojimo sistemas, veikiančias pagal bendrąją teisę (pagrindinė sistema ir papildoma privalomoji sistema). Kita vertus, ji sumažina specifinių pensijų mokesčių, sukauptų prieš reformą, sumą, kuri viršija išmokų pagal bendrąją teisę sumą, kurią turi mokėti visos sektoriaus įmonės. Reformos metu specifiniai pensijų mokesčiai, kuriuos turi mokėti įmonės, yra galutinai paskirstyti pagal du kriterijus: atlyginimų fondu ir EEDP statusą turinčių įmonių personalo darbo trukme. Taigi įmonių įmokos yra proporcingos jų buvimo elektros energijos ir dujų rinkose trukmei. Galiausiai didžiųjų operatorių bankroto atveju šakos įmonės mokės tik specifinius mokesčius pagal viršutinę ribą, kuri nustatyta atsižvelgiant į jų pačių pensijų įsipareigojimus, kad nekiltų pavojus jų gyvybingumui. |
| --- | --- |

(140)

Taigi dabartinė EEDP šakos pensijų sistema trukdo patekti į Prancūzijos elektros energijos ir dujų rinką. Reforma, apie kurią pranešė Prancūzijos valdžia, leidžia panaikinti šias kliūtis. Viena vertus, ji pakeičia išlyginamąją įmoką, kurią mokėjo sektoriaus įmonės, į įmokas, atleidžiančias nuo įsipareigojimo sistemas, veikiančias pagal bendrąją teisę (pagrindinė sistema ir papildoma privalomoji sistema). Kita vertus, ji sumažina specifinių pensijų mokesčių, sukauptų prieš reformą, sumą, kuri viršija išmokų pagal bendrąją teisę sumą, kurią turi mokėti visos sektoriaus įmonės. Reformos metu specifiniai pensijų mokesčiai, kuriuos turi mokėti įmonės, yra galutinai paskirstyti pagal du kriterijus: atlyginimų fondu ir EEDP statusą turinčių įmonių personalo darbo trukme. Taigi įmonių įmokos yra proporcingos jų buvimo elektros energijos ir dujų rinkose trukmei. Galiausiai didžiųjų operatorių bankroto atveju šakos įmonės mokės tik specifinius mokesčius pagal viršutinę ribą, kuri nustatyta atsižvelgiant į jų pačių pensijų įsipareigojimus, kad nekiltų pavojus jų gyvybingumui.

| (141) | Kadangi dabartinė sistema netrukus bus panaikinta, Komisija nemano, kad būtina išnagrinėti jos suderinamumą su Sutarties nuostatomis. Šis sprendimas apsiriboja išimtinai naujos sistemos suderinamumo su Bendrijų normomis dėl valstybės pagalbos nagrinėjimu. |
| --- | --- |

(141)

Kadangi dabartinė sistema netrukus bus panaikinta, Komisija nemano, kad būtina išnagrinėti jos suderinamumą su Sutarties nuostatomis. Šis sprendimas apsiriboja išimtinai naujos sistemos suderinamumo su Bendrijų normomis dėl valstybės pagalbos nagrinėjimu.

| (142) | Kalbant apie tarifinį mokestį, nustatytą Nacionalinės elektros ir dujų pramonės kasai, kuris turės finansuoti dalį pensijų mokesčių, kuriuos prieš reformą sukaupė elektros energijos ir dujų perdavimo bei tiekimo sektoriaus darbuotojai, reikia pažymėti, kad jo lemiamas veiksnys yra vartotojų prijungimo prie elektros energijos ar dujų perdavimo ir paskirstymo tinklų. Ši tarifinė įmoka „fiksuojama“ pagal kiekvienam galutiniam vartotojui taikomą elektros ar dujų tinklų naudojimosi tarifą ir nepriklauso nuo realiai sunaudotos energijos kiekio. Tad už ją moka galutinis vartotojas, nors jis realiai nevartoja jokios energijos. Taigi mokesčio mokėjimas nėra susijęs su suvartotos elektros energijos ar dujų kiekiu. Todėl Nacionalinė elektros energijos ir dujų pramonių kasa negauna pinigų iš šios įmokos už iš kitų valstybių narių importuojamą elektros energiją ar dujas. Taigi šios įmokos finansavimo mechanizmas nesustiprina pagalbos poveikio konkurencijai ir prekybai tarp valstybių narių, nes jis netaikomas importuojamoms prekėms. Šitaip jis nesudaro kliūčių patekti į Prancūzijos elektros energijos ir dujų rinkas. |
| --- | --- |

(142)

Kalbant apie tarifinį mokestį, nustatytą Nacionalinės elektros ir dujų pramonės kasai, kuris turės finansuoti dalį pensijų mokesčių, kuriuos prieš reformą sukaupė elektros energijos ir dujų perdavimo bei tiekimo sektoriaus darbuotojai, reikia pažymėti, kad jo lemiamas veiksnys yra vartotojų prijungimo prie elektros energijos ar dujų perdavimo ir paskirstymo tinklų. Ši tarifinė įmoka „fiksuojama“ pagal kiekvienam galutiniam vartotojui taikomą elektros ar dujų tinklų naudojimosi tarifą ir nepriklauso nuo realiai sunaudotos energijos kiekio. Tad už ją moka galutinis vartotojas, nors jis realiai nevartoja jokios energijos. Taigi mokesčio mokėjimas nėra susijęs su suvartotos elektros energijos ar dujų kiekiu. Todėl Nacionalinė elektros energijos ir dujų pramonių kasa negauna pinigų iš šios įmokos už iš kitų valstybių narių importuojamą elektros energiją ar dujas. Taigi šios įmokos finansavimo mechanizmas nesustiprina pagalbos poveikio konkurencijai ir prekybai tarp valstybių narių, nes jis netaikomas importuojamoms prekėms. Šitaip jis nesudaro kliūčių patekti į Prancūzijos elektros energijos ir dujų rinkas.

| (143) | Beje, reikia pažymėti, kad specifiniai pensijų mokesčiai, sukaupti iki reformos, sudaro ankstesnes sąnaudas, susijusias su buvusia monopoline situacija. Iš tiesų EDDP šakos įmonių mokamas specifinis pensijų mokestis nekėlė sunkumų, kol tos įmonės vystėsi kaip monopoliai. Žinoma, palyginti su kitų sektorių įmonėmis, jos mokėjo didesnius pensijų mokesčius, tačiau buvo apsaugotos nuo bet kokios vidinės konkurencijos. Be to, pagal apskaitines normas įmonės neprivalėjo atidėti į sąskaitas specifinių mokesčių, kuriuos turėjo mokėti savo darbuotojams, sumos. Darbuotojams buvo užtikrinta, kad jų specifiniai pensijų mokesčiai bus sumokėti tuo atveju, jei mokesčius prižiūrėjo pensijų skyrius, priklausantis EDF-GDF įmonėms, kurioms suteikta neribota valstybės garantija. Nuo elektros energijos ir dujų pramonių rinkų atvėrimo konkurencijai tie specifiniai mokesčiai tapo našta elektros energijos ir dujų pramonės įmonėms, paveikusia jų konkurencingumą. Viena vertus, šie specifiniai mokesčiai toms įmonėms sudaro papildomus socialinius mokesčius, kurie nevaržo jų konkurentų. Kita vertus, įsigaliojus IAS normoms, įmonės turės į savo sąskaitas sumokėti specifinius darbuotojų sukauptus mokesčius. 2003 m. sausio 1 d. tie specifiniai pensijų mokesčiai sudarė [...]. Specifinių pensijų mokesčių mokėjimas nebuvo neįveikiama našta, kol įmonės buvo apsaugotos nuo bet kokios vidinės konkurencijos, šiandien toms įmonėms, konkuruojančioms su kitomis elektros energijos ir dujų pramonės įmonėmis, tai yra didelė problema. |
| --- | --- |

(143)

Beje, reikia pažymėti, kad specifiniai pensijų mokesčiai, sukaupti iki reformos, sudaro ankstesnes sąnaudas, susijusias su buvusia monopoline situacija. Iš tiesų EDDP šakos įmonių mokamas specifinis pensijų mokestis nekėlė sunkumų, kol tos įmonės vystėsi kaip monopoliai. Žinoma, palyginti su kitų sektorių įmonėmis, jos mokėjo didesnius pensijų mokesčius, tačiau buvo apsaugotos nuo bet kokios vidinės konkurencijos. Be to, pagal apskaitines normas įmonės neprivalėjo atidėti į sąskaitas specifinių mokesčių, kuriuos turėjo mokėti savo darbuotojams, sumos. Darbuotojams buvo užtikrinta, kad jų specifiniai pensijų mokesčiai bus sumokėti tuo atveju, jei mokesčius prižiūrėjo pensijų skyrius, priklausantis EDF-GDF įmonėms, kurioms suteikta neribota valstybės garantija. Nuo elektros energijos ir dujų pramonių rinkų atvėrimo konkurencijai tie specifiniai mokesčiai tapo našta elektros energijos ir dujų pramonės įmonėms, paveikusia jų konkurencingumą. Viena vertus, šie specifiniai mokesčiai toms įmonėms sudaro papildomus socialinius mokesčius, kurie nevaržo jų konkurentų. Kita vertus, įsigaliojus IAS normoms, įmonės turės į savo sąskaitas sumokėti specifinius darbuotojų sukauptus mokesčius. 2003 m. sausio 1 d. tie specifiniai pensijų mokesčiai sudarė [...]. Specifinių pensijų mokesčių mokėjimas nebuvo neįveikiama našta, kol įmonės buvo apsaugotos nuo bet kokios vidinės konkurencijos, šiandien toms įmonėms, konkuruojančioms su kitomis elektros energijos ir dujų pramonės įmonėmis, tai yra didelė problema.

| (144) | Šie specifiniai EEDP įmonių darbuotojų pensijų mokesčiai kyla iš Nacionalinio elektros ir dujų pramonės įmonių personalo statuto 24 straipsnio ir iš jo priedo Nr. 3 dėl invalidumo, senatvės ar mirties pašalpų, įvestų 1946 m. Šie dokumentai nebuvo keičiami nuo 1997 m. |
| --- | --- |

(144)

Šie specifiniai EEDP įmonių darbuotojų pensijų mokesčiai kyla iš Nacionalinio elektros ir dujų pramonės įmonių personalo statuto 24 straipsnio ir iš jo priedo Nr. 3 dėl invalidumo, senatvės ar mirties pašalpų, įvestų 1946 m. Šie dokumentai nebuvo keičiami nuo 1997 m.

| (145) | Vykdant minėtą reformą numatoma, kad šakos įmonės nemokės specifinių mokesčių, kuriuos reformos metu sukaupė elektros ir dujų transporto bei tiekimo sektoriaus darbuotojai. Ji yra suderinta ir būtina, nes įmonės yra atleistos tik nuo dalies buvusių specifinių pensijų mokesčių. Iš tiesų, jeigu visų buvusių specifinių mokesčių suma yra [...] visai šakai, įmonės atleidžiamos tik nuo specifinio pensijų mokesčio, priklausiusio prieš reformą elektros ir dujų transporto bei tiekimo sektoriaus darbuotojams, o tai 2003 m. sausio 1 d. yra [...]. Taigi šakos įmonės turi mokėti [...]. Vadinasi, tokia pensijų sistemos reforma, apie kurią pranešė Prancūzijos valdžios institucijos, šakos įmones atleidžia ne nuo visų buvusių specifinių pensijos mokesčių, o tik nuo jų dalies. |
| --- | --- |

(145)

Vykdant minėtą reformą numatoma, kad šakos įmonės nemokės specifinių mokesčių, kuriuos reformos metu sukaupė elektros ir dujų transporto bei tiekimo sektoriaus darbuotojai. Ji yra suderinta ir būtina, nes įmonės yra atleistos tik nuo dalies buvusių specifinių pensijų mokesčių. Iš tiesų, jeigu visų buvusių specifinių mokesčių suma yra [...] visai šakai, įmonės atleidžiamos tik nuo specifinio pensijų mokesčio, priklausiusio prieš reformą elektros ir dujų transporto bei tiekimo sektoriaus darbuotojams, o tai 2003 m. sausio 1 d. yra [...]. Taigi šakos įmonės turi mokėti [...]. Vadinasi, tokia pensijų sistemos reforma, apie kurią pranešė Prancūzijos valdžios institucijos, šakos įmones atleidžia ne nuo visų buvusių specifinių pensijos mokesčių, o tik nuo jų dalies.

| (146) | Kadangi bet kokia rinka, veikianti monopolinėmis sąlygomis, tvarkosi specifiškai ir iš karto neprisitaiko prie konkurencinių rinkos sąlygų, susidariusių ją atvėrus. Vadinasi, norint liberalizuoti tokį sektorių, reikia jį perorganizuoti, kad jam būtų leista sukurti norimas konkurencines rinkos sąlygas. Valstybės teikiama pagalba šiam sektoriaus perorganizavimui yra būtina ir apskaičiuota. Kadangi kituose reformos aspektuose neužsimenama apie valstybės pagalbą, tai pagalba, iš tiesų, suteikiama tik elektros energijos ir dujų perdavimo ir paskirstymo veiklai, tradiciškai vykdomai monopolinėmis sąlygomis. Tad pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, nes tokia pagalba leidžia plėtoti minėtą veiklą ir netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(146)

Kadangi bet kokia rinka, veikianti monopolinėmis sąlygomis, tvarkosi specifiškai ir iš karto neprisitaiko prie konkurencinių rinkos sąlygų, susidariusių ją atvėrus. Vadinasi, norint liberalizuoti tokį sektorių, reikia jį perorganizuoti, kad jam būtų leista sukurti norimas konkurencines rinkos sąlygas. Valstybės teikiama pagalba šiam sektoriaus perorganizavimui yra būtina ir apskaičiuota. Kadangi kituose reformos aspektuose neužsimenama apie valstybės pagalbą, tai pagalba, iš tiesų, suteikiama tik elektros energijos ir dujų perdavimo ir paskirstymo veiklai, tradiciškai vykdomai monopolinėmis sąlygomis. Tad pagalba pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka, nes tokia pagalba leidžia plėtoti minėtą veiklą ir netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui.

| (147) | Komisija mano, kad šiuo konkrečiu atveju situacija savo pobūdžiu nelabai skiriasi nuo „nesėkmingų sąnaudų“ situacijos energetikos srityje. Iš tiesų yra kalbama apie pagalbą, turinčią palengvinti perėjimą prie konkurencijos sąlygomis veikiančio energijos sektoriaus. Žinoma, metodologija, kurią Komisija priėmė šio tipo pagalbai tirti, neleidžia abejoti dėl šios pensijų sistemos reformos. Tačiau šiuo atveju Komisija mano, kad yra tinkama prilyginti šią pagalbą nesėkmingų sąnaudų kompensavimui, ir šio požiūrio laikysis tirdama panašius atvejus. |
| --- | --- |

(147)

Komisija mano, kad šiuo konkrečiu atveju situacija savo pobūdžiu nelabai skiriasi nuo „nesėkmingų sąnaudų“ situacijos energetikos srityje. Iš tiesų yra kalbama apie pagalbą, turinčią palengvinti perėjimą prie konkurencijos sąlygomis veikiančio energijos sektoriaus. Žinoma, metodologija, kurią Komisija priėmė šio tipo pagalbai tirti, neleidžia abejoti dėl šios pensijų sistemos reformos. Tačiau šiuo atveju Komisija mano, kad yra tinkama prilyginti šią pagalbą nesėkmingų sąnaudų kompensavimui, ir šio požiūrio laikysis tirdama panašius atvejus.

| (148) | EEDP įmonių šakos pensijų sistemos reforma, panaikindama kliūtis patekti į Prancūzijos elektros energijos ir dujų rinką, leidžia padidinti konkurenciją šiose rinkose. Ši specialios sistemos reforma, be kita ko, patenka į valstybių narių pensijų sistemų reformos, kurios vienu metu pageidavo Taryba ir Komisija (34), bendrąją strategiją. |
| --- | --- |

(148)

EEDP įmonių šakos pensijų sistemos reforma, panaikindama kliūtis patekti į Prancūzijos elektros energijos ir dujų rinką, leidžia padidinti konkurenciją šiose rinkose. Ši specialios sistemos reforma, be kita ko, patenka į valstybių narių pensijų sistemų reformos, kurios vienu metu pageidavo Taryba ir Komisija (34), bendrąją strategiją.

c)   Lengvata, suteikta EDF 1997 m. nesumokėjus įmonės pelno mokesčio už dalį atidėjimų (sudarytų iš nesumokėtų mokesčių), skirtų PTT atnaujinimui

| (149) | Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad pagalba, atitinkanti Sutartyje nustatytus kriterijus, yra iš esmės nesuderinama su bendrąja rinka. Sutarties 87 straipsnio 2 dalyje tokiam nesuderinamumui numatytos išimtys šiuo atveju nėra taikomos, nes neatitinka pagalbos, kuri nėra skirta pirma minėtoje dalyje išvardytiems tikslams įgyvendinti, pobūdžio. |
| --- | --- |

(149)

Sutarties 87 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad pagalba, atitinkanti Sutartyje nustatytus kriterijus, yra iš esmės nesuderinama su bendrąja rinka. Sutarties 87 straipsnio 2 dalyje tokiam nesuderinamumui numatytos išimtys šiuo atveju nėra taikomos, nes neatitinka pagalbos, kuri nėra skirta pirma minėtoje dalyje išvardytiems tikslams įgyvendinti, pobūdžio.

| (150) | Minėtos pagalbos priemonė netenkina Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose pagalbai, skirtai tam tikrų regionų ekonominei plėtrai skatinti, numatytų sąlygų, juo labiau kad ji atitinka pagalbą veiklai vystyti. Iš tiesų ji nėra priklausoma nuo investicijų ar nuo darbo vietų kūrimo, kaip yra numatyta valstybės pagalbos pagrindinėse regioninės plėtros kryptyse. |
| --- | --- |

(150)

Minėtos pagalbos priemonė netenkina Sutarties 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose pagalbai, skirtai tam tikrų regionų ekonominei plėtrai skatinti, numatytų sąlygų, juo labiau kad ji atitinka pagalbą veiklai vystyti. Iš tiesų ji nėra priklausoma nuo investicijų ar nuo darbo vietų kūrimo, kaip yra numatyta valstybės pagalbos pagrindinėse regioninės plėtros kryptyse.

| (151) | Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte numatomos išimtys pagalbai, skirtai tam tikros veiklos rūšių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Šiuo atveju nagrinėjamai pagalbos priemonei minėta išimtis netaikoma. Ši mokesčių teisei taikoma išimtis, naudinga tik vienai įmonei, negali būti laikoma skatinančia tam tikros veiklos plėtrą. Iš tiesų vienintelis jos tikslas yra padėti įmonei, sumažinant jos išlaidas. |
| --- | --- |

(151)

Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punkte numatomos išimtys pagalbai, skirtai tam tikros veiklos rūšių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Šiuo atveju nagrinėjamai pagalbos priemonei minėta išimtis netaikoma. Ši mokesčių teisei taikoma išimtis, naudinga tik vienai įmonei, negali būti laikoma skatinančia tam tikros veiklos plėtrą. Iš tiesų vienintelis jos tikslas yra padėti įmonei, sumažinant jos išlaidas.

| (152) | Dėl išimčių, numatytų Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b ir d punktuose, minimos pagalbos priemonė šiuo atveju nėra skirta nei bendriems interesams svarbių projektų vykdymui, nei Prancūzijos dideliems ekonomikos sutrikimams atitaisyti, nei kultūrai remti ir paveldui išsaugoti. |
| --- | --- |

(152)

Dėl išimčių, numatytų Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b ir d punktuose, minimos pagalbos priemonė šiuo atveju nėra skirta nei bendriems interesams svarbių projektų vykdymui, nei Prancūzijos dideliems ekonomikos sutrikimams atitaisyti, nei kultūrai remti ir paveldui išsaugoti.

| (153) | Taigi nėra laikomasi Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse išvardytų suderinamumo kriterijų. Be to, kalbant apie viešųjų paslaugų sąnaudų kompensavimą peršasi ta pati pastaba, kaip ir dėl neribotos valstybės garantijos, kuria naudojasi EDF: Prancūzijos valdžios institucijos nesirėmė Sutarties 86 straipsnio 2 dalimi dėl mokesčių lengvatos, o pabrėžė faktą, kad EDF vykdo viešųjų paslaugų teikimo uždavinius. Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė jokio sąnaudų, susidariusių EDF vykdant šiuos įpareigojimus, įvertinimo. Tad Komisija negali nustatyti, ar atitinkama mokesčių lengvata kompensuoja galimas papildomas sąnaudas, susijusias su šiais įmonei patikėtais viešųjų paslaugų tiekėjo įsipareigojimais (35), ar jų nekompensuoja. |
| --- | --- |

(153)

Taigi nėra laikomasi Sutarties 87 straipsnio 2 ir 3 dalyse išvardytų suderinamumo kriterijų. Be to, kalbant apie viešųjų paslaugų sąnaudų kompensavimą peršasi ta pati pastaba, kaip ir dėl neribotos valstybės garantijos, kuria naudojasi EDF: Prancūzijos valdžios institucijos nesirėmė Sutarties 86 straipsnio 2 dalimi dėl mokesčių lengvatos, o pabrėžė faktą, kad EDF vykdo viešųjų paslaugų teikimo uždavinius. Tačiau Prancūzijos valdžios institucijos nepateikė jokio sąnaudų, susidariusių EDF vykdant šiuos įpareigojimus, įvertinimo. Tad Komisija negali nustatyti, ar atitinkama mokesčių lengvata kompensuoja galimas papildomas sąnaudas, susijusias su šiais įmonei patikėtais viešųjų paslaugų tiekėjo įsipareigojimais (35), ar jų nekompensuoja.

| (154) | Taigi remdamasi ankstesniais svarstymais Komisija mano, kad nagrinėjama pagalba yra pagalba veiklai plėtoti, sustiprinusi EDF konkurencines pozicijas konkurentų atžvilgiu. Taigi ji yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(154)

Taigi remdamasi ankstesniais svarstymais Komisija mano, kad nagrinėjama pagalba yra pagalba veiklai plėtoti, sustiprinusi EDF konkurencines pozicijas konkurentų atžvilgiu. Taigi ji yra nesuderinama su bendrąja rinka.

| (155) | Galiausiai Komisija mano, kad priešingai, nei teigia Prancūzijos valdžios institucijos, šiuo atveju senaties terminas negali būti taikomas. Žinoma, EDF 1987–1996 m. susidarė neapmokestintų atidėjimų. Tačiau reikia pažymėti, kad, Valstybinės apskaitos tarybos teigimu, klaidos pataisymai, kurie net savo pobūdžiu yra susiję su buvusių operacijų apskaita, turi būti įskaičiuoti į finansinių metų, kuriais buvo konstatuoti, pelną, o įstatymas, teigiantis, kad perleidimo mokesčiai yra perklasifikuoti į kapitalo dotacijas, nuo jų nesumokant įmonių pelno mokesčio, yra priimtas 1997 m. lapkričio 10 d. Taigi mokesčių lengvata egzistuoja nuo 1997 m., o senaties terminas netaikomas naujai pagalbai, skirtai tuo metu. |
| --- | --- |

(155)

Galiausiai Komisija mano, kad priešingai, nei teigia Prancūzijos valdžios institucijos, šiuo atveju senaties terminas negali būti taikomas. Žinoma, EDF 1987–1996 m. susidarė neapmokestintų atidėjimų. Tačiau reikia pažymėti, kad, Valstybinės apskaitos tarybos teigimu, klaidos pataisymai, kurie net savo pobūdžiu yra susiję su buvusių operacijų apskaita, turi būti įskaičiuoti į finansinių metų, kuriais buvo konstatuoti, pelną, o įstatymas, teigiantis, kad perleidimo mokesčiai yra perklasifikuoti į kapitalo dotacijas, nuo jų nesumokant įmonių pelno mokesčio, yra priimtas 1997 m. lapkričio 10 d. Taigi mokesčių lengvata egzistuoja nuo 1997 m., o senaties terminas netaikomas naujai pagalbai, skirtai tuo metu.

VI.   IŠVADOS

| (156) | Šis nutarimas buvo sudarytas vadovaujantis informacija, kurią pateikė Prancūzijos valdžios institucijos. Reikia pažymėti, kad, nepaisant 2002 m. spalio mėn. įsakymo pateikti informaciją, Prancūzijos valdžios institucijos atkakliai atsisakinėjo perduoti Komisijai kai kuriuos išsamius prašomus dokumentus. Pareikalavus ji perdavė tik Audito Rūmų ataskaitų ištraukas. |
| --- | --- |

(156)

Šis nutarimas buvo sudarytas vadovaujantis informacija, kurią pateikė Prancūzijos valdžios institucijos. Reikia pažymėti, kad, nepaisant 2002 m. spalio mėn. įsakymo pateikti informaciją, Prancūzijos valdžios institucijos atkakliai atsisakinėjo perduoti Komisijai kai kuriuos išsamius prašomus dokumentus. Pareikalavus ji perdavė tik Audito Rūmų ataskaitų ištraukas.

| (157) | Komisija pirmiausia konstatuoja, kad neribota valstybės garantija, kuria naudojosi EDF, turi būti panaikinta, tada įmonei turi būti taikomos bendrosios teisės reglamentuojamos kolektyvinės procedūros. |
| --- | --- |

(157)

Komisija pirmiausia konstatuoja, kad neribota valstybės garantija, kuria naudojosi EDF, turi būti panaikinta, tada įmonei turi būti taikomos bendrosios teisės reglamentuojamos kolektyvinės procedūros.

| (158) | Komisija pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad EEDP įmonių šakos pensijų sistema bus prijungta prie sistemos, kuri veikia pagal bendrąją teisę, neturėdama finansinės įtakos prijungiančioms sistemoms ir valstybei. Komisija mano, kad jei buvo laikomasi šio įsipareigojimo, atitinkamas prijungimas nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(158)

Komisija pažymi, kad Prancūzijos valdžios institucijos įsipareigoja užtikrinti, kad EEDP įmonių šakos pensijų sistema bus prijungta prie sistemos, kuri veikia pagal bendrąją teisę, neturėdama finansinės įtakos prijungiančioms sistemoms ir valstybei. Komisija mano, kad jei buvo laikomasi šio įsipareigojimo, atitinkamas prijungimas nėra valstybės pagalba.

| (159) | Toliau Komisija konstatuoja, kad specifiniai elektros ir dujų transporto bei tiekimo sektoriaus darbuotojų pensijų mokesčiai, sukaupti reformos metu, bus finansuojami nebe šakos įmonių, o iš tarifinio mokesčio. Tai, kad šakos įmonės nemoka dalies buvusių specifinių mokesčių, sudaro valstybės pagalbą, pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą suderinamą su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(159)

Toliau Komisija konstatuoja, kad specifiniai elektros ir dujų transporto bei tiekimo sektoriaus darbuotojų pensijų mokesčiai, sukaupti reformos metu, bus finansuojami nebe šakos įmonių, o iš tarifinio mokesčio. Tai, kad šakos įmonės nemoka dalies buvusių specifinių mokesčių, sudaro valstybės pagalbą, pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą suderinamą su bendrąja rinka.

| (160) | Galiausiai Komisija konstatuoja, kad 1997 m. EDF nemokėjimas įmonių pelno mokesčio nuo dalies atidėjimų skirtų PTT atnaujinimui, yra su bendrąja rinka nesuderinama valstybės pagalba. Šios finansinės pagalbos suma – 888,89 milijono eurų, |
| --- | --- |

(160)

Galiausiai Komisija konstatuoja, kad 1997 m. EDF nemokėjimas įmonių pelno mokesčio nuo dalies atidėjimų skirtų PTT atnaujinimui, yra su bendrąja rinka nesuderinama valstybės pagalba. Šios finansinės pagalbos suma – 888,89 milijono eurų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Neribota garantija, Prancūzijos teikta „Prancūzijos elektrai“ (EDF), yra valstybės pagalba, nesuderinama su bendrąja rinka ir turi būti panaikinta iki 2005 m. sausio 1 d.

2 straipsnis

Prancūzijos elektros ir dujų pramonių šakos pensijų sistemos prijungimas prie pensijų sistemų, veikiančių pagal bendrąją teisę, pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį nėra pagalba, nes šis prijungimas prijungiančios sistemos ir valstybės atžvilgiu yra finansiškai neutralus.

Elektros ir dujų pramonių šakos įmonių elektros ir dujų perdavimo ir paskirstymo sektoriaus darbuotojų reformos metu sukauptų specifinių mokesčių nemokėjimas ir jų finansavimas tarifiniu mokesčiu pagal Sutarties 87 straipsnio 3 dalies c punktą yra su bendrąja rinka suderinama pagalba.

Prancūzijos suteikta garantija Valstybinei elektros energijos ir dujų pramonės kasai dėl įvestų minėtų specifinių mokesčių pagal Sutarties 87 straipsnio 1 dalį nėra valstybės pagalba.

3 straipsnis

1997 m. EDF įmonių pelno mokesčio nemokėjimas nuo dalies PTT atnaujinimui skirtų atidėjimų, sudarytų iš nesumokėtų mokesčių, ir sudarančių 14,119 milijardo frankų perleidimo mokesčių, perklasifikuotų į kapitalo dotacijas, yra valstybės pagalba, nesuderinama su bendrąja rinka.

Nesumokėjus įmonės pelno mokesčio, pagalbos dalis yra 888,89 milijono eurų.

4 straipsnis

Prancūzija imasi visų reikalingų priemonių, kad iš EDF išieškotų 3 straipsnyje minimą įmonei neteisėtai suteiktą pagalbą.

Išieškojimas vyksta neatidėliojant, šalies įstatymuose numatyta tvarka, jei tik ji leidžia nedelsiant ir efektyviai vykdyti šį Sprendimą. Į išieškomos pagalbos sumą įeina palūkanos, skaičiuojamos nuo dienos, kai pagalba buvo suteikta EDF, iki galutinės pagalbos išieškojimo dienos. Palūkanos skaičiuojamos remiantis norma, taikoma skaičiuojant subsidinę-ekvivalentišką pagalbą regioninei plėtrai ir remiantis sudėtine baze pagal Komisijos komunikatą dėl palūkanų normų, taikomų atsiimant nelegalią pagalbą (36).

5 straipsnis

Prancūzija per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo praneša Komisijai apie priemones, kurių ėmėsi, kad įvykdytų šį sprendimą.

Ši informacija yra perduodama Komisijai priede pateikta forma.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2003 m. gruodžio 16 d.

Komisijos vardu

Mario MONTI

Komisijos narys

---

(1)  OL C 280, 2002 11 16, p. 8 ir OL C 164, 2003 7 15, p. 7.

1

(2)  Žr. OL C 280, 2002 11 16, p. 8.

2

(3)  OL C 280, 2002 11 16, p. 8.

3

(4)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais 2003 m. stojimo aktu.

4

(5)  OL C 164, 2003 7 15, p. 7.

5

(6)  Arbitražo teismas, Ginjako kanalo profesinių sąjungų asociacija, 1899 m. gruodžio 9 d., Rink. p. 731; Kasacinis teismas, Civilinio teismo 1-ieji rūmai, Geologinių tyrimų ir kasybos tarnyba, „BRGM Société Lloyd Continental“, 1987 m. gruodžio 21 d., (Civilinio teismo leidinys, Nr. 348; Paryžiaus apeliacinis teismas, Įmonė PDG ir B., 1991 m. vasario 15 d., Nr. 9021744, DA (Dalloz leidyklos rinkiniai) 1991 m., Nr. 184.

6

(7)  EEDP sektoriuje dabartinė mokėtinų pagrindinių mokesčių bendra suma yra [...] (Konfidenciali informacija). Mokėtinų pensijų įsipareigojimų suma atitinka diskontuotą sumą pagal 3 % nuo mokesčių sumos, surinktos reformos dieną, normą. Nurodytos sumos pateikiamos pagal 2003 m. sausio 1 d. duomenis; jos bus patikslintos pagal skirtumą tarp iki reformos įgyvendinimo surinktų mokesčių ir išmokų.

7

(8)  Valstybinė apskaitos taryba 2003 m. balandžio 1 d. patvirtino rekomendaciją Nr. 2003-R.01 dėl pensijų įsipareigojimų ir atitinkamų lengvatų apskaičiavimo bei įvertinimo taisyklių, pirmiausia patikslinančią įvertinimo tvarką šioje srityje. Taikoma diskontavimo norma turi būti nustatyta pagal rinkos normą balanso dieną, remiantis ilgalaikiais pirmosios kategorijos įmonių įsipareigojimais, suderintais su įsipareigojimų terminu, o prireikus – pagal ilgalaikę valstybinių įsipareigojimų normą. Šiuo atveju taikoma 3 % diskontavimo norma yra galimų verčių skalės apačioje.

8

(9)  Taikant dabar CNAV galiojančią metodologiją, įvertinimo dieną palyginamas santykis tarp dabartinės galimos jau surinktų mokesčių vertės ir galimos prisijungiančio ir prijungiančių sistemų metinės įmokos, kuri keičiama pagal vidutinį mokėtojų amžių. Jei EEDP sąnaudų santykis yra didesnis už pagrindinės sistemos sąnaudų santykį, tai yra apskaičiuojamas stojimo mokestis, kurio suma, išskaičiuota iš dabartinės EEDP sistemos sąnaudų vertės, leidžia suvienodinti CNAV sistemos sąnaudų rodiklį prieš apskaičiavimą su bendru CNAV+EEDP rodikliu po apskaičiavimo.

9

Taikant dabar AGIRC ir ARRCO galiojančią metodologiją palyginami papildomų sistemų ir EEDP įmokų/išmokų sąnaudų santykiai numatyti 25 metams. Mokesčių perėmimas gali būti minimalus arba maksimalus. Minimalaus perėmimo atveju, jei prisijungiančios sistemos sąnaudų santykis yra mažesnis už prijungiančios sistemos sąnaudų santykį, pagrindinių perkeltų buvusių mokesčių įmokos yra sumažinamos. Šis sumažinimas savaime padidina buvusius įmonės mokesčius. Dalį išmokų, priskiriamų pagrindiniams mokesčiams, kurie neperkelti į sistemas, veikiančias pagal bendrąją teisę, išmoka įmonės. Maksimalaus perėmimo atveju, net jei prisijungiančios sistemos sąnaudų santykis yra mažesnis už prijungiančios sistemos, perimami visi pagrindiniai mokesčiai, bet prisijungusi sistema turi sumokėti skirtumą, kad prijungimui neturėtų finansinės įtakos.

Tuo atveju, jei mokesčių perėmimas yra „maksimalus“, šis skirtumas taikant pagal bendrąją teisę veikiančias sistemas išdėstomas verčių skalėje [...].

(10)  EEDP sektoriaus mokėtinų specifinių mokesčių dabartinė suma yra [...].

10

(11)  Nuoroda į Sutarties 87 sraipsnio 1 dalį taip pat gali būti nuoroda į Europos ekonominės erdvės susitarimo 6 straipsnį.

11

(12)  Žr. išnašą p. 1.

12

(13)  OL C 71, 2000 3 11, p. 14.

13

(14)  1980 m. liepos 16 d. įstatymas, 1. II straipsnis.

14

(15)  1981 m. gegužės 12 d. dekretas dėl įstatymo taikymo Nr. 81-501, ketvirtas skirsnis.

15

(16)  Žr., pavyzdžiui, J. RIVERO, Daloz teisinė enciklopedija, Bendroji teisė, nacionalizuotų įmonių sistema, 1959: „§ 78. (...) Paskutinis ypatumas, kurio nėra įstatymuose, bet su kuriuo susiduriama praktikoje: prireikus, įmonė, kaip paskutinės galimybės gauti lėšų, gali tikėtis valstybės, kuri negali nesidomėti pagrindiniais nacionalinės ekonomikos ir bendro turto reikalais, paskolų, kurios paprastai yra padengiamos. (...) § 81. Įstatymai nenumato deficito galimybės. Todėl a priori įmonei negali būti skelbiamas bankrotas: šiuo požiūriu nukrypimas nuo bendrosios teisės normų yra neišvengiamas; kai valstybė nustato kainas ir užmokesčio dydį, ji dažniausiai prisiima asakomybę dėl susidariusio deficito ir turi jį padengti, kaip jau minėta, suteikdama paskolas.“.

16

a priori

(17)  Žr. Valstybės Tarybos 1995 m. ataskaitą, p. 219.

17

(18)  Šaltinis: Reuters News Service, Reuters French Language News 2001 6 22.

18

(19)  Šaltinis: Reuters News Service, Reuters French Language News 2002 5 27.

19

(20)  Šaltinis: Moody’s Investors Service Press Release 2002 1 30; Reuters News Service, Reuters French Language News 2002 1 30.

20

(21)  Teismo sprendimas Philip Morris, 1980 m. rugsėjo 17 d., byla 730/79, Rinkinys p. 2671 ir Prancūzijos Respublika prieš Komisiją, 1987 m. lapkričio 11 d., byla 259/85, Rinkinys p. 4393.

21

Philip Morris

(22)  1993 m. vasario 17 d. Teismo sprendimas, Poucet ir Pistre, K-159/91 ir K-160/91, Rinkinys p. I-637.

22

Poucet ir Pistre

(23)  Perskaičiuota pagal franko ir euro kursą, galiojusį 1997 m. gruodžio 22 d.

23

(24)  Teismo sprendimai Cour Gezamenlijke Steenkolenmijnen prieš EAPB, 1961 m. vasario 23 d., byla 30/59, Rinkinys p. 3; Banco de Crédito Industrial, 1994 m. kovo 15 d., byla C-387/92, Rinkinys p. I-877; SFEI, 1996 m. liepos 11 d., byla C-39/94, p. I-3547; Prancūzija prieš Komisiją, 1996 m. rugsėjo 26 d., byla C-241/94, Rinkinys p. I-4551; Teismo sprendimas FFSA prieš Komisiją, 2027 1997 m. vasario 20–27 d., byla T-106/95, Rinkinys p. I-911.

24

(25)  Žr. 1998 m. sausio 27 d. Landbroke ir Komisijos teismo sprendimas, byla T-67/94, Rinkinys p. II-1, 109 punktas.

25

(26)  OL L 27, 1997 1 30, p. 20.

26

(27)  OL L 313, 1990 11 13, p. 30. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

27

(28)  M. Poniatowski ataskaita dėl įstatymo dėl energetikos rinkos projekto, pateikta 2002 m. Senato ekonomikos reikalų komiteto vardu.

28

(29)  OL C 74 1998 3 10, p. 9 (pakeitimas OL C 258, 2000 99, p. 5).

29

(30)  Teismo sprendimai, Altmark Trans GmbH e.a., 2003 m. liepos 24 d., byla C-280/00, dar nepaskelbta Rinkinyje.

30

(31)  Teismo sprendimai byloje Komisija prieš Portugalijos Respubliką, 2002 m. birželio 4 d., byla C-367/98, Rinkinys p. I-4731, Komisija prieš Prancūzijos Respubliką, 2002 m. birželio 4 d., byla C-483/99, Rinkinys p. I-4781, Komisija prieš Belgijos Karalystę, 2002 m. birželio 4 d., byla C-503/99, Rinkinys p. I-4809.

31

(32)  Teismo sprendimas byloje Komisija prieš Prancūzijos Respubliką, 2002 m. birželio 4 d., byla C-483/99, Rinkinys p. I-4781, punktas 44. Taip pat žr. Teismo sprendimus Fearon byloje, 1984 m. lapkričio 6 d., byla 182/83, Rinkinys p. 3677; Italijos Respublika prieš Komisiją, 1991 m. kovo 21 d., byla C-305/89, Rinkinys p. I-1603; Konle, 1999 m. birželio 1 d., byla C-302/97, Rinkinys p. I-3099.

32

(33)  Teismo sprendimas byloje Westdeutsche Landesbank Girozentrale ir Land Nordrhein-Westfalen prieš Komisiją, 2003 m. kovo 6 d., bylos T-228/99 ir 233/99, dar nepaskelbtos Rinkinyje.

33

(34)  Žr. Bendrą Komisijos ir Tarybos ataskaitą apie įgyvendinamas ir specialias pensijas, 2003 m. kovo 18 d.

34

(35)  Sprendime Altmarko byloje suformuluotų sąlygų, leidžiančių išvengti Sutarties 87 straipsnio 1 dalies taikymo tyrimo, taip pat ir Sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo kriterijų tyrimas šiuo atveju nėra įmanomas.

35

(36)  OL C 110, 2003 5 8, p. 21.

36

---

PRIEDAS

INFORMACINIS PUSLAPIS

dėl Komisijos sprendimo 2005/145/EB dėl EDF vykdymo

Dėl Sprendimo 1 straipsnio:

Nurodykite, kada įvyko EDF statuso pakeitimas, ir pridėkite šį pakeitimą patvirtinantį dokumentą.

Dėl Sprendimo 3 straipsnio:

| 1. | Kaip bus skaičiuojamos palūkanos nuo grąžintinos pagalbos sumos (1)? |
| --- | --- |

1.

Kaip bus skaičiuojamos palūkanos nuo grąžintinos pagalbos sumos (1)?

| 2. | Kokios numatomos priemonės, kad pagalba būtų išieškota greitai ir efektyviai, laikantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnyje nustatytos procedūros? |
| --- | --- |

2.

Kokios numatomos priemonės, kad pagalba būtų išieškota greitai ir efektyviai, laikantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnyje nustatytos procedūros?

| 3. | Kokių priemonių jau buvo imtasi, kad pagalba būtų išieškota greitai ir efektyviai, laikantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnyje nustatytos procedūros? |
| --- | --- |

3.

Kokių priemonių jau buvo imtasi, kad pagalba būtų išieškota greitai ir efektyviai, laikantis Reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsnyje nustatytos procedūros?

| 4. | Koks numatomas terminas visai skolai išieškoti? |
| --- | --- |

4.

Koks numatomas terminas visai skolai išieškoti?

| 5. | Kitos pastabos? |
| --- | --- |

5.

Kitos pastabos?

---

(1)  Vadovaujantis Komisijos pranešimu dėl palūkanų normos taikomos neteisėtai suteiktai pagalbai išieškoti (OL C 110, 2003 5 8, p. 21), taikoma norma bus sudėtinė. Sudėtinis palūkanų apskaičiavimas atliekamas pagal metinius rodiklius taikant šią formulę: palūkanos = [kapitalas (1 + palūkanų norma) metų skaičius] – kapitalas.

---

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

| 22.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 49/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 49/30

---

TARYBOS BENDROJI POZICIJA 2005/146/BUSP

2005 m. vasario 21 d.

pratęsianti Bendrosios pozicijos 2004/161/BUSP, atnaujinančios ribojančias priemones Zimbabvei, galiojimą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 15 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2004 m. vasario 19 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/161/BUSP (1), atnaujinančią ribojančias priemones Zimbabvei dvylikos mėnesių laikotarpiui nuo 2004 m. vasario 21 d. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. vasario 19 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/161/BUSP (1), atnaujinančią ribojančias priemones Zimbabvei dvylikos mėnesių laikotarpiui nuo 2004 m. vasario 21 d.

| (2) | Atsižvelgiant į padėtį Zimbabvėje, Bendrosios pozicijos 2004/161/BUSP galiojimas turėtų būti pratęstas dar dvylikos mėnesių laikotarpiui, |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į padėtį Zimbabvėje, Bendrosios pozicijos 2004/161/BUSP galiojimas turėtų būti pratęstas dar dvylikos mėnesių laikotarpiui,

PRIĖMĖ ŠIĄ BENDRĄJĄ POZICIJĄ:

1 straipsnis

Bendrosios pozicijos 2004/161/BUSP galiojimas pratęsiamas iki 2006 m. vasario 20 d. Ji bus peržiūrėta atsižvelgiant į Parlamento rinkimus, kurie įvyks Zimbabvėje 2005 m. kovo mėn.

2 straipsnis

Ši bendroji pozicija įsigalioja jos priėmimo dieną.

3 straipsnis

Ši bendroji pozicija skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. ASSELBORN

---

(1)  OL L 50, 2004 2 20, p. 66.

1

---

| 22.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 49/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 49/31

---

TARYBOS BENDROJI POZICIJA 2005/147/BUSP

2005 m. vasario 21 d.

pratęsianti ir iš dalies keičianti Bendrąją poziciją 2004/179/BUSP dėl ribojančių priemonių prieš Moldovos Respublikos Padnestrės regiono vadovybę

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 15 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2004 m. vasario 23 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/179/BUSP (1). |
| --- | --- |

(1)

2004 m. vasario 23 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/179/BUSP (1).

| (2) | 2004 m. rugpjūčio 26 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/622/BUSP, iš dalies keičiančią Bendrąją poziciją 2004/179/BUSP (2). |
| --- | --- |

(2)

2004 m. rugpjūčio 26 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/622/BUSP, iš dalies keičiančią Bendrąją poziciją 2004/179/BUSP (2).

| (3) | Iš naujo išnagrinėjus Bendrąją poziciją 2004/179/BUSP, ribojančių priemonių taikymas turėtų būti pratęstas tolesniam dvylikos mėnesių laikotarpiui ir turėtų būti papildyti minėtos pozicijos I ir II prieduose pateikti asmenų sąrašai, |
| --- | --- |

(3)

Iš naujo išnagrinėjus Bendrąją poziciją 2004/179/BUSP, ribojančių priemonių taikymas turėtų būti pratęstas tolesniam dvylikos mėnesių laikotarpiui ir turėtų būti papildyti minėtos pozicijos I ir II prieduose pateikti asmenų sąrašai,

PRIĖMĖ ŠIĄ BENDRĄJĄ POZICIJĄ:

1 straipsnis

Bendrosios pozicijos 2004/179/BUSP 2 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   II priedas peržiūrimas ne vėliau kaip iki 2005 m. gruodžio 1 d., siekiant įvertinti, ar po 2005 m. rugsėjo 1 d. Moldavijos Respublikos Padnestrės regione buvo atidarytos lotyniškus rašmenis naudojančios moldaviškos mokyklos ir ar šių mokyklų mokytojai, tėvai ir mokiniai nebuvo ir toliau nuolat bauginami, kad būtų galima nustatyti, ar galima panaikinti II priede išvardytiems asmenims taikomus apribojimus.“.

2 straipsnis

Bendrosios pozicijos 2004/179/BUSP I ir II priedai pakeičiami šioje bendrojoje pozicijoje pateiktais I ir II priedais.

3 straipsnis

Ši bendroji pozicija įsigalioja 2005 m. vasario 28 d.

Ji taikoma iki 2006 m. vasario 27 d.

4 straipsnis

Ši bendroji pozicija skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. ASSELBORN

---

(1)  OL L 55, 2004 2 24, p. 68.

1

(2)  OL L 279, 2004 8 28, p. 47.

2

---

PRIEDAS

I PRIEDAS

1 STRAIPSNIO 1 DALIES PIRMOJE ĮTRAUKOJE NURODYTŲ ASMENŲ SĄRAŠAS

| 1. | SMIRNOV, Igor Nikolajevič, „Prezidentas“, gimęs 1941 m. spalio 23 d. Chabarovske, Rusijos Federacijoje, Rusijos piliečio paso Nr. 50 Nr. 0337530. |
| --- | --- |

1.

SMIRNOV, Igor Nikolajevič, „Prezidentas“, gimęs 1941 m. spalio 23 d. Chabarovske, Rusijos Federacijoje, Rusijos piliečio paso Nr. 50 Nr. 0337530.

| 2. | SMIRNOV, Vladimir Igorevič, „Prezidento“ sūnus ir Nacionalinio muitinės komiteto pirmininkas, gimęs 1961 m. balandžio 3 d. Kupianske (?), Charkovo srityje, Ukrainoje, Rusijos piliečio paso Nr. 50 Nr. 00337016. |
| --- | --- |

2.

SMIRNOV, Vladimir Igorevič, „Prezidento“ sūnus ir Nacionalinio muitinės komiteto pirmininkas, gimęs 1961 m. balandžio 3 d. Kupianske (?), Charkovo srityje, Ukrainoje, Rusijos piliečio paso Nr. 50 Nr. 00337016.

| 3. | SMIRNOV, Oleg Igorevič, „Prezidento“ sūnus ir Nacionalinio muitinės komiteto patarėjas, gimęs 1967 m. rugpjūčio 8 d. Novaja Kachovkoje, Chersono srityje, Ukrainoje, Rusijos piliečio paso Nr. 60 Nr. 1907537. |
| --- | --- |

3.

SMIRNOV, Oleg Igorevič, „Prezidento“ sūnus ir Nacionalinio muitinės komiteto patarėjas, gimęs 1967 m. rugpjūčio 8 d. Novaja Kachovkoje, Chersono srityje, Ukrainoje, Rusijos piliečio paso Nr. 60 Nr. 1907537.

| 4. | LEONTJEV, Sergej Fedorovič, „Viceprezidentas“, gimęs 1944 m. vasario 9 d. Leontijevkoje, Odesos srityje, Ukrainoje, Rusijos piliečio paso Nr. 50 Nr. 0065438. |
| --- | --- |

4.

LEONTJEV, Sergej Fedorovič, „Viceprezidentas“, gimęs 1944 m. vasario 9 d. Leontijevkoje, Odesos srityje, Ukrainoje, Rusijos piliečio paso Nr. 50 Nr. 0065438.

| 5. | MARAKUCA, Grigorij Stepanovič, „Aukščiausiosios tarybos pirmininkas“, gimęs 1942 m. spalio 15 d. Teya, Grigoriopolio rajone, Moldovoje, seno pavyzdžio sovietinio paso Nr. 8BM724835. |
| --- | --- |

5.

MARAKUCA, Grigorij Stepanovič, „Aukščiausiosios tarybos pirmininkas“, gimęs 1942 m. spalio 15 d. Teya, Grigoriopolio rajone, Moldovoje, seno pavyzdžio sovietinio paso Nr. 8BM724835.

| 6. | KAMINSKIJ, Anatolij Vladimirovič, „Aukščiausiosios tarybos pirmininko pavaduotojas“, gimęs 1950 m. kovo 15 d. Čitoje, Rusijos Federacijoje, seno pavyzdžio sovietinio paso Nr. A25056238. |
| --- | --- |

6.

KAMINSKIJ, Anatolij Vladimirovič, „Aukščiausiosios tarybos pirmininko pavaduotojas“, gimęs 1950 m. kovo 15 d. Čitoje, Rusijos Federacijoje, seno pavyzdžio sovietinio paso Nr. A25056238.

| 7. | ŠEVČUK, Evgenij Vasiljevič, „Aukščiausiosios tarybos pirmininko pavaduotojas“, gimęs 1946 m. birželio 21 d. Novosibirske, Rusijos Federacijoje, seno pavyzdžio sovietinio paso Nr. A25004230. |
| --- | --- |

7.

ŠEVČUK, Evgenij Vasiljevič, „Aukščiausiosios tarybos pirmininko pavaduotojas“, gimęs 1946 m. birželio 21 d. Novosibirske, Rusijos Federacijoje, seno pavyzdžio sovietinio paso Nr. A25004230.

| 8. | LICKAI, Valerij Anatoljevič, „užsienio reikalų ministras“, gimęs 1949 m. vasario 13 d. Tverėje, Rusijos Federacijoje, Rusijos piliečio paso Nr. 51 Nr. 0076099, išduotas 2000 m. rugpjūčio 9 d. |
| --- | --- |

8.

LICKAI, Valerij Anatoljevič, „užsienio reikalų ministras“, gimęs 1949 m. vasario 13 d. Tverėje, Rusijos Federacijoje, Rusijos piliečio paso Nr. 51 Nr. 0076099, išduotas 2000 m. rugpjūčio 9 d.

| 9. | CHAZEJEV, Stanislav Galimovič, „gynybos ministras“, gimęs 1941 m. gruodžio 28 d. Čeliabinske, Rusijos Federacijoje. |
| --- | --- |

9.

CHAZEJEV, Stanislav Galimovič, „gynybos ministras“, gimęs 1941 m. gruodžio 28 d. Čeliabinske, Rusijos Federacijoje.

| 10. | ANTIUFEJEV, Vladimir Jurjevič, dar žinomas kaip ŠEVCOV, Vadim, „valstybės saugumo ministras“, gimęs 1951 m. Novosibirske, Rusijos Federacijoje, Rusijos piliečio pasas. |
| --- | --- |

10.

ANTIUFEJEV, Vladimir Jurjevič, dar žinomas kaip ŠEVCOV, Vadim, „valstybės saugumo ministras“, gimęs 1951 m. Novosibirske, Rusijos Federacijoje, Rusijos piliečio pasas.

| 11. | KOROLIOV, Aleksandr Ivanovič, „vidaus reikalų ministras“, gimęs 1951 m. Brianske, Rusijos Federacijoje, Rusijos piliečio pasas. |
| --- | --- |

11.

KOROLIOV, Aleksandr Ivanovič, „vidaus reikalų ministras“, gimęs 1951 m. Brianske, Rusijos Federacijoje, Rusijos piliečio pasas.

| 12. | BALALA, Viktor Aleksejevič, „teisingumo ministras“, gimęs 1961 m. Vinicoje, Ukrainoje. |
| --- | --- |

12.

BALALA, Viktor Aleksejevič, „teisingumo ministras“, gimęs 1961 m. Vinicoje, Ukrainoje.

| 13. | AKULOV, Boris Nikolajevič, „Padnestrės atstovas Ukrainoje“. |
| --- | --- |

13.

AKULOV, Boris Nikolajevič, „Padnestrės atstovas Ukrainoje“.

| 14. | ZACHAROV, Viktor Pavlovič, Padnestrės prokuroras, gimęs 1948 m. Kamenkoje, Moldovoje. |
| --- | --- |

14.

ZACHAROV, Viktor Pavlovič, Padnestrės prokuroras, gimęs 1948 m. Kamenkoje, Moldovoje.

| 15. | LIPOVCEV, Aleksej Valentinovič, „muitinės komiteto pirmininko pavaduotojas“. |
| --- | --- |

15.

LIPOVCEV, Aleksej Valentinovič, „muitinės komiteto pirmininko pavaduotojas“.

| 16. | GUDYMO, Oleg Andrejevič, „valstybės saugumo ministro pavaduotojas“, gimęs 1944 m. rugsėjo 11 d. Almatoje, Kazachstane, Rusijos piliečio paso Nr. 51 Nr. 0592094. |
| --- | --- |

16.

GUDYMO, Oleg Andrejevič, „valstybės saugumo ministro pavaduotojas“, gimęs 1944 m. rugsėjo 11 d. Almatoje, Kazachstane, Rusijos piliečio paso Nr. 51 Nr. 0592094.

| 17. | KOSOVSKIJ, Eduard Aleksandrovič, „Padnestrės Respublikinio banko pirmininkas“, gimęs 1958 m. spalio 7 d. Floresti, Moldovoje. |
| --- | --- |

17.

KOSOVSKIJ, Eduard Aleksandrovič, „Padnestrės Respublikinio banko pirmininkas“, gimęs 1958 m. spalio 7 d. Floresti, Moldovoje.

II PRIEDAS

1 STRAIPSNIO 1 DALIES ANTROJE ĮTRAUKOJE NURODYTŲ ASMENŲ SĄRAŠAS

| 1. | BOMEŠKO, Elena Vasiljevna, „švietimo ministrė“. |
| --- | --- |

1.

BOMEŠKO, Elena Vasiljevna, „švietimo ministrė“.

| 2. | GELLO, Valentina Aleksejevna, „švietimo ministrės pirmoji pavaduotoja“. |
| --- | --- |

2.

GELLO, Valentina Aleksejevna, „švietimo ministrės pirmoji pavaduotoja“.

| 3. | KRIMINSKIJ, Aleksandr Ivanovič, „švietimo ministrės pavaduotojas“,
  2004 m. rugpjūčio 26 d. buvo žinomas kaip Alexandru CRIMINSCHI, gimęs 1951 m. rugpjūčio 5 d., Moldovos piliečio paso Nr. A227223 (išduotas Kišiniove, 1997 m. birželio 26 d.). |
| --- | --- |

3.

KRIMINSKIJ, Aleksandr Ivanovič, „švietimo ministrės pavaduotojas“,

2004 m. rugpjūčio 26 d. buvo žinomas kaip Alexandru CRIMINSCHI, gimęs 1951 m. rugpjūčio 5 d., Moldovos piliečio paso Nr. A227223 (išduotas Kišiniove, 1997 m. birželio 26 d.).

| 4. | SURINOV, Viktor Georgjevič, „švietimo ministrės pavaduotojas“. |
| --- | --- |

4.

SURINOV, Viktor Georgjevič, „švietimo ministrės pavaduotojas“.

| 5. | POSUDNEVSKIJ, Aleksandr Ivanovič, Benderų miesto administracijos vadovas,
  žinomas kaip Alexandr POSUDNEVSKY, gimęs 1949 m. gegužės 3 d., Rusijos piliečio paso Nr. 51 Nr. 0837543. |
| --- | --- |

5.

POSUDNEVSKIJ, Aleksandr Ivanovič, Benderų miesto administracijos vadovas,

žinomas kaip Alexandr POSUDNEVSKY, gimęs 1949 m. gegužės 3 d., Rusijos piliečio paso Nr. 51 Nr. 0837543.

| 6. | GORBENKO, Svetlana Aleksandrovna, Benderų miesto administracijos vadovo pavaduotoja, atsakinga už švietimo klausimus. |
| --- | --- |

6.

GORBENKO, Svetlana Aleksandrovna, Benderų miesto administracijos vadovo pavaduotoja, atsakinga už švietimo klausimus.

| 7. | KOSTYRKO, Viktor Ivanovič, Tiraspolio miesto administracijos vadovas,
  žinomas kaip Viktor KOSTYRKO, gimęs 1948 m. gegužės 24 d., Rusijos piliečio paso Nr. 50 Nr. 0476835, išduotas 2003 m. rugsėjo 18 d. Rusijos ambasados Kišiniove. |
| --- | --- |

7.

KOSTYRKO, Viktor Ivanovič, Tiraspolio miesto administracijos vadovas,

žinomas kaip Viktor KOSTYRKO, gimęs 1948 m. gegužės 24 d., Rusijos piliečio paso Nr. 50 Nr. 0476835, išduotas 2003 m. rugsėjo 18 d. Rusijos ambasados Kišiniove.

| 8. | PAŠČENKO, Marija Rafailovna, švietimo departamento vadovė, Tiraspolis. |
| --- | --- |

8.

PAŠČENKO, Marija Rafailovna, švietimo departamento vadovė, Tiraspolis.

| 9. | PLATONOV, Jurij Michailovič, Ribnicos miesto administracijos vadovas, žinomas kaip
  Yury PLATONOV, gimęs 1948 m. sausio 16 d., Rusijos piliečio paso Nr. 51 Nr. 0527002, išduotas 2001 m. gegužės 4 d. Rusijos ambasados Kišiniove. |
| --- | --- |

9.

PLATONOV, Jurij Michailovič, Ribnicos miesto administracijos vadovas, žinomas kaip

Yury PLATONOV, gimęs 1948 m. sausio 16 d., Rusijos piliečio paso Nr. 51 Nr. 0527002, išduotas 2001 m. gegužės 4 d. Rusijos ambasados Kišiniove.

| 10. | ČERBULENKO, Ala Viktorovna, Ribnicos miesto administracijos vadovo pavaduotoja, atsakinga už švietimo klausimus. |
| --- | --- |

10.

ČERBULENKO, Ala Viktorovna, Ribnicos miesto administracijos vadovo pavaduotoja, atsakinga už švietimo klausimus.

---

| 22.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 49/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 49/34

---

TARYBOS SPRENDIMAS 2005/148/BUSP

2005 m. vasario 21 d.

įgyvendinantis Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP dėl tolesnių priemonių, remiančių veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) mandato įgyvendinimą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Bendrąją poziciją 2004/694/BUSP (1), ypač į jos 2 straipsnį kartu su Europos Sąjungos sutarties 23 straipsnio 2 dalies antra įtrauka,

kadangi:

| (1) | Bendrąja pozicija 2004/694/BUSP Taryba patvirtino priemones, skirtas įšaldyti visas lėšas ir ekonominius išteklius, priklausančius fiziniams asmenims, kuriems pareikštas Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) kaltinimas. |
| --- | --- |

(1)

Bendrąja pozicija 2004/694/BUSP Taryba patvirtino priemones, skirtas įšaldyti visas lėšas ir ekonominius išteklius, priklausančius fiziniams asmenims, kuriems pareikštas Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) kaltinimas.

| (2) | 2004 m. gruodžio 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2004/900/BUSP, iš dalies keičiantį Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktą sąrašą. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. gruodžio 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2004/900/BUSP, iš dalies keičiantį Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktą sąrašą.

| (3) | Perkėlus Savo Todovic ir Vladimir Lazarevic į TBTBJ sulaikymo centrus, jie turėtų būti išbraukti iš sąrašo. |
| --- | --- |

(3)

Perkėlus Savo Todovic ir Vladimir Lazarevic į TBTBJ sulaikymo centrus, jie turėtų būti išbraukti iš sąrašo.

| (4) | Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktas sąrašas dėl to turėtų būti iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(4)

Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktas sąrašas dėl to turėtų būti iš dalies pakeistas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Bendrosios pozicijos 2004/694/BUSP priede pateiktas asmenų sąrašas pakeičiamas šio sprendimo priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. ASSELBORN

---

(1)  OL L 315, 2004 10 14, p. 52. Bendroji pozicija su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2004/900/BUSP (OL L 379, 2004 12 24, p. 108).

1

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

1 straipsnyje minimų asmenų sąrašas

| | Pavardė, vardas: BOROVCANIN Ljubomir
  Gimimo data: 1960 2 27
  Gimimo vieta: Han Pijesak, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: BOROVCANIN Ljubomir

Gimimo data: 1960 2 27

Gimimo vieta: Han Pijesak, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

| | Pavardė, vardas: BOROVNICA Goran
  Gimimo data: 1965 8 15
  Gimimo vieta: Kozarac, Prijedor savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: BOROVNICA Goran

Gimimo data: 1965 8 15

Gimimo vieta: Kozarac, Prijedor savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

| | Pavardė, vardas: DJORDJEVIC Vlastimir
  Gimimo data: 1948
  Gimimo vieta: Vladicin Han, Serbija ir Juodkalnija
  Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: DJORDJEVIC Vlastimir

Gimimo data: 1948

Gimimo vieta: Vladicin Han, Serbija ir Juodkalnija

Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: GOTOVINA Ante
  Gimimo data: 1955 10 12
  Gimimo vieta: Pasman sala, Zadaro savivaldybė, Kroatijos Respublika







  Pilietybė | : | Kroatijos,
  Prancūzijos |
| --- | --- | --- | --- |

Pavardė, vardas: GOTOVINA Ante

Gimimo data: 1955 10 12

Gimimo vieta: Pasman sala, Zadaro savivaldybė, Kroatijos Respublika

Pilietybė

:

Kroatijos,

Prancūzijos

| | Pavardė, vardas: HADZIC Goran
  Gimimo data: 1958 9 7
  Gimimo vieta: Vinkovci, Kroatijos Respublika
  Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: HADZIC Goran

Gimimo data: 1958 9 7

Gimimo vieta: Vinkovci, Kroatijos Respublika

Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: JANKOVIC Gojko
  Gimimo data: 1954 10 31
  Gimimo vieta: Trbusce, Foca savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: JANKOVIC Gojko

Gimimo data: 1954 10 31

Gimimo vieta: Trbusce, Foca savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

| | Pavardė, vardas: KARADZIC Radovan
  Gimimo data: 1945 6 19
  Gimimo vieta: Petnjica, Savnik, Juodkalnija, Serbija ir Juodkalnija
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: KARADZIC Radovan

Gimimo data: 1945 6 19

Gimimo vieta: Petnjica, Savnik, Juodkalnija, Serbija ir Juodkalnija

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

| | Pavardė, vardas: LUKIC Milan
  Gimimo data: 1967 9 6
  Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos
  Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: LUKIC Milan

Gimimo data: 1967 9 6

Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: LUKIC Sredoje
  Gimimo data: 1961 4 5
  Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos
  Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: LUKIC Sredoje

Gimimo data: 1961 4 5

Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: LUKIC Sreten
  Gimimo data: 1955 3 28
  Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: LUKIC Sreten

Gimimo data: 1955 3 28

Gimimo vieta: Visegrad, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: MLADIC Ratko
  Gimimo data: 1942 3 12
  Gimimo vieta: Bozanovici, Kalinovik savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos
  Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: MLADIC Ratko

Gimimo data: 1942 3 12

Gimimo vieta: Bozanovici, Kalinovik savivaldybė, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: NIKOLIC Drago
  Gimimo data: 1957 11 9
  Gimimo vieta: Bratunac, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: NIKOLIC Drago

Gimimo data: 1957 11 9

Gimimo vieta: Bratunac, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

| | Pavardė, vardas: PANDUREVIC Vinko
  Gimimo data: 1959 6 25
  Gimimo vieta: Sokolac, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos
  Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: PANDUREVIC Vinko

Gimimo data: 1959 6 25

Gimimo vieta: Sokolac, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

Gali būti Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: PAVKOVIC Nebojsa
  Gimimo data: 1946 4 10
  Gimimo vieta: Senjski Rudnik, Serbija ir Juodkalnija
  Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: PAVKOVIC Nebojsa

Gimimo data: 1946 4 10

Gimimo vieta: Senjski Rudnik, Serbija ir Juodkalnija

Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: POPOVIC Vujadin
  Gimimo data: 1957 3 14
  Gimimo vieta: Sekovici, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: POPOVIC Vujadin

Gimimo data: 1957 3 14

Gimimo vieta: Sekovici, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Serbijos ir Juodkalnijos

| | Pavardė, vardas: ZELENOVIC Dragan
  Gimimo data: 1961 2 12
  Gimimo vieta: Foca, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: ZELENOVIC Dragan

Gimimo data: 1961 2 12

Gimimo vieta: Foca, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos

| | Pavardė, vardas: ZUPLJANIN Stojan
  Gimimo data: 1951 9 22
  Gimimo vieta: Kotor Varos, Bosnija ir Hercegovina
  Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos“ |
| --- | --- |

Pavardė, vardas: ZUPLJANIN Stojan

Gimimo data: 1951 9 22

Gimimo vieta: Kotor Varos, Bosnija ir Hercegovina

Pilietybė: Bosnijos ir Hercegovinos“

---

| 22.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 49/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 49/37

---

TARYBOS BENDROJI POZICIJA 2005/149/BUSP

2005 m. vasario 21 d.

iš dalies keičianti Bendrąją poziciją 2004/423/BUSP, atnaujinančią ribojančias priemones Birmai/Mianmarui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 15 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2004 m. balandžio 26 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/423/BUSP (1), atnaujinančią ribojančias priemones Birmai/Mianmarui. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. balandžio 26 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/423/BUSP (1), atnaujinančią ribojančias priemones Birmai/Mianmarui.

| (2) | 2004 m. spalio 25 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/730/BUSP (2), iš dalies keičiančią Bendrąją poziciją 2004/423/BUSP, kuria, inter alia, buvo uždrausta teikti finansines paskolas ar kreditus Birmos valstybinėms įmonėms, įsigyti jas ar išplėsti dalyvavimą jose. |
| --- | --- |

(2)

2004 m. spalio 25 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/730/BUSP (2), iš dalies keičiančią Bendrąją poziciją 2004/423/BUSP, kuria, inter alia, buvo uždrausta teikti finansines paskolas ar kreditus Birmos valstybinėms įmonėms, įsigyti jas ar išplėsti dalyvavimą jose.

| (3) | Kai kurios įmonės turėtų būti išbrauktos iš Bendrosios pozicijos 2004/423/BUSP priede pateikto Birmos valstybinių įmonių, kurioms šios priemonės taikomos, sąrašo. |
| --- | --- |

(3)

Kai kurios įmonės turėtų būti išbrauktos iš Bendrosios pozicijos 2004/423/BUSP priede pateikto Birmos valstybinių įmonių, kurioms šios priemonės taikomos, sąrašo.

| (4) | Todėl Bendroji pozicija 2004/423/BUSP turėtų būti iš dalies pakeista, laikantis jos 10 straipsnio nuostatų, |
| --- | --- |

(4)

Todėl Bendroji pozicija 2004/423/BUSP turėtų būti iš dalies pakeista, laikantis jos 10 straipsnio nuostatų,

PRIĖMĖ ŠIĄ BENDRĄJĄ POZICIJĄ:

1 straipsnis

Bendrosios pozicijos 2004/423/BUSP II priedas pakeičiamas šios bendrosios pozicijos priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Ši bendroji pozicija įsigalioja jos priėmimo dieną.

3 straipsnis

Ši bendroji pozicija skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 21 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. ASSELBORN

---

(1)  OL L 125, 2004 4 28, p. 61.

1

(2)  OL L 323, 2004 10 26, p. 17.

2

---

PRIEDAS

„II PRIEDAS

7 straipsnio 5 dalyje nurodytų Birmos valstybinių įmonių sąrašas

| Pavadinimas | Adresas | Direktoriaus vardas, pavardė |
| --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD |
| UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD | 189/191 MAHABANDOOLA ROAD,
  CORNER OF 50th STREET
  YANGON | MAJ-GEN WIN HLAING MANAGING DIRECTOR |
| A.   GAMYBA |
| 1. | MYANMAR RUBY ENTERPRISE |

Pavadinimas

Adresas

Direktoriaus vardas, pavardė

UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD

UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD

189/191 MAHABANDOOLA ROAD,

CORNER OF 50th STREET

YANGON

MAJ-GEN WIN HLAING MANAGING DIRECTOR

GAMYBA

1.

MYANMAR RUBY ENTERPRISE

24/26, 2nd FL., SULE PAGODA ROAD,

YANGON

(MIDWAY BANK BUILDING)

| 2. | MYANMAR IMPERIAL JADE CO. LTD |
| --- | --- |

2.

MYANMAR IMPERIAL JADE CO. LTD

24/26, 2nd FL., SULE PAGODA ROAD,

YANGON

(MIDWAY BANK BUILDING)

| 3. | MYANMAR RUBBER WOOD CO. LTD |
| --- | --- |

3.

MYANMAR RUBBER WOOD CO. LTD

| 4. | MYANMAR PINEAPPLE JUICE PRODUCTION |
| --- | --- |

4.

MYANMAR PINEAPPLE JUICE PRODUCTION

| 5. | MYAWADDY CLEAN DRINKING WATER SERVICE |
| --- | --- |

5.

MYAWADDY CLEAN DRINKING WATER SERVICE

4/A, NO 3 MAIN ROAD,

MINGALARDON TSP,

YANGON

| 6. | SIN MIN (KING ELEPHANTS) CEMENT FACTORY (KYAUKSE) |
| --- | --- |

6.

SIN MIN (KING ELEPHANTS) CEMENT FACTORY (KYAUKSE)

189/191 MAHABANDOOLA ROAD,

CORNER OF 50th STREET

YANGON

COL MAUNG MAUNG AYE, MANAGING DIRECTOR

| 7. | TAILORING SHOP SERVICE |
| --- | --- |

7.

TAILORING SHOP SERVICE

| 8. | NGWE PIN LE (SILVER SEA) LIVESTOCK BREEDING AND FISHERY CO. |
| --- | --- |

8.

NGWE PIN LE (SILVER SEA) LIVESTOCK BREEDING AND FISHERY CO.

1093, SHWE TAUNG GYAR ST. INDUSTRIAL ZONE II,

WARD 63,

SOUTH DAGON TSP.

YANGON

| 9. | GRANITE TILE FACTORY (KYAIKTO) |
| --- | --- |

9.

GRANITE TILE FACTORY (KYAIKTO)

189/191 MAHABANDOOLA ROAD,

CORNER OF 50th STREET

YANGON

| 10. | SOAP FACTORY (PAUNG) |
| --- | --- |

10.

SOAP FACTORY (PAUNG)

189/191 MAHABANDOOLA ROAD,

CORNER OF 50th STREET

YANGON

PREKYBA

| 1. | MYAWADDY TRADING LTD |
| --- | --- |

1.

MYAWADDY TRADING LTD

189/191 MAHABANDOOLA ROAD,

CORNER OF 50th STREET

YANGON

COL MYINT AUNG, MANAGING DIRECTOR

PASLAUGOS

| 1. | MYAWADDY BANK LTD |
| --- | --- |

1.

MYAWADDY BANK LTD

24-26 SULE PAGODA ROAD,

YANGON

BRIG-GEN WIN HLAING AND U TUN KYI, MANAGING DIRECTORS

| 2. | BANDOOLA TRANSPORTATION CO. LTD |
| --- | --- |

2.

BANDOOLA TRANSPORTATION CO. LTD

399, THIRI MINGALAR ROAD, INSEIN TSP,

YANGON AND/OR PARAMI ROAD,

SOUTH OKKALAPA,

YANGON

COL MYO MYINT, MANAGING DIRECTOR

| 3. | MYAWADDY TRAVEL SERVICES |
| --- | --- |

3.

MYAWADDY TRAVEL SERVICES

24-26, SULE PAGODA ROAD,

YANGON

| 4. | NAWADAY HOTEL AND TRAVEL SERVICES |
| --- | --- |

4.

NAWADAY HOTEL AND TRAVEL SERVICES

335/357, BOGYOKE AUNG SAN ROAD,

PADEBAN TSP,

YANGON

| 5. | MYAWADDY AGRICULTURE SERVICES |
| --- | --- |

5.

MYAWADDY AGRICULTURE SERVICES

189/191 MAHABANDOOLA ROAD,

CORNER OF 50th STREET

YANGON

| 6. | MYANMAR AR (POWER) CONSTRUCTION SERVICES |
| --- | --- |

6.

MYANMAR AR (POWER) CONSTRUCTION SERVICES

189/191 MAHABANDOOLA ROAD,

CORNER OF 50th STREET

YANGON

BENDROS ĮMONĖS IR ANTRINĖS ĮMONĖS

GAMYBA

| 1. | MYANMAR SEGAL INTERNATIONAL LTD |
| --- | --- |

1.

MYANMAR SEGAL INTERNATIONAL LTD

PYAY ROAD,

PYINMABIN INDUSTRIAL ZONE, MINGALARDON TSP,

YANGON

U BE AUNG, MANAGER

| 2. | MYANMAR DAEWOO INTERNATIONAL |
| --- | --- |

2.

MYANMAR DAEWOO INTERNATIONAL

PYAY ROAD,

PYINMABIN INDUSTRIAL ZONE,

MINGALARDON TSP,

YANGON

| 3. | ROTHMAN OF PALL MALL MYANMAR PRIVATE LTD |
| --- | --- |

3.

ROTHMAN OF PALL MALL MYANMAR PRIVATE LTD

NO 38, VIRGINIA PARK,

NO 3, TRUNK ROAD,

PYINMABIN INDUSTRIAL ZONE,

YANGON

| 4. | MYANMAR BREWERY LTD |
| --- | --- |

4.

MYANMAR BREWERY LTD

NO 45, NO 3, TRUNK ROAD,

PYINMABIN INDUSTRIAL ZONE,

MINGALARDON TSP,

YANGON

RETD LT-COL MAUNG MAUNG AYE, CHAIRMAN

| 5. | MYANMAR POSCO STEEL CO. LTD |
| --- | --- |

5.

MYANMAR POSCO STEEL CO. LTD

PLOT 22, NO 3, TRUNK ROAD,

PYINMABIN INDUSTRIAL ZONE,

MINGALARDON TSP,

YANGON

| 6. | MYANMAR NOUVEAU STEEL CO. LTD |
| --- | --- |

6.

MYANMAR NOUVEAU STEEL CO. LTD

NO 3, TRUNK ROAD,

PYINMABIN INDUSTRIAL ZONE,

MINGALARDON TSP,

YANGON

| 7. | BERGER PAINT MANUFACTURING CO. LTD |
| --- | --- |

7.

BERGER PAINT MANUFACTURING CO. LTD

PLOT NO 34/A,

PYINMABIN INDUSTRIAL ZONE,

MINGALARDON TSP,

YANGON

| 8. | THE FIRST AUTOMOTIVE CO. LTD |
| --- | --- |

8.

THE FIRST AUTOMOTIVE CO. LTD

PLOT NO 47,

PYINMABIN INDUSTRIAL ZONE,

MINGALARDON TSP,

YANGON

U AYE CHO AND/OR LT-COL TUN MYINT, MANAGING DIRECTOR

PASLAUGOS

| 1. | NATIONAL DEVELOPMENT CORP. |
| --- | --- |

1.

NATIONAL DEVELOPMENT CORP.

3/A, THAMTHUMAR STREET,

7 MILE,

MAYANGONE TSP, YANGON

DR. KHIN SHWE, CHAIRMAN

| 2. | HANTHA WADDY GOLF RESORT AND MYODAW (CITY) CLUB LTD |
| --- | --- |

2.

HANTHA WADDY GOLF RESORT AND MYODAW (CITY) CLUB LTD

NO 1, KONEMYINTTHA STREET,

7 MILE,

MAYANGONE TSP,

YANGON AND THIRI MINGALAR ROAD, INSEIN TSP,

YANGON

MYANMA ECONOMIC CORPORATION (MEC)

MYANMA ECONOMIC CORPORATION (MEC)

SHWEDAGON PAGODA ROAD,

DAGON TSP,

YANGON

COL YE HTUT OR BRIG-GEN KYAW WIN, MANAGING DIRECTOR

| 1. | INNWA BANK |
| --- | --- |

1.

INNWA BANK

554-556, MERCHANT STREET,

CORNER OF 35th STREET,

KYAUKTADA TSP,

YANGON

U YIN SEIN, GENERAL MANAGER

| 2. | MYAING GALAY (RHINO BRAND) CEMENT FACTORY |
| --- | --- |

2.

MYAING GALAY (RHINO BRAND) CEMENT FACTORY

FACTORIES DEPT,

MEC HEAD OFFICE,

SHWEDAGON PAGODA ROAD,

DAGON TSP,

YANGON

COL KHIN MAUNG SOE

| 3. | DAGON BREWERY |
| --- | --- |

3.

DAGON BREWERY

555/B, NO 4,

HIGHWAY ROAD,

HLAW GAR WARD, SHWE PYI THAR TSP,

YANGON

| 4. | MEC STEEL MILLS (HMAW BI/PYI/YWAMA) |
| --- | --- |

4.

MEC STEEL MILLS (HMAW BI/PYI/YWAMA)

FACTORIES DEPT,

MEC HEAD OFFICE,

SHWEDAGON PAGODA ROAD,

DAGON TSP,

YANGON

COL KHIN MAUNG SOE

| 5. | MEC SUGAR MILL |
| --- | --- |

5.

MEC SUGAR MILL

KANT BALU

| 6. | MEC OXYGEN AND GASES FACTORY |
| --- | --- |

6.

MEC OXYGEN AND GASES FACTORY

MINDAMA ROAD,

MINGALARDON TSP,

YANGON

| 7. | MEC MARBLE MINE |
| --- | --- |

7.

MEC MARBLE MINE

PYINMANAR

| 8. | MEC MARBLE TILES FACTORY |
| --- | --- |

8.

MEC MARBLE TILES FACTORY

LOIKAW

| 9. | MEC MYANMAR CABLE WIRE FACTORY |
| --- | --- |

9.

MEC MYANMAR CABLE WIRE FACTORY

NO 48, BAMAW A TWIN WUN ROAD,

ZONE (4),

HLAING THAR YAR INDUSTRIAL ZONE,

YANGON

| 10. | MEC SHIP BREAKING SERVICE |
| --- | --- |

10.

MEC SHIP BREAKING SERVICE

THILAWAR,

THAN NYIN TSP

| 11. | MEC DISPOSABLE SYRINGE FACTORY |
| --- | --- |

11.

MEC DISPOSABLE SYRINGE FACTORY

FACTORIES DEPT,

MEC HEAD OFFICE,

SHWEDAGON PAGODA ROAD,

DAGON TSP,

YANGON

| 12. | GYPSUM MINE |
| --- | --- |

12.

GYPSUM MINE

THIBAW“

---