# Europeiska unionens L 25/28 j

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 25 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången28 januari 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 25

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången28 januari 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 122/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 123/2005 av den 26 januari 2005 om ändring av förordning (EG) nr 466/2001 när det gäller ochratoxin A (
  1
  ) | 3 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 124/2005 av den 27 januari 2005 om utfärdande av importlicenser för ris för ansökningar som inlämnats under de första tio arbetsdagarna i januari 2005 enligt förordning (EG) nr 327/98 | 6 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 125/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av exportbidrag för ris och brutet ris och om att avbryta utfärdandet av exportlicenser | 8 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 126/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av högsta bidragsbelopp för kvalitetsförbättrande åtgärder inom produktionen av olivolja och bordsoliver under produktionscykeln 2005/2006 och om undantag från artikel 3.3 i förordning (EG) nr 528/1999 | 11 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 127/2005 av den 27 januari 2005 om ändring av förordning (EG) nr 20/2002 om tillämpningsföreskrifter för de särskilda försörjningsordningar för de yttersta randområdena som inrättas genom rådets förordningar (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001 och (EG) nr 1454/2001 | 12 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 128/2005 av den 27 januari 2005 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana med ursprung i Folkrepubliken Kina | 16 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 129/2005 av den 20 januari 2005 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen och ändring av förordning (EG) nr 955/98 | 37 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 130/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 41 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 131/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 45 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 132/2005 av den 27 januari 2005 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1210/2004, för regleringsåret 2004/05 | 48 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 133/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris | 50 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 134/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar | 53 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 135/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av produktionsbidragen för spannmål och ris | 55 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 136/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004 | 56 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 137/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004 | 58 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 138/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004 | 59 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 139/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004 | 60 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 140/2005 av den 27 januari 2005 om de anbud som meddelats för import av sorghum inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2275/2004 | 61 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 141/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2277/2004 | 62 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 142/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2276/2004 | 63 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 122/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 123/2005 av den 26 januari 2005 om ändring av förordning (EG) nr 466/2001 när det gäller ochratoxin A (
  1
  )

1

3

Kommissionens förordning (EG) nr 124/2005 av den 27 januari 2005 om utfärdande av importlicenser för ris för ansökningar som inlämnats under de första tio arbetsdagarna i januari 2005 enligt förordning (EG) nr 327/98

6

Kommissionens förordning (EG) nr 125/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av exportbidrag för ris och brutet ris och om att avbryta utfärdandet av exportlicenser

8

*

Kommissionens förordning (EG) nr 126/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av högsta bidragsbelopp för kvalitetsförbättrande åtgärder inom produktionen av olivolja och bordsoliver under produktionscykeln 2005/2006 och om undantag från artikel 3.3 i förordning (EG) nr 528/1999

11

*

Kommissionens förordning (EG) nr 127/2005 av den 27 januari 2005 om ändring av förordning (EG) nr 20/2002 om tillämpningsföreskrifter för de särskilda försörjningsordningar för de yttersta randområdena som inrättas genom rådets förordningar (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001 och (EG) nr 1454/2001

12

*

Kommissionens förordning (EG) nr 128/2005 av den 27 januari 2005 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana med ursprung i Folkrepubliken Kina

16

*

Kommissionens förordning (EG) nr 129/2005 av den 20 januari 2005 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen och ändring av förordning (EG) nr 955/98

37

Kommissionens förordning (EG) nr 130/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

41

Kommissionens förordning (EG) nr 131/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

45

Kommissionens förordning (EG) nr 132/2005 av den 27 januari 2005 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1210/2004, för regleringsåret 2004/05

48

Kommissionens förordning (EG) nr 133/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

50

Kommissionens förordning (EG) nr 134/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar

53

Kommissionens förordning (EG) nr 135/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av produktionsbidragen för spannmål och ris

55

Kommissionens förordning (EG) nr 136/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

56

Kommissionens förordning (EG) nr 137/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004

58

Kommissionens förordning (EG) nr 138/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004

59

Kommissionens förordning (EG) nr 139/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004

60

Kommissionens förordning (EG) nr 140/2005 av den 27 januari 2005 om de anbud som meddelats för import av sorghum inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2275/2004

61

Kommissionens förordning (EG) nr 141/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2277/2004

62

Kommissionens förordning (EG) nr 142/2005 av den 27 januari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2276/2004

63

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | 2005/60/EG:Kommissionens beslut av den 20 januari 2005 om ändring av kommissionens beslut 2003/881/EG om djurhälsovillkor och villkor för intyg för import av bin (Apis mellifera och Bombus spp.) från vissa tredjeländer, när det gäller Förenta staterna
  (delgivet med nr K(2004) 5567)

   (
  1
  ) | 64 |
| | * | 2005/61/EG:Kommissionens beslut av den 27 januari 2005 om skyddsåtgärder i samband med Newcastlesjuka i Bulgarien och om upphävande av beslut 2004/908/EG
  (delgivet med nr K(2005) 145)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | 2005/62/EG:Kommissionens beslut av den 27 januari 2005 om fastställande av övergångsbestämmelser som skall tillämpas av Cypern när det gäller förbränning eller nedgrävning på plats av animaliska biprodukter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002
  (delgivet med nr K(2005) 133)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | 2005/63/EG:Kommissionens beslut av den 24 januari 2005 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG om uttjänta fordon
  (delgivet med nr K(2005) 2735)

   (
  1
  ) | 73 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

2005/60/EG:Kommissionens beslut av den 20 januari 2005 om ändring av kommissionens beslut 2003/881/EG om djurhälsovillkor och villkor för intyg för import av bin (Apis mellifera och Bombus spp.) från vissa tredjeländer, när det gäller Förenta staterna
  (delgivet med nr K(2004) 5567)

   (
  1
  )

Apis mellifera

Bombus spp.

(delgivet med nr K(2004) 5567)

1

64

*

2005/61/EG:Kommissionens beslut av den 27 januari 2005 om skyddsåtgärder i samband med Newcastlesjuka i Bulgarien och om upphävande av beslut 2004/908/EG
  (delgivet med nr K(2005) 145)

   (
  1
  )

(delgivet med nr K(2005) 145)

1

69

*

2005/62/EG:Kommissionens beslut av den 27 januari 2005 om fastställande av övergångsbestämmelser som skall tillämpas av Cypern när det gäller förbränning eller nedgrävning på plats av animaliska biprodukter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002
  (delgivet med nr K(2005) 133)

   (
  1
  )

(delgivet med nr K(2005) 133)

1

71

*

2005/63/EG:Kommissionens beslut av den 24 januari 2005 om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG om uttjänta fordon
  (delgivet med nr K(2005) 2735)

   (
  1
  )

(delgivet med nr K(2005) 2735)

1

73

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 140 av den 30.4.2004) | 74 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 140 av den 30.4.2004)

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 122/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 27 januari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 125,1 |
| 204 | 74,5 |
| 212 | 176,1 |
| 608 | 118,9 |
| 624 | 163,5 |
| 999 | 131,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 157,0 |
| 999 | 157,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 181,5 |
| 204 | 179,4 |
| 999 | 180,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 57,9 |
| 204 | 35,8 |
| 212 | 51,1 |
| 220 | 36,8 |
| 421 | 38,1 |
| 448 | 35,9 |
| 624 | 71,7 |
| 999 | 46,8 |
| 0805 20 10 | 204 | 63,6 |
| 999 | 63,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,0 |
| 204 | 88,1 |
| 400 | 79,4 |
| 464 | 138,7 |
| 624 | 68,0 |
| 662 | 40,0 |
| 999 | 79,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,2 |
| 999 | 60,2 |
| 0808 10 80 | 400 | 101,8 |
| 404 | 83,5 |
| 720 | 68,7 |
| 999 | 84,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 72,4 |
| 400 | 85,3 |
| 720 | 36,6 |
| 999 | 64,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

125,1

204

74,5

212

176,1

608

118,9

624

163,5

999

131,6

0707 00 05

052

157,0

999

157,0

0709 90 70

052

181,5

204

179,4

999

180,5

0805 10 20

052

57,9

204

35,8

212

51,1

220

36,8

421

38,1

448

35,9

624

71,7

999

46,8

0805 20 10

204

63,6

999

63,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,0

204

88,1

400

79,4

464

138,7

624

68,0

662

40,0

999

79,2

0805 50 10

052

60,2

999

60,2

0808 10 80

400

101,8

404

83,5

720

68,7

999

84,7

0808 20 50

388

72,4

400

85,3

720

36,6

999

64,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 123/2005

av den 26 januari 2005

om ändring av förordning (EG) nr 466/2001 när det gäller ochratoxin A

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 315/93 av den 8 februari 1993 om fastställande av gemenskapsförfaranden för främmande ämnen i livsmedel (1), särskilt artikel 2.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 466/2001 (2) fastställs högsta halt för vissa främmande ämnen i livsmedel. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 466/2001 (2) fastställs högsta halt för vissa främmande ämnen i livsmedel.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 466/2001 skall kommissionen se över bestämmelserna om ochratoxin A (OTA) i torkade vindruvor i syfte att införa en högsta halt för OTA i råkaffe, rostat kaffe och kaffeprodukter, vin, öl, druvsaft, kakao och kakaoprodukter samt kryddor mot bakgrund av de undersökningar som utförts och de förebyggande åtgärder som vidtagits i syfte att minska förekomsten av OTA i dessa produkter. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 466/2001 skall kommissionen se över bestämmelserna om ochratoxin A (OTA) i torkade vindruvor i syfte att införa en högsta halt för OTA i råkaffe, rostat kaffe och kaffeprodukter, vin, öl, druvsaft, kakao och kakaoprodukter samt kryddor mot bakgrund av de undersökningar som utförts och de förebyggande åtgärder som vidtagits i syfte att minska förekomsten av OTA i dessa produkter.

| (3) | I sitt yttrande av den 17 september 1998 drog Vetenskapliga kommittén för livsmedel slutsatsen att OTA är ett mykotoxin som har cancerframkallande, njurtoxiska, teratogena, immunotoxiska och möjligen neurotoxiska egenskaper. Kommittén nämnde även att ytterligare studier pågår för att kartlägga mekanismerna bakom carcinogeniteten hos OTA. Man räknar med att det europeiska forskningsprojektet om mekanismerna bakom carcinogeniteten hos OTA är klart i slutet av 2004. Så snart omfattande forskningsresultat är tillgängliga, kommer kommissionen att be Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet att uppdatera det vetenskapliga yttrandet från Vetenskapliga kommittén för livsmedel med hänsyn till de senaste vetenskapliga rönen. |
| --- | --- |

(3)

I sitt yttrande av den 17 september 1998 drog Vetenskapliga kommittén för livsmedel slutsatsen att OTA är ett mykotoxin som har cancerframkallande, njurtoxiska, teratogena, immunotoxiska och möjligen neurotoxiska egenskaper. Kommittén nämnde även att ytterligare studier pågår för att kartlägga mekanismerna bakom carcinogeniteten hos OTA. Man räknar med att det europeiska forskningsprojektet om mekanismerna bakom carcinogeniteten hos OTA är klart i slutet av 2004. Så snart omfattande forskningsresultat är tillgängliga, kommer kommissionen att be Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet att uppdatera det vetenskapliga yttrandet från Vetenskapliga kommittén för livsmedel med hänsyn till de senaste vetenskapliga rönen.

| (4) | En utredning har gjorts om EU-befolkningens intag av OTA via kosten inom ramen för rådets direktiv 1993/5/EEG av den 25 februari 1993 om hjälp till kommissionen och samarbete från medlemsstaternas sida vid den vetenskapliga granskningen av livsmedelsfrågor (3) (SCOOP). Exponering för OTA orsakas främst av spannmål eller spannmålsprodukter. Det fastställdes att vin, kaffe och öl i betydande grad bidrar till människors exponering för OTA. Torkade vindruvor och druvsaft bidrog i betydande grad till exponering för OTA bland konsumentgrupper som kan vara särskilt känsliga, t.ex. barn. |
| --- | --- |

(4)

En utredning har gjorts om EU-befolkningens intag av OTA via kosten inom ramen för rådets direktiv 1993/5/EEG av den 25 februari 1993 om hjälp till kommissionen och samarbete från medlemsstaternas sida vid den vetenskapliga granskningen av livsmedelsfrågor (3) (SCOOP). Exponering för OTA orsakas främst av spannmål eller spannmålsprodukter. Det fastställdes att vin, kaffe och öl i betydande grad bidrar till människors exponering för OTA. Torkade vindruvor och druvsaft bidrog i betydande grad till exponering för OTA bland konsumentgrupper som kan vara särskilt känsliga, t.ex. barn.

| (5) | En högsta halt för OTA har fastställts för spannmål och spannmålsprodukter samt torkade vindruvor i förordning (EG) 466/2001. Halten av OTA i öl kontrolleras indirekt då OTA i öl är en följd av förekomsten av OTA i malt, för vilket en högsta halt har fastställts. Det är således inte omedelbart nödvändigt att fastställa en högsta halt för OTA i öl för att skydda folkhälsan, men det bör beaktas i den planerade undersökningen. |
| --- | --- |

(5)

En högsta halt för OTA har fastställts för spannmål och spannmålsprodukter samt torkade vindruvor i förordning (EG) 466/2001. Halten av OTA i öl kontrolleras indirekt då OTA i öl är en följd av förekomsten av OTA i malt, för vilket en högsta halt har fastställts. Det är således inte omedelbart nödvändigt att fastställa en högsta halt för OTA i öl för att skydda folkhälsan, men det bör beaktas i den planerade undersökningen.

| (6) | Med tanke på att vin och rostat kaffe och snabbkaffe i betydande grad bidrar till människors exponering för OTA och att druvsaft i betydande grad bidrar till barns exponering för OTA är det lämpligt att redan i detta skede fastställa högsta värden för dessa livsmedel för att skydda folkhälsan genom att hindra att livsmedel med en oacceptabelt hög kontamineringshalt distribueras. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på att vin och rostat kaffe och snabbkaffe i betydande grad bidrar till människors exponering för OTA och att druvsaft i betydande grad bidrar till barns exponering för OTA är det lämpligt att redan i detta skede fastställa högsta värden för dessa livsmedel för att skydda folkhälsan genom att hindra att livsmedel med en oacceptabelt hög kontamineringshalt distribueras.

| (7) | Man har även kunnat konstatera att OTA förekommit i torkad frukt med undantag av torkade vindruvor, kakao och kakaoprodukter, kryddor och lakrits. Man kommer att överväga om det är lämpligt att fastställa en högsta halt för OTA i dessa livsmedel, däribland i råkaffe, och se över de nuvarande högsta halterna då man har tillgång till en bedömning från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet om forskningsresultaten om toxiciteten hos OTA. |
| --- | --- |

(7)

Man har även kunnat konstatera att OTA förekommit i torkad frukt med undantag av torkade vindruvor, kakao och kakaoprodukter, kryddor och lakrits. Man kommer att överväga om det är lämpligt att fastställa en högsta halt för OTA i dessa livsmedel, däribland i råkaffe, och se över de nuvarande högsta halterna då man har tillgång till en bedömning från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet om forskningsresultaten om toxiciteten hos OTA.

| (8) | Förordning (EG) nr 466/2001 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(8)

Förordning (EG) nr 466/2001 bör därför ändras.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 466/2001 ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 4.2 b ersätts ”och 2.2.2” av ”, 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 och 2.2.5”. |
| --- | --- |

1.

I artikel 4.2 b ersätts ”och 2.2.2” av ”, 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 och 2.2.5”.

| 2. | I Artikel 5 skall paragraf 2a ersättas med följande:
  ”2a.   Kommissionen skall, på grundval av en uppdaterad riskbedömning om ochratoxin A (OTA) utförd av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) och med hänsyn till de förebyggande åtgärder som vidtagits för att minska halten av OTA, se över bestämmelserna under punkt 2.2 i avsnitt 2 i bilaga I senast den 30 juni 2006. Denna översyn skall särskilt omfatta de gällande högsta tillåtna halterna för OTA i torkade vindruvor och druvjuice samt överväganden om fastställande av högsta tillåtna halter av OTA i råkaffe, torkad frukt annan än torkade vindruvor, öl, kakao och kakaoprodukter, likörviner, kött och köttprodukter, kryddor och lakrits.
  Medlemsstaterna och berörda parter skall därför årligen meddela kommissionen resultaten av de undersökningar och framsteg som gjorts avseende tillämpningen av förebyggande åtgärder i syfte att undvika föroreningar av OTA. Kommissionen skall se till att medlemsstaterna får tillgång till dessa resultat.” |
| --- | --- |

2.

I Artikel 5 skall paragraf 2a ersättas med följande:

”2a.   Kommissionen skall, på grundval av en uppdaterad riskbedömning om ochratoxin A (OTA) utförd av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EFSA) och med hänsyn till de förebyggande åtgärder som vidtagits för att minska halten av OTA, se över bestämmelserna under punkt 2.2 i avsnitt 2 i bilaga I senast den 30 juni 2006. Denna översyn skall särskilt omfatta de gällande högsta tillåtna halterna för OTA i torkade vindruvor och druvjuice samt överväganden om fastställande av högsta tillåtna halter av OTA i råkaffe, torkad frukt annan än torkade vindruvor, öl, kakao och kakaoprodukter, likörviner, kött och köttprodukter, kryddor och lakrits.

Medlemsstaterna och berörda parter skall därför årligen meddela kommissionen resultaten av de undersökningar och framsteg som gjorts avseende tillämpningen av förebyggande åtgärder i syfte att undvika föroreningar av OTA. Kommissionen skall se till att medlemsstaterna får tillgång till dessa resultat.”

| 3. | Bilaga I ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

3.

Bilaga I ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 april 2005.

Denna förordning skall inte tillämpas på produkter som släppts ut på marknaden före den 1 april 2005 enligt gällande bestämmelser. Bevisbördan avseende när produkterna har släppts ut på marknaden skall åligga livsmedelsföretagaren.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 26 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 37, 13.2.1993, s. 1. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 77, 16.3.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 684/2004 (EUT L 106, 15.4.2004, s. 6).

2

(3)  EGT L 52, 4.3.1993, s. 18. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003.

3

---

BILAGA

I avsnitt 2 Mykotoxiner i bilaga I skall punkt 2.2 Ochratoxin A ersättas med följande:

| Produkt | Ochratoxin A: högsta tillåtna halt
  (μg/kg eller ppb) | Provtagningsmetod | Referensanalysmetod |
| --- | --- | --- | --- |
| ”2.2   OCHRATOXIN A |
| 2.2.1   Spannmål (inklusive ris och bovete) och produkter härledda från spannmål |
| 2.2.1.1 | Obearbetad spannmål (inklusive råris och bovete) |

Produkt

Ochratoxin A: högsta tillåtna halt

(μg/kg eller ppb)

Provtagningsmetod

Referensanalysmetod

OCHRATOXIN A

Spannmål (inklusive ris och bovete) och produkter härledda från spannmål

2.2.1.1

Obearbetad spannmål (inklusive råris och bovete)

5,0

Kommissionens direktiv 2002/26/EG (1)

Direktiv 2002/26/EG

| 2.2.1.2 | Samtliga produkter som härrör från spannmål (inklusive bearbetade spannmålsprodukter och spannmål avsedda att användas direkt som livsmedel) |
| --- | --- |

2.2.1.2

Samtliga produkter som härrör från spannmål (inklusive bearbetade spannmålsprodukter och spannmål avsedda att användas direkt som livsmedel)

3,0

Direktiv 2002/26/EG

Direktiv 2002/26/EG

| 2.2.2 | Torkade vindruvor (korinter, russin och sultanrussin) |
| --- | --- |

2.2.2

Torkade vindruvor (korinter, russin och sultanrussin)

10,0

Direktiv 2002/26/EG

Direktiv 2002/26/EG

| 2.2.3 | — | Rostade kaffebönor och malet rostat kaffe med undantag för snabbkaffe |
| --- | --- | --- |

2.2.3

—

Rostade kaffebönor och malet rostat kaffe med undantag för snabbkaffe

5,0

Direktiv 2002/26/EG

Direktiv 2002/26/EG

| — | Snabbkaffe |
| --- | --- |

—

Snabbkaffe

10,0

| 2.2.4 | — | Vin (rött, vitt och rosé) (2) och andra vinbaserade och/eller druvmustbaserade drycker (3) |
| --- | --- | --- |

2.2.4

—

Vin (rött, vitt och rosé) (2) och andra vinbaserade och/eller druvmustbaserade drycker (3)

2,0 (4)

Direktiv 2002/26/EG

Direktiv 2002/26/EG

| 2.2.5 | — | Druvjuice och druvjuice som ingrediens i andra drycker, däribland druvnektar och koncentrerad druvjuice i rekonstituerad form (5) |
| --- | --- | --- |

2.2.5

—

Druvjuice och druvjuice som ingrediens i andra drycker, däribland druvnektar och koncentrerad druvjuice i rekonstituerad form (5)

2,0 (4)

Direktiv 2002/26/EG

Direktiv 2002/26/EG

| — | Druvmust och koncentrerad druvmust, rekonstituerad, avsedd för direkt konsumtion som livsmedel (5) |
| --- | --- |

—

Druvmust och koncentrerad druvmust, rekonstituerad, avsedd för direkt konsumtion som livsmedel (5)

2,0 (4)

Direktiv 2002/26/EG

Direktiv 2002/26/EG

| 2.2.6 | Barnmat och spannmålsbaserade livsmedel för spädbarn och småbarn (6) |
| --- | --- |

2.2.6

Barnmat och spannmålsbaserade livsmedel för spädbarn och småbarn (6)

0,50

Direktiv 2002/26/EG

Direktiv 2002/26/EG

| 2.2.7 | Dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål (7) avsedda särskilt för spädbarn |
| --- | --- |

2.2.7

Dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål (7) avsedda särskilt för spädbarn

0,50

Direktiv 2002/26/EG

Direktiv 2002/26/EG

| 2.2.8 | Råkaffe, torkad frukt annan än torkade vindruvor, öl, kakao och kakaoprodukter, likörviner, köttprodukter, kryddor och lakrits |
| --- | --- |

2.2.8

Råkaffe, torkad frukt annan än torkade vindruvor, öl, kakao och kakaoprodukter, likörviner, köttprodukter, kryddor och lakrits

—

”

---

(1)  EGT L 75, 16.3.2002, s. 38. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/43/EG (EUT L 113, 20.4.2004, s.14).

(2)  Viner, inklusive mousserande viner, men exklusive likörviner och viner med en alkoholhalt om minst 15 volymprocent enligt definitionen i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 (EGT L 179, 14.7.1999, s. 1) och fruktviner.

(3)  Aromatiserade viner, aromatiserade vinbaserade drycker och aromatiserade drinkar baserade på vinprodukter enligt definitionen i rådets förordning (EEG) nr 1601/91 (EGT L 149, 14.6.1991, s. 1). Högsta halten av OTA för dessa drycker beror på andelen vin och/eller druvmust i den färdiga produkten.

(4)  Högsta tillåtna halten gäller för produkter framställda från skörden 2005 och senare.

(5)  Fruktjuice, inklusive fruktjuice av koncentrat, koncentrerad fruktjuice och fruktnektar enligt definitionerna i bilaga 1 och 2 till rådets direktiv 2001/112/EG av den 20 december 2001 om fruktjuice och vissa liknande produkter avsedda som livsmedel (EGT L 10, 12.1.2002, s. 58) och framställda av druvor.

(6)  Barnmat och spannmålsbaserade livsmedel för spädbarn och småbarn enligt definitionen i artikel 1 i kommissionens direktiv 96/5/EG av den 16 februari 1996 om spannmålsbaserade livsmedel och barnmat för spädbarn och småbarn (EGT L 49, 28.2.1996, s. 17), senast ändrat genom direktiv 2003/13/EG (EGT L 41, 14.2.2003, s. 33).

Den högsta tillåtna halten för barnmat och spannmålsbaserade livsmedel för spädbarn och småbarn gäller torrsubstans. Torrsubstansen fastställs i enlighet med bestämmelserna i kommissionens direktiv 2002/26/EG.

(7)  Dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål enligt definitionen i artikel 1.2 i kommissionens direktiv 1999/21/EG av den 25 mars 1999 om dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål (EGT L 91, 7.4.1999, s. 29).

Den högsta tillåtna halten för dietlivsmedel för speciella medicinska ändamål avsedda särskilt för spädbarn gäller följande produkter:

| — | Mjölk och mjölkprodukter: produkter som är färdiga att användas (saluförda som sådana eller efter utspädning enligt tillverkarens anvisningar). |
| --- | --- |

—

Mjölk och mjölkprodukter: produkter som är färdiga att användas (saluförda som sådana eller efter utspädning enligt tillverkarens anvisningar).

| — | Andra produkter än mjölk och mjölkprodukter: torrsubstans. Torrsubstansen fastställs i enlighet med bestämmelserna i kommissionens direktiv 2002/26/EG. |
| --- | --- |

—

Andra produkter än mjölk och mjölkprodukter: torrsubstans. Torrsubstansen fastställs i enlighet med bestämmelserna i kommissionens direktiv 2002/26/EG.

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 124/2005

av den 27 januari 2005

om utfärdande av importlicenser för ris för ansökningar som inlämnats under de första tio arbetsdagarna i januari 2005 enligt förordning (EG) nr 327/98

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1095/96 av den 18 juni 1996 om genomförande av medgivandena i lista CXL som fastställts sedan förhandlingarna enligt GATT, artikel XXIV.6, avslutats (1),

med beaktande av rådets beslut 96/317/EG av den 13 maj 1996 om att godkänna resultaten av konsultationerna med Thailand enligt artikel XXIII i GATT (2),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 327/98 av den 10 februari 1998 om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris (3), särskilt artikel 5.2 i denna, och

av följande skäl:

| | |
| --- | --- |

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För de ansökningar om importlicenser för ris som lämnats in under de första tio arbetsdagarna i januari 2005 enligt förordning (EG) nr 327/98 och anmäls till kommissionen gäller att importlicenserna skall utfärdas för de kvantiteter för vilka ansökningar ingivits med en nedsättning enligt de procentsatser som fastställs i bilagan till denna förordning.

2.   De överförda kvantiterna för den följande delkvoten fastsälls i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 146, 20.6.1996, s. 1.

1

(2)  EGT L 122, 22.5.1996, s. 15.

2

(3)  EGT L 37, 11.2.1998, s. 5. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2296/2003 (EUT L 340, 24.12.2003, s. 35).

3

---

BILAGA

Procentsatser för nedsättning som skall tillämpas på de kvantiteter för vilka ansökan ingivits under delkvoten för januari 2005 och överförda kvantiteter för den följande delkvoten:

a)   Helt eller delvis slipat ris som omfattas av KN-nummer 1006 30

| Ursprung | Nedsättning för uppdelningen januari 2005 | Överförda kvantiteter för kompletterande delen i april 2005 (t) |
| --- | --- | --- |
| Amerikas förenta stater | 0 (1) | 3 469 |
| Thailand | 0 (1) | 6 937,826 |
| Australien | — | — |
| Andra ursprung | — | — |

Ursprung

Nedsättning för uppdelningen januari 2005

Överförda kvantiteter för kompletterande delen i april 2005 (t)

Amerikas förenta stater

0 (1)

3 469

Thailand

0 (1)

6 937,826

Australien

—

—

Andra ursprung

—

—

b)   Ris som endast är befriat från ytterskalet och som omfattas av KN-nummer 1006 20

| Ursprung | Nedsättning för uppdelningen januari 2005 | Överförda kvantiteter för kompletterande delen i april 2005 (t) |
| --- | --- | --- |
| Amerikas förenta stater | 0 (1) | 1 911 |
| Thailand | — | — |
| Australien | 0 (1) | 2 608 |
| Andra ursprung | — | — |

Ursprung

Nedsättning för uppdelningen januari 2005

Överförda kvantiteter för kompletterande delen i april 2005 (t)

Amerikas förenta stater

0 (1)

1 911

Thailand

—

—

Australien

0 (1)

2 608

Andra ursprung

—

—

c)   Brutet ris som omfattas av KN-nummer 1006 40 00

| Ursprung | Nedsättning för uppdelningen januari 2005 | Överförda kvantiteter för kompletterande delen i juli 2005 (t) |
| --- | --- | --- |
| Thailand | 0 (1) | 20 278,60 |
| Australien | 0 (1) | 6 456 |
| Guyana | 0 (1) | 4 251 |
| Amerikas förenta stater | 97,7778 (1) | — |
| Andra ursprung | 0 (1) | 3 851 |

Ursprung

Nedsättning för uppdelningen januari 2005

Överförda kvantiteter för kompletterande delen i juli 2005 (t)

Thailand

0 (1)

20 278,60

Australien

0 (1)

6 456

Guyana

0 (1)

4 251

Amerikas förenta stater

97,7778 (1)

—

Andra ursprung

0 (1)

3 851

---

(1)  Utfärdande av importlicens för den kvantitet för vilken ansökan ingivits.

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 125/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av exportbidrag för ris och brutet ris och om att avbryta utfärdandet av exportlicenser

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (1), särskilt artikel 14.3 och artikel 19, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 får skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som är förtecknade i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 får skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som är förtecknade i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 skall när bidragen fastställs hänsyn tas dels till den aktuella situationen och den framtida utvecklingen i fråga om priser på och tillgång till ris och brutet ris på gemenskapsmarknaden, dels till priserna på ris och brutet ris på världsmarknaden. Enligt samma artikel är det också viktigt att säkerställa jämvikt och en naturlig utveckling av priser och handel på rismarknaden och att dessutom beakta de ekonomiska aspekterna av den planerade exporten och behovet av att undvika störningar på gemenskapsmarknaden liksom de begränsninger som härrör från de avtal som slutits i överensstämmelse med artikel 300 i fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 skall när bidragen fastställs hänsyn tas dels till den aktuella situationen och den framtida utvecklingen i fråga om priser på och tillgång till ris och brutet ris på gemenskapsmarknaden, dels till priserna på ris och brutet ris på världsmarknaden. Enligt samma artikel är det också viktigt att säkerställa jämvikt och en naturlig utveckling av priser och handel på rismarknaden och att dessutom beakta de ekonomiska aspekterna av den planerade exporten och behovet av att undvika störningar på gemenskapsmarknaden liksom de begränsninger som härrör från de avtal som slutits i överensstämmelse med artikel 300 i fördraget.

| (3) | I kommissionens förordning (EEG) nr 1361/76 (2) fastställs den högsta procentandel av brutet ris som är tillåten i ris för vilket exportbidrag fastställts samt anges med vilken procentandel bidraget skall minskas om proportionen brutet ris i det exporterade riset överstiger denna högsta andel. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens förordning (EEG) nr 1361/76 (2) fastställs den högsta procentandel av brutet ris som är tillåten i ris för vilket exportbidrag fastställts samt anges med vilken procentandel bidraget skall minskas om proportionen brutet ris i det exporterade riset överstiger denna högsta andel.

| (4) | De anbud som inkomnit i samband med anbudsförfarandet för exportbidrag för rundkornigt, mellankornigt och långkornigt ris A har avvisats. Därför behöver för närvarande inget allmänt exportbidrag för ris fastställas. |
| --- | --- |

(4)

De anbud som inkomnit i samband med anbudsförfarandet för exportbidrag för rundkornigt, mellankornigt och långkornigt ris A har avvisats. Därför behöver för närvarande inget allmänt exportbidrag för ris fastställas.

| (5) | I artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 anges de särskilda kriterier som skall beaktas när exportbidrag för ris och brutet ris beräknas. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 anges de särskilda kriterier som skall beaktas när exportbidrag för ris och brutet ris beräknas.

| (6) | Situationen på världsmarknaden eller de särskilda kraven för vissa marknader kan göra det nödvändigt att differentiera bidragen för vissa produkter efter destination. |
| --- | --- |

(6)

Situationen på världsmarknaden eller de särskilda kraven för vissa marknader kan göra det nödvändigt att differentiera bidragen för vissa produkter efter destination.

| (7) | Ett särskilt bidrag bör fastställas för förpackat långkornigt ris för att tillgodose den aktuella efterfrågan på vissa marknader. |
| --- | --- |

(7)

Ett särskilt bidrag bör fastställas för förpackat långkornigt ris för att tillgodose den aktuella efterfrågan på vissa marknader.

| (8) | Bidraget måste fastställas minst en gång i månaden och får ändras under månadens lopp. |
| --- | --- |

(8)

Bidraget måste fastställas minst en gång i månaden och får ändras under månadens lopp.

| (9) | Tillämpningen av dessa bestämmelser och villkor på den nuvarande situationen på rismarknaden och särskilt på noteringarna eller priserna på ris och brutet ris inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att bidragen bör fastställas i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

Tillämpningen av dessa bestämmelser och villkor på den nuvarande situationen på rismarknaden och särskilt på noteringarna eller priserna på ris och brutet ris inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att bidragen bör fastställas i enlighet med bilagan till denna förordning.

| (10) | Inom ramen för förvaltningen av de volymbegränsningar som följer av gemenskapens WTO-åtaganden är det lämpligt att avbryta utfärdandet av licenser för export med exportbidrag. |
| --- | --- |

(10)

Inom ramen för förvaltningen av de volymbegränsningar som följer av gemenskapens WTO-åtaganden är det lämpligt att avbryta utfärdandet av licenser för export med exportbidrag.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1785/2003, med undantag av produkter enligt punkt 1 c i den artikeln, och som exporteras i obearbetad form skall fastställas i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Utfärdandet av licenser för export med förutfastställelse av exportbidrag skall avbrytas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  EGT L 154, 15.6.1976, s. 11.

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 27 januari 2005 om fastställande av exportbidrag för ris och brutet ris och om att avbryta utfärdandet av exportlicenser

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1006 20 11 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 13 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 15 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 17 9000 | — | | — |
| 1006 20 92 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 94 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 96 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 98 9000 | — | | — |
| 1006 30 21 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 23 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 25 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 27 9000 | — | | — |
| 1006 30 42 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 44 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 46 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 48 9000 | — | | — |
| 1006 30 61 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 61 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9100 | 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9900 | 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9100 | 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9900 | — | | — |
| 1006 40 00 9000 | — | | — |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  De övriga destinationerna är fastställda på följande sätt:






  R01 | Schweiz, Liechtenstein och kommunerna Livigno och Campione d'Italia. |
| R02 | Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Libanon, Libyen, Syrien, f.d. Spanska Sahara, Jordanien, Irak, Iran, Yemen, Kuwait, Förenade Arabemiraten, Oman, Bahrain, Qatar, Saudiarabien, Eritrea, Västbanken och Gazaremsan, Norge, Färöarna, Island, Ryssland, Vitryssland, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bulgarien, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Moldavien, Ukraina, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan. |
| R03 | Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brasilien, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermudas, Sydafrika, Australien, Nya Zeeland, Hongkong SAR, Singapore, A40 utom Nederländska Antillerna, Aruba samt Turks- och Caicosöarna, A11 utom Surinam, Guyana, Madagaskar. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp (1)

1006 20 11 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 13 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 15 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 17 9000

—

—

1006 20 92 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 94 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 96 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 98 9000

—

—

1006 30 21 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 23 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 25 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 27 9000

—

—

1006 30 42 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 44 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 46 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 48 9000

—

—

1006 30 61 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 61 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 63 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 63 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 65 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 65 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 67 9100

021 och 023

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 67 9900

066

EUR/t

0

1006 30 92 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 92 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 94 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 94 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 96 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 96 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 98 9100

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 98 9900

—

—

1006 40 00 9000

—

—

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De övriga destinationerna är fastställda på följande sätt:

R01

Schweiz, Liechtenstein och kommunerna Livigno och Campione d'Italia.

R02

Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Libanon, Libyen, Syrien, f.d. Spanska Sahara, Jordanien, Irak, Iran, Yemen, Kuwait, Förenade Arabemiraten, Oman, Bahrain, Qatar, Saudiarabien, Eritrea, Västbanken och Gazaremsan, Norge, Färöarna, Island, Ryssland, Vitryssland, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bulgarien, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Moldavien, Ukraina, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan.

R03

Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brasilien, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermudas, Sydafrika, Australien, Nya Zeeland, Hongkong SAR, Singapore, A40 utom Nederländska Antillerna, Aruba samt Turks- och Caicosöarna, A11 utom Surinam, Guyana, Madagaskar.

---

(1)  Det förfarande som fastställs i artikel 8.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1342/2003 (EUT L 189, 29.7.2003, s. 12) skall tillämpas på licenser för vilka en ansökan lämnas in i enlighet med den förordningen för följande kvantiteter enligt destination:

| Destination R01 | 0 t. |
| --- | --- |
| Totalt destinationerna R02 och R03 | 0 t. |
| Destinationerna 021 och 023 | 0 t. |
| Destination 066 | 0 t. |
| Destination A97 | 0 t. |

Destination R01

0 t.

Totalt destinationerna R02 och R03

0 t.

Destinationerna 021 och 023

0 t.

Destination 066

0 t.

Destination A97

0 t.

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De övriga destinationerna är fastställda på följande sätt:

| R01 | Schweiz, Liechtenstein och kommunerna Livigno och Campione d'Italia. |
| --- | --- |
| R02 | Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Libanon, Libyen, Syrien, f.d. Spanska Sahara, Jordanien, Irak, Iran, Yemen, Kuwait, Förenade Arabemiraten, Oman, Bahrain, Qatar, Saudiarabien, Eritrea, Västbanken och Gazaremsan, Norge, Färöarna, Island, Ryssland, Vitryssland, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bulgarien, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Moldavien, Ukraina, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan. |
| R03 | Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brasilien, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermudas, Sydafrika, Australien, Nya Zeeland, Hongkong SAR, Singapore, A40 utom Nederländska Antillerna, Aruba samt Turks- och Caicosöarna, A11 utom Surinam, Guyana, Madagaskar. |

R01

Schweiz, Liechtenstein och kommunerna Livigno och Campione d'Italia.

R02

Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Libanon, Libyen, Syrien, f.d. Spanska Sahara, Jordanien, Irak, Iran, Yemen, Kuwait, Förenade Arabemiraten, Oman, Bahrain, Qatar, Saudiarabien, Eritrea, Västbanken och Gazaremsan, Norge, Färöarna, Island, Ryssland, Vitryssland, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bulgarien, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Moldavien, Ukraina, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan.

R03

Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brasilien, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermudas, Sydafrika, Australien, Nya Zeeland, Hongkong SAR, Singapore, A40 utom Nederländska Antillerna, Aruba samt Turks- och Caicosöarna, A11 utom Surinam, Guyana, Madagaskar.

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 126/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av högsta bidragsbelopp för kvalitetsförbättrande åtgärder inom produktionen av olivolja och bordsoliver under produktionscykeln 2005/2006 och om undantag från artikel 3.3 i förordning (EG) nr 528/1999

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning nr 136/66/EEG av den 22 september 1966 om den gemensamma organisationen av marknaden för oljor och fetter (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 528/1999 av den 10 mars 1999, om åtgärder för att förbättra kvaliteten på olivproduktionen (2), särskilt artikel 3.2 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 528/1999 fastställs för varje medlemsstat och varje produktionscykel med början den 1 maj finansieringsvillkoren för åtgärder med syfte att förbättra kvaliteten på produktionen av olivolja och bordsoliver och miljöeffekterna av denna. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 528/1999 fastställs för varje medlemsstat och varje produktionscykel med början den 1 maj finansieringsvillkoren för åtgärder med syfte att förbättra kvaliteten på produktionen av olivolja och bordsoliver och miljöeffekterna av denna.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1807/2004 (3) fastställs för regleringsåret 2003/2004 den beräknade olivoljeproduktionen till 2 714 450 ton olivolja. Inklusive den beräknade produktionen av bordsoliver uttryckt i olivoljeekvivalenter. Produktionen beräknas till 343 356 ton för Grekland, 1 591 330 ton för Spanien, 3 335 ton för Frankrike, 741 956 ton för Italien och 34 473 ton för Portugal. Det produktionsstöd för olivolja som hållits inne under detta regleringsår skall utgöra grunden för bidraget till kvalitetsförbättrande åtgärder under den produktionscykel som inleds den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1807/2004 (3) fastställs för regleringsåret 2003/2004 den beräknade olivoljeproduktionen till 2 714 450 ton olivolja. Inklusive den beräknade produktionen av bordsoliver uttryckt i olivoljeekvivalenter. Produktionen beräknas till 343 356 ton för Grekland, 1 591 330 ton för Spanien, 3 335 ton för Frankrike, 741 956 ton för Italien och 34 473 ton för Portugal. Det produktionsstöd för olivolja som hållits inne under detta regleringsår skall utgöra grunden för bidraget till kvalitetsförbättrande åtgärder under den produktionscykel som inleds den 1 maj 2004.

| (3) | De högsta bidragsbeloppen för de åtgärder som ger rätt till stöd från garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden bör fastställas. |
| --- | --- |

(3)

De högsta bidragsbeloppen för de åtgärder som ger rätt till stöd från garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden bör fastställas.

| (4) | De åtgärder som skall genomföras har jämförelsevis fasta minimikostnader, vilket kan göra att det totala stödbeloppet enligt artikel 3.3 i förordning nr 528/1999 kan visa sig vara otillräckligt för vissa medlemsstater. För sådana fall bör följaktligen lämpliga gränser fastställas. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som skall genomföras har jämförelsevis fasta minimikostnader, vilket kan göra att det totala stödbeloppet enligt artikel 3.3 i förordning nr 528/1999 kan visa sig vara otillräckligt för vissa medlemsstater. För sådana fall bör följaktligen lämpliga gränser fastställas.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för oljor och fetter. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för oljor och fetter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För produktionscykeln från och med den 1 maj 2005 till och med den 30 april 2006 skall de högsta bidragsbeloppen för de åtgärder som avses i artikel 3.2 första stycket i förordning (EG) nr 528/1999 vara följande:

| Grekland | 6 331 014 euro |
| --- | --- |
| Spanien | 11 099 557 euro |
| Frankrike | 60 804 euro |
| Italien | 0 euro |
| Portugal | 644 052 euro |

Grekland

6 331 014 euro

Spanien

11 099 557 euro

Frankrike

60 804 euro

Italien

0 euro

Portugal

644 052 euro

Artikel 2

Genom undantag från artikel 3.3 i förordning (EG) nr 528/1999 skall det nationella kompletterande ekonomiska stödet uppgå till högst 250 000 euro för de medlemsstater där det högsta bidragsbeloppet enligt artikel 1 inte överstiger 100 000 euro.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 172, 30.9.1966, s. 3025/66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 865/2004 (EUT L 161, 30.4.2004, s. 97).

1

(2)  EGT L 62, 11.3.1999, s. 8. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 629/2003 (EUT L 92, 9.4.2003, s. 3).

2

(3)  EUT L 318, 19.10.2004, s. 13.

3

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 127/2005

av den 27 januari 2005

om ändring av förordning (EG) nr 20/2002 om tillämpningsföreskrifter för de särskilda försörjningsordningar för de yttersta randområdena som inrättas genom rådets förordningar (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001 och (EG) nr 1454/2001

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1452/2001 av den 28 juni 2001 om specifika åtgärder för vissa jordbruksprodukter till förmån för de franska utomeuropeiska departementen, ändring av direktiv 72/462/EEG samt upphävande av förordning (EEG) nr 525/77 och förordning (EEG) nr 3763/91 (Poseidom) (1), särskilt artikel 3.6, artikel 22 och artikel 26 andra stycket i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1453/2001 av den 28 juni 2001 om specifika åtgärder för vissa jordbruksprodukter till förmån för Azorerna och Madeira och om upphävande av förordning (EEG) nr 1600/92 (Poseima) (2), särskilt artikel 3.6 första och andra stycket, artikel 34 och artikel 38 andra stycket i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1454/2001 av den 28 juni 2001 om specifika åtgärder för vissa jordbruksprodukter till förmån för Kanarieöarna och om upphävande av förordning (EEG) nr 1601/92 (Poseican) (3), särskilt artikel 3.6, artikel 20 och artikel 24 andra stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Efter antagandet av rådets förordning (EG) nr 1690/2004 av den 24 september 2004 om ändringar av förordningarna (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001 och (EG) nr 1454/2001 när det gäller villkoren för återexport och vidaresändning av produkter som omfattas av den särskilda försörjningsordningen bör tillämpningsföreskrifter fastställas för dessa nya rådsbestämmelser, och kommissionens förordning (EG) nr 20/2002 (4) bör ändras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(1)

Efter antagandet av rådets förordning (EG) nr 1690/2004 av den 24 september 2004 om ändringar av förordningarna (EG) nr 1452/2001, (EG) nr 1453/2001 och (EG) nr 1454/2001 när det gäller villkoren för återexport och vidaresändning av produkter som omfattas av den särskilda försörjningsordningen bör tillämpningsföreskrifter fastställas för dessa nya rådsbestämmelser, och kommissionens förordning (EG) nr 20/2002 (4) bör ändras i enlighet därmed.

| (2) | Samtliga bestämmelser om återexport och vidaresändning av jordbruksprodukter som omfattas av den särskilda försörjningsordningen bör förenklas och omgrupperas. |
| --- | --- |

(2)

Samtliga bestämmelser om återexport och vidaresändning av jordbruksprodukter som omfattas av den särskilda försörjningsordningen bör förenklas och omgrupperas.

| (3) | Vid export av vissa jordbruksprodukter krävs det exportlicens. Produkter som omfattas av den särskilda försörjningsordningen och därför exporteras utan exportbidrag bör inte längre omfattas av licenstvång, detta för att förenkla administrationen. |
| --- | --- |

(3)

Vid export av vissa jordbruksprodukter krävs det exportlicens. Produkter som omfattas av den särskilda försörjningsordningen och därför exporteras utan exportbidrag bör inte längre omfattas av licenstvång, detta för att förenkla administrationen.

| (4) | Bestämmelserna för att återta den beviljade förmånen bör fastställas närmare, liksom påföljderna för registreringen om aktörerna inte uppfyller sina förpliktelser inom ramen för de särskilda försörjningsordningarna. |
| --- | --- |

(4)

Bestämmelserna för att återta den beviljade förmånen bör fastställas närmare, liksom påföljderna för registreringen om aktörerna inte uppfyller sina förpliktelser inom ramen för de särskilda försörjningsordningarna.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från samtliga berörda förvaltningskommittéer. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från samtliga berörda förvaltningskommittéer.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 20/2002 ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 9.3 och 9.4 skall ersättas med följande:
  ”3.   En aktör som har för avsikt att vidaresända eller återexportera obearbetade eller förpackade produkter enligt villkoren i artikel 16 skall vid ansökan om registrering enligt punkt 2 första stycket deklarera sin avsikt att bedriva sådan verksamhet och ange var eventuella förpackningsanläggningar är belägna.
  4.   En bearbetare som har för avsikt att exportera eller vidaresända bearbetade produkter enligt villkoren i artikel 16 eller 17 skall vid ansökan om registrering enligt punkt 2 första stycket deklarera sin avsikt att bedriva sådan verksamhet och ange var bearbetningsanläggningarna är belägna.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 9.3 och 9.4 skall ersättas med följande:

”3.   En aktör som har för avsikt att vidaresända eller återexportera obearbetade eller förpackade produkter enligt villkoren i artikel 16 skall vid ansökan om registrering enligt punkt 2 första stycket deklarera sin avsikt att bedriva sådan verksamhet och ange var eventuella förpackningsanläggningar är belägna.

4.   En bearbetare som har för avsikt att exportera eller vidaresända bearbetade produkter enligt villkoren i artikel 16 eller 17 skall vid ansökan om registrering enligt punkt 2 första stycket deklarera sin avsikt att bedriva sådan verksamhet och ange var bearbetningsanläggningarna är belägna.”

| 2. | Kapitel VI skall ersättas med följande:
  ”KAPITEL VI
  ÅTEREXPORT OCH VIDAREFÖRSÄNDELSE
  Artikel 16
  Återexport och vidareförsändelse
  1.   Återexport och vidareförsändelse av obearbetade produkter som omfattas av den särskilda försörjningsordningen, eller förpackade eller bearbetade produkter som innehåller produkter som har omfattats av den särskilda försörjningsordningen, får ske på följande villkor:






  a) | För de återexporterade produkter som avses i den här punkten skall fält 44 i exportdeklarationen innehålla en av följande angivelser:






  — | ’Vara exporterad med stöd av artikel 3.5 första stycket i förordning (EG) nr 1452/2001’ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Kapitel VI skall ersättas med följande:

”KAPITEL VI

ÅTEREXPORT OCH VIDAREFÖRSÄNDELSE

Artikel 16

Återexport och vidareförsändelse

1.   Återexport och vidareförsändelse av obearbetade produkter som omfattas av den särskilda försörjningsordningen, eller förpackade eller bearbetade produkter som innehåller produkter som har omfattats av den särskilda försörjningsordningen, får ske på följande villkor:

a)

För de återexporterade produkter som avses i den här punkten skall fält 44 i exportdeklarationen innehålla en av följande angivelser:

—

’Vara exporterad med stöd av artikel 3.5 första stycket i förordning (EG) nr 1452/2001’

| — | ’Vara exporterad med stöd av artikel 3.5 första stycket i förordning (EG) nr 1453/2001’ |
| --- | --- |

—

’Vara exporterad med stöd av artikel 3.5 första stycket i förordning (EG) nr 1453/2001’

| — | ’Vara exporterad med stöd av artikel 3.5 första stycket i förordning (EG) nr 1454/2001’ |
| --- | --- |

—

’Vara exporterad med stöd av artikel 3.5 första stycket i förordning (EG) nr 1454/2001’

| b) | Återexporterade produktkvantiteter som har omfattats av befrielse från importtull skall återföras till den prognostiserade försörjningsbalansen; de produkter som avses i denna punkt får inte omfattas av exportbidrag. |
| --- | --- |

b)

Återexporterade produktkvantiteter som har omfattats av befrielse från importtull skall återföras till den prognostiserade försörjningsbalansen; de produkter som avses i denna punkt får inte omfattas av exportbidrag.

| c) | Återexporterade produktkvantiteter som har omfattats av befrielse från importtull skall återföras till den prognostiserade försörjningsbalansen, och aktören skall senast vid vidareförsändelsen betala den importtull erga omnes som gällde importdagen; produkterna får endast vidareförsändas efter det att ovannämnda betalning gjorts; om det inte kan fastställas när produkterna importerats skall de anses ha importerats den dag under sexmånadersperioden före vidareförsändelsen då importtullen erga omnes var högst. |
| --- | --- |

c)

Återexporterade produktkvantiteter som har omfattats av befrielse från importtull skall återföras till den prognostiserade försörjningsbalansen, och aktören skall senast vid vidareförsändelsen betala den importtull erga omnes som gällde importdagen; produkterna får endast vidareförsändas efter det att ovannämnda betalning gjorts; om det inte kan fastställas när produkterna importerats skall de anses ha importerats den dag under sexmånadersperioden före vidareförsändelsen då importtullen erga omnes var högst.

| d) | Återexporterade produktkvantiteter som har omfattats av befrielse från importtull skall återföras till den prognostiserade försörjningsbalansen, och det beviljade stödet skall betalas tillbaka senast vid återexport eller vidareförsändelse; produkterna får endast återexporteras eller vidareförsändas efter det att ovan nämnda betalning gjorts; om det inte går att fastställa vilket stödbelopp som beviljats för produkterna skall det högsta stödbelopp som gemenskapen fastställt för dessa produkter under de sex månaderna före ansökan om återexport eller vidareförsändelse anses ha beviljats; de produkter som avses i den här punkten kan beviljas exportstöd om villkoren för att beviljas ett sådant är uppfyllda. |
| --- | --- |

d)

Återexporterade produktkvantiteter som har omfattats av befrielse från importtull skall återföras till den prognostiserade försörjningsbalansen, och det beviljade stödet skall betalas tillbaka senast vid återexport eller vidareförsändelse; produkterna får endast återexporteras eller vidareförsändas efter det att ovan nämnda betalning gjorts; om det inte går att fastställa vilket stödbelopp som beviljats för produkterna skall det högsta stödbelopp som gemenskapen fastställt för dessa produkter under de sex månaderna före ansökan om återexport eller vidareförsändelse anses ha beviljats; de produkter som avses i den här punkten kan beviljas exportstöd om villkoren för att beviljas ett sådant är uppfyllda.

2.   Vid återexport av nedanstående produkter krävs ingen exportlicens:

| a) | De produkter som avses i punkt 1 b. |
| --- | --- |

a)

De produkter som avses i punkt 1 b.

| b) | De produkter som avses i punkt 1 d och som inte uppfyller kraven för att exportbidrag skall beviljas. |
| --- | --- |

b)

De produkter som avses i punkt 1 d och som inte uppfyller kraven för att exportbidrag skall beviljas.

3.   Om den reguljära försörjningen till regionerna i gemenskapens yttersta randområden äventyras på grund av omfattande återexport av sådana produkter som avses i den här artikeln får de behöriga myndigheterna införa en kvantitativ begränsning för att garantera att de primära behoven i de berörda sektorerna tillfredsställs. Denna kvantitativa begränsning skall genomföras på ett icke-diskriminerande sätt.

Artikel 17

Traditionell återexport och återexport inom ramen för regional handel, samt traditionell vidareförsändelse av bearbetade produkter

1.   Ett bearbetningsföretag som i enlighet med artikel 9.4 har förklarat sin avsikt att inom ramen för regional handel exportera eller inom ramen för traditionella handelsflöden avsända bearbetade produkter som innehåller råmaterial som har omfattats av den särskilda försörjningsordningen, får göra det inom de kvantitetsbegränsningar som fastställs i bilagorna I, III och IV. De behöriga myndigheterna skall vidta alla nödvändiga åtgärder för att garantera att dessa transaktioner inte överskrider de årligen fastställda kvantiteterna.

Vid export inom ramen för den regionala handeln skall exportören till de behöriga myndigheterna lägga fram de dokument som föreskrivs i artikel 16 i förordning (EG) nr 800/1999 (5) inom de tidsfrister som anges i artikel 49 i ovan nämnda förordning. Om dessa dokument inte visas upp inom de tidsfrister som föreskrivs skall de behöriga myndigheterna återta de belopp som har beviljats genom den särskilda försörjningsordningen.

Sådana produkter som har omfattats av den särskilda försörjningsordningen och som levereras inom Azorerna, Madeira och Kanarieöarna som proviant till fartyg och luftfartyg skall anses ha konsumerats lokalt.

2.   De behöriga myndigheterna skall endast tillåta export eller försändelse av andra kvantiteter bearbetade produkter än de som avses i punkt 1 om de har fått intygat att de berörda produkterna inte innehåller råvaror som har importerats eller förts in enligt den särskilda försörjningsordningen.

De behöriga myndigheterna skall på lämpligt sätt kontrollera att de intyg som avses i första stycket är korrekta och i förekommande fall kräva att den förmån som har beviljats genom den särskilda försörjningsordningen betalas tillbaka.

3.   Sådana bearbetningsprocesser som inom ramen för de kvantiteter som fastställs i bilagorna I, III och V kan bli föremål för traditionell export, regional handel eller traditionell försändelse skall på motsvarande sätt uppfylla de bearbetningsvillkor som föreskrivs i bestämmelserna om aktiv förädling och bearbetning under tullkontroll i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 (6) och i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (7), med undantag för all sedvanlig hantering.

4.   Vid återexport av de produkter som avses i den här artikeln krävs ingen exportlicens.

5.   För de exporterade produkter som avses i den här artikeln skall fält 44 i exportdeklarationen innehålla en av följande angivelser:

| — | ’Vara exporterad med stöd av artikel 3.5 andra stycket i förordning (EG) nr 1452/2001’, |
| --- | --- |

—

’Vara exporterad med stöd av artikel 3.5 andra stycket i förordning (EG) nr 1452/2001’,

| — | ’Vara exporterad med stöd av artikel 3.5 andra stycket i förordning (EG) nr 1453/2001’, |
| --- | --- |

—

’Vara exporterad med stöd av artikel 3.5 andra stycket i förordning (EG) nr 1453/2001’,

| — | ’Vara exporterad med stöd av artikel 3.5 andra stycket i förordning (EG) nr 1454/2001’. |
| --- | --- |

—

’Vara exporterad med stöd av artikel 3.5 andra stycket i förordning (EG) nr 1454/2001’.

Artikel 18

Socker

Under den period som avses i artikel 10.1 i förordning (EG) nr 1260/2001 (8) skall C-socker enligt artikel 13 i den förordningen som exporteras enligt berörda bestämmelser i kommissionens förordning (EEG) nr 2760/81 (9) och som förts in för konsumtion på Madeira eller Kanarieöarna i form av vitsocker med KN-nummer 1701 och på Azorerna i form av råsocker med KN-nummer 1701 12 10 enligt villkoren i den här förordningen omfattas av systemet med befrielse från importtull inom den gräns som föreskrivs i de prognostiserade försörjningsbalanser som avses i artikel 3.”

| 3. | Artikel 22 d och e skall ersättas med följande:






  ”d) | De kvantiteter som eventuellt har återexporterats eller vidaresänts enligt artikel 16 och de enhetsbelopp och de sammanlagda stödbelopp som har återtagits. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 22 d och e skall ersättas med följande:

”d)

De kvantiteter som eventuellt har återexporterats eller vidaresänts enligt artikel 16 och de enhetsbelopp och de sammanlagda stödbelopp som har återtagits.

| e) | De kvantiteter som eventuellt har återexporterats eller vidaresänts efter bearbetning inom ramen för de traditionella kvantiteterna enligt artikel 17.” |
| --- | --- |

e)

De kvantiteter som eventuellt har återexporterats eller vidaresänts efter bearbetning inom ramen för de traditionella kvantiteterna enligt artikel 17.”

Artikel 22 f och g skall utgå.

| 4. | Artikel 26.1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Utom i fall av force majeure eller exceptionella väderförhållanden och utan att det påverkar eventuella påföljder enligt nationell lagstiftning skall de behöriga myndigheterna, om en aktör underlåter att uppfylla sina åtaganden enligt artikel 9,






  a) | kräva att innehavaren av importlicensen, intyget om tullbefrielse eller stödlicensen betalar tillbaka den beviljade förmånen, |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 26.1 skall ersättas med följande:

”1.   Utom i fall av force majeure eller exceptionella väderförhållanden och utan att det påverkar eventuella påföljder enligt nationell lagstiftning skall de behöriga myndigheterna, om en aktör underlåter att uppfylla sina åtaganden enligt artikel 9,

a)

kräva att innehavaren av importlicensen, intyget om tullbefrielse eller stödlicensen betalar tillbaka den beviljade förmånen,

| b) | tillfälligt dra in registreringen eller upphäva den, beroende på hur allvarlig försummelsen är. |
| --- | --- |

b)

tillfälligt dra in registreringen eller upphäva den, beroende på hur allvarlig försummelsen är.

Den förmån som avses i a skall vara lika med beloppet för tullbefrielsen eller stödbeloppet som fastställts enligt artikel 16.1 c och d.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 april 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 198, 21.7.2001, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1690/2004 (EUT L 305, 1.10.2004, s. 1).

1

(2)  EGT L 198, 21.7.2001, s. 26. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1690/2004.

2

(3)  EGT L 198, 21.7.2001, s. 45. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1690/2004.

3

(4)  EGT L 8, 11.1.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 489/2004 (EUT L 79, 17.3.2004, s. 18).

4

(5)  EGT L 102, 17.4.1999, s. 11.

5

(6)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1.

6

(7)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

7

(8)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1.

8

(9)  EGT L 262, 16.9.1981, s. 14.

9

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/16

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 128/2005

av den 27 januari 2005

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 29 april 2004 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(1)

Den 29 april 2004 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana med ursprung i Kina.

| (2) | Förfarandet inleddes till följd av att fyra gemenskapstillverkare (nedan även kallade ”de klagande”) som svarade för en betydande del – det rörde sig i detta fall om mer än 60 % – av gemenskapens produktion av gaffelvagnar och väsentliga delar (dvs. chassin och hydraulik) till sådana i mars 2004 hade ingivit ett klagomål. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av produkterna i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Förfarandet inleddes till följd av att fyra gemenskapstillverkare (nedan även kallade ”de klagande”) som svarade för en betydande del – det rörde sig i detta fall om mer än 60 % – av gemenskapens produktion av gaffelvagnar och väsentliga delar (dvs. chassin och hydraulik) till sådana i mars 2004 hade ingivit ett klagomål. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av produkterna i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt de klagande gemenskapstillverkarna och de andra gemenskapstillverkare, exporterande tillverkare i Kina och importörer och användare i gemenskapen som den visste var berörda samt företrädare för Kina om inledandet av förfarandet. Med tanke på det stora antalet kända exporterande tillverkare i Kina angavs det i tillkännagivandet om inledande av antidumpningsförfarandet att ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen kunde komma att tillämpas i samband med fastställandet av dumpning. Endast fyra exporterande tillverkare i Kina samarbetade emellertid med kommissionen under antidumpningsundersökningen och det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt de klagande gemenskapstillverkarna och de andra gemenskapstillverkare, exporterande tillverkare i Kina och importörer och användare i gemenskapen som den visste var berörda samt företrädare för Kina om inledandet av förfarandet. Med tanke på det stora antalet kända exporterande tillverkare i Kina angavs det i tillkännagivandet om inledande av antidumpningsförfarandet att ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen kunde komma att tillämpas i samband med fastställandet av dumpning. Endast fyra exporterande tillverkare i Kina samarbetade emellertid med kommissionen under antidumpningsundersökningen och det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

| (4) | Ett antal exporterande tillverkare i Kina och tillverkare, importörer och användare i gemenskapen samt en sammanslutning för importörer lämnade synpunkter skriftligen. Alla parter som inom den ovan nämnda tidsfristen hade begärt att bli hörda och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Ett antal exporterande tillverkare i Kina och tillverkare, importörer och användare i gemenskapen samt en sammanslutning för importörer lämnade synpunkter skriftligen. Alla parter som inom den ovan nämnda tidsfristen hade begärt att bli hörda och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (5) | Kommissionen inhämtade dessutom uppgifter med hjälp av till alla kända parter riktade frågeformulär och med hjälp av till de parter som begärt behandling som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden eller individuell behandling riktade ansökningsformulär. Mottagna uppgifter kontrollerades i möjlig utsträckning och i den utsträckning som ansågs vara nödvändig för ett preliminärt fastställande av dumpning och därav vållad skada och av gemenskapens intresse. Kommissionen mottog ett fullständigt svar på frågeformuläret eller ett ifyllt ansökningsformulär – eller bådadera – från följande företag:






  a) | Tillverkare i gemenskapen







  — | Bolzoni-Auramo SpA, Piacenza, Italien, |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Kommissionen inhämtade dessutom uppgifter med hjälp av till alla kända parter riktade frågeformulär och med hjälp av till de parter som begärt behandling som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden eller individuell behandling riktade ansökningsformulär. Mottagna uppgifter kontrollerades i möjlig utsträckning och i den utsträckning som ansågs vara nödvändig för ett preliminärt fastställande av dumpning och därav vållad skada och av gemenskapens intresse. Kommissionen mottog ett fullständigt svar på frågeformuläret eller ett ifyllt ansökningsformulär – eller bådadera – från följande företag:

a)

Tillverkare i gemenskapen

—

Bolzoni-Auramo SpA, Piacenza, Italien,

| — | BT Products AB, Mjölby, Sverige, |
| --- | --- |

—

BT Products AB, Mjölby, Sverige,

| — | Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Tyskland, |
| --- | --- |

—

Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Tyskland,

| — | Pramac Lifter SpA, Casole d’Elsa, Italien. |
| --- | --- |

—

Pramac Lifter SpA, Casole d’Elsa, Italien.

| b) | Exporterande tillverkare i Kina







  — | Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Ningbo, |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Ningbo,

| — | Ningbo N.F.T.Z. E-P Equipment Co. Ltd, Hangzhou (Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory närstående exportör), |
| --- | --- |

—

Ningbo N.F.T.Z. E-P Equipment Co. Ltd, Hangzhou (Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory närstående exportör),

| — | Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai, |
| --- | --- |

—

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai,

| — | Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai, |
| --- | --- |

—

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai,

| — | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., Changxing. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., Changxing.

| c) | Importörer/handlare i gemenskapen







  — | Chadwick Materials Handling Ltd, Corsham, Förenade kungariket, |
| --- | --- | --- |

c)

Importörer/handlare i gemenskapen

—

Chadwick Materials Handling Ltd, Corsham, Förenade kungariket,

| — | European Handling Equipment, Halesowen, Förenade kungariket, |
| --- | --- |

—

European Handling Equipment, Halesowen, Förenade kungariket,

| — | Gigant Arbetsplats AB, Alingsås, Sverige, |
| --- | --- |

—

Gigant Arbetsplats AB, Alingsås, Sverige,

| — | Hu-Lift s.l., Barcelona, Spanien, |
| --- | --- |

—

Hu-Lift s.l., Barcelona, Spanien,

| — | Jungheinrich AG, Hamburg, Tyskland, |
| --- | --- |

—

Jungheinrich AG, Hamburg, Tyskland,

| — | Mangrinox S.A., Aten, Grekland, |
| --- | --- |

—

Mangrinox S.A., Aten, Grekland,

| — | Manutan International S.A., Paris, Frankrike, |
| --- | --- |

—

Manutan International S.A., Paris, Frankrike,

| — | Lagertechnik Fischer GmbH, Dinslaken, Tyskland, |
| --- | --- |

—

Lagertechnik Fischer GmbH, Dinslaken, Tyskland,

| — | Levante S.R.L., Ostiglia, Italien, |
| --- | --- |

—

Levante S.R.L., Ostiglia, Italien,

| — | Linde AG, Aschaffenburg, Tyskland, |
| --- | --- |

—

Linde AG, Aschaffenburg, Tyskland,

| — | RAPID Transportgeräte GmbH, Beckum, Tyskland, |
| --- | --- |

—

RAPID Transportgeräte GmbH, Beckum, Tyskland,

| — | Teknion Ltd, Lancashire, Förenade kungariket, |
| --- | --- |

—

Teknion Ltd, Lancashire, Förenade kungariket,

| — | TVH Handling Equipment N.V., Gullegem, Belgien. |
| --- | --- |

—

TVH Handling Equipment N.V., Gullegem, Belgien.

| d) | Användare







  — | Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG, Essen, Tyskland, |
| --- | --- | --- |

d)

Användare

—

Aldi Einkauf GmbH & Co. OHG, Essen, Tyskland,

| — | M. Uno Trading SpA, Imola, Italien. |
| --- | --- |

—

M. Uno Trading SpA, Imola, Italien.

| (6) | Kontrollbesök genomfördes hos alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina och hos alla tillverkare i gemenskapen. |
| --- | --- |

(6)

Kontrollbesök genomfördes hos alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kina och hos alla tillverkare i gemenskapen.

| (7) | Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde beträffande de exporterande tillverkare i Kina som inte beviljats behandling som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallad ”marknadsekonomisk behandling”), företogs en kontroll även hos den nedan angivna tillverkaren i Kanada (som kommissionen tagit fasta på som jämförelseland):






  — | Lift Rite Inc., Brampton, Ontario. |
| --- | --- | --- |

(7)

Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde beträffande de exporterande tillverkare i Kina som inte beviljats behandling som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallad ”marknadsekonomisk behandling”), företogs en kontroll även hos den nedan angivna tillverkaren i Kanada (som kommissionen tagit fasta på som jämförelseland):

—

Lift Rite Inc., Brampton, Ontario.

| (8) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2003–31 mars 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av hur sådana faktorer som är relevanta för bedömningen av skada utvecklades omfattade perioden från och med den 1 januari 2000 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). |
| --- | --- |

(8)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2003–31 mars 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden”). Undersökningen av hur sådana faktorer som är relevanta för bedömningen av skada utvecklades omfattade perioden från och med den 1 januari 2000 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Allmänt

| (9) | Gaffelvagnar används för hantering av gods som vanligtvis är placerat på lastpallar. De är inte självgående, utan skjuts eller dras manuellt. Gaffelvagnar består av fyra huvudkomponenter: chassit (av stål), hydrauliken, handtaget och hjulen. De väsentliga delarna utgörs av chassit, som lastpallen placeras på, och hydrauliken, som möjliggör styrd lyftning av lasten. |
| --- | --- |

(9)

Gaffelvagnar används för hantering av gods som vanligtvis är placerat på lastpallar. De är inte självgående, utan skjuts eller dras manuellt. Gaffelvagnar består av fyra huvudkomponenter: chassit (av stål), hydrauliken, handtaget och hjulen. De väsentliga delarna utgörs av chassit, som lastpallen placeras på, och hydrauliken, som möjliggör styrd lyftning av lasten.

2.   Den berörda produkten

| (10) | De produkter som berörs av antidumpningsförfarandet utgörs av icke självgående gaffelvagnar (som används för hantering av gods som vanligtvis är placerat på lastpallar) med ursprung i Kina och väsentliga delar (dvs. chassin och hydraulik) med ursprung i Kina till sådana vagnar (vilka vagnar och delar nedan även kallas ”den berörda produkten”). Den berörda produkten klassificeras vanligtvis enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00. Den förekommer i olika utföranden, vilka huvudsakligen skiljer sig åt i fråga om lyftkapacitet, längd på gaffeln, typ av stål i chassit, typ av hydraulik och typ av hjul samt i fråga om bromssystem (ett sådant finns emellertid inte på alla typer av gaffelvagnar). Alla typer har dock samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden. Alla befintliga typer anses därför utgöra en och samma produkt för undersökningens syften. |
| --- | --- |

(10)

De produkter som berörs av antidumpningsförfarandet utgörs av icke självgående gaffelvagnar (som används för hantering av gods som vanligtvis är placerat på lastpallar) med ursprung i Kina och väsentliga delar (dvs. chassin och hydraulik) med ursprung i Kina till sådana vagnar (vilka vagnar och delar nedan även kallas ”den berörda produkten”). Den berörda produkten klassificeras vanligtvis enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00. Den förekommer i olika utföranden, vilka huvudsakligen skiljer sig åt i fråga om lyftkapacitet, längd på gaffeln, typ av stål i chassit, typ av hydraulik och typ av hjul samt i fråga om bromssystem (ett sådant finns emellertid inte på alla typer av gaffelvagnar). Alla typer har dock samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden. Alla befintliga typer anses därför utgöra en och samma produkt för undersökningens syften.

| (11) | Vissa berörda parter inkom under undersökningens gång med synpunkter rörande definitionen av den berörda produkten. De hävdade att chassina och hydrauliken inte borde omfattas av definitionen av den berörda produkten, på grund av att a) marknaderna för chassin och hydraulik skiljer sig från marknaden för gaffelvagnar, b) gaffelvagnarna respektive chassina och hydrauliken inte tillverkas av ett och samma företag och särskilt att exporterande tillverkare i Kina inte exporterar chassin och hydraulik till gemenskapen och c) såväl chassina som hydrauliken används även för andra produkter än gaffelvagnar. |
| --- | --- |

(11)

Vissa berörda parter inkom under undersökningens gång med synpunkter rörande definitionen av den berörda produkten. De hävdade att chassina och hydrauliken inte borde omfattas av definitionen av den berörda produkten, på grund av att a) marknaderna för chassin och hydraulik skiljer sig från marknaden för gaffelvagnar, b) gaffelvagnarna respektive chassina och hydrauliken inte tillverkas av ett och samma företag och särskilt att exporterande tillverkare i Kina inte exporterar chassin och hydraulik till gemenskapen och c) såväl chassina som hydrauliken används även för andra produkter än gaffelvagnar.

| (12) | Vad beträffar det första argumentet (att marknaderna för chassin och hydraulik skiljer sig från marknaden för gaffelvagnar) bör det noteras att kommissionen inte har förelagts någon bevisning för att det finns separata marknader för chassin och hydraulik för användare. Tvärtom framgår det av samtliga parters uppgifter att gaffelvagnstillverkarna också tillverkar de väsentliga delarna och i vissa fall levererar sådana som reservdelar till gaffelvagnar de tillverkat. Det är mycket svårt eller rent av omöjligt att sätta in en tillverkares chassi eller hydraulik i en annan tillverkares gaffelvagn. Det är som regel tillverkarna som levererar väsentliga delar till de kunder som köpt deras produkter. |
| --- | --- |

(12)

Vad beträffar det första argumentet (att marknaderna för chassin och hydraulik skiljer sig från marknaden för gaffelvagnar) bör det noteras att kommissionen inte har förelagts någon bevisning för att det finns separata marknader för chassin och hydraulik för användare. Tvärtom framgår det av samtliga parters uppgifter att gaffelvagnstillverkarna också tillverkar de väsentliga delarna och i vissa fall levererar sådana som reservdelar till gaffelvagnar de tillverkat. Det är mycket svårt eller rent av omöjligt att sätta in en tillverkares chassi eller hydraulik i en annan tillverkares gaffelvagn. Det är som regel tillverkarna som levererar väsentliga delar till de kunder som köpt deras produkter.

| (13) | Vad beträffar det andra argumentet bör det noteras att det av de kontrollerade uppgifterna från de exporterande tillverkarna framgår att alla exporterande tillverkare som omfattas av undersökningen själva tillverkar chassina och att de flesta av dem även tillverkar hydrauliken. Även om det finns oberoende tillverkare av sådana delar, sker deras produktion särskilt för gaffelvagnstillverkarna, och detta är anledningen till att sådana delar sällan säljs på den öppna marknaden. Undersökningen har dessutom visat att vissa av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna har exporterat sådana delar till gemenskapen. Den tillgängliga bevisningen ger alltså vid handen att även det andra argumentet bör avvisas. |
| --- | --- |

(13)

Vad beträffar det andra argumentet bör det noteras att det av de kontrollerade uppgifterna från de exporterande tillverkarna framgår att alla exporterande tillverkare som omfattas av undersökningen själva tillverkar chassina och att de flesta av dem även tillverkar hydrauliken. Även om det finns oberoende tillverkare av sådana delar, sker deras produktion särskilt för gaffelvagnstillverkarna, och detta är anledningen till att sådana delar sällan säljs på den öppna marknaden. Undersökningen har dessutom visat att vissa av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna har exporterat sådana delar till gemenskapen. Den tillgängliga bevisningen ger alltså vid handen att även det andra argumentet bör avvisas.

| (14) | Vad beträffar det tredje argumentet bör det noteras att de produkter som de berörda parterna anfört som exempel klart skiljer sig från gaffelvagnar, inte bara i fråga om produkternas fysiska egenskaper utan även i fråga om deras användningsområden. Produkterna må visserligen vara försedda med hydrauliska system och med stålchassin, men de delarna har en annan lyftkapacitet, storlek eller form än de som används i gaffelvagnar och omfattas därför inte av den ovan angivna definitionen av den berörda produkten. På grundval de tillgängliga uppgifterna och mot bakgrund av det som angivits ovan förefaller det därför mycket osannolikt att gaffelvagnars hydraulik eller chassin utan vidare skulle kunna sättas in i andra produkter. |
| --- | --- |

(14)

Vad beträffar det tredje argumentet bör det noteras att de produkter som de berörda parterna anfört som exempel klart skiljer sig från gaffelvagnar, inte bara i fråga om produkternas fysiska egenskaper utan även i fråga om deras användningsområden. Produkterna må visserligen vara försedda med hydrauliska system och med stålchassin, men de delarna har en annan lyftkapacitet, storlek eller form än de som används i gaffelvagnar och omfattas därför inte av den ovan angivna definitionen av den berörda produkten. På grundval de tillgängliga uppgifterna och mot bakgrund av det som angivits ovan förefaller det därför mycket osannolikt att gaffelvagnars hydraulik eller chassin utan vidare skulle kunna sättas in i andra produkter.

| (15) | De berörda parternas synpunkter har följaktligen analyserats, men de har inte föranlett någon ändring av de preliminära slutsatserna i punkt 10 om den berörda produkten. |
| --- | --- |

(15)

De berörda parternas synpunkter har följaktligen analyserats, men de har inte föranlett någon ändring av de preliminära slutsatserna i punkt 10 om den berörda produkten.

3.   Likadan produkt

| (16) | Det har inte fastställts några skillnader mellan den berörda produkten och de gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i jämförelselandet Kanada. De gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kanada har samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden som de som exporteras till gemenskapen. |
| --- | --- |

(16)

Det har inte fastställts några skillnader mellan den berörda produkten och de gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i jämförelselandet Kanada. De gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Kanada har samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden som de som exporteras till gemenskapen.

| (17) | Det har inte heller fastställts några skillnader mellan den berörda produkten och de gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana som tillverkas av de klagande och säljs på gemenskapsmarknaden. De har samma fysiska egenskaper och användningsområden. |
| --- | --- |

(17)

Det har inte heller fastställts några skillnader mellan den berörda produkten och de gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana som tillverkas av de klagande och säljs på gemenskapsmarknaden. De har samma fysiska egenskaper och användningsområden.

| (18) | De gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana som säljs på den inhemska marknaden i Kanada och de gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana som tillverkas och säljs i gemenskapen anses följaktligen vara likadana – i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen – som den berörda produkten. |
| --- | --- |

(18)

De gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana som säljs på den inhemska marknaden i Kanada och de gaffelvagnar och väsentliga delar till sådana som tillverkas och säljs i gemenskapen anses följaktligen vara likadana – i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen – som den berörda produkten.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk behandling

| (19) | Vid antidumpningsundersökningar som rör import med ursprung i Kina skall enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.1–2.6 i grundförordningen för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. om det visats att marknadsekonomiska förhållanden råder i fråga om tillverkning och försäljning av den berörda likadana produkten. Nedan ges, enbart av tydlighetsskäl, en sammanfattning av kriterierna:






  1. | Företagens beslut om priser och kostnader fattas utifrån de förutsättningar som råder på marknaden, utan något större statligt inflytande. |
| --- | --- | --- |

(19)

Vid antidumpningsundersökningar som rör import med ursprung i Kina skall enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.1–2.6 i grundförordningen för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. om det visats att marknadsekonomiska förhållanden råder i fråga om tillverkning och försäljning av den berörda likadana produkten. Nedan ges, enbart av tydlighetsskäl, en sammanfattning av kriterierna:

1.

Företagens beslut om priser och kostnader fattas utifrån de förutsättningar som råder på marknaden, utan något större statligt inflytande.

| 2. | Företagens räkenskaper är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder och tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagens räkenskaper är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder och tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (20) | Fyra kinesiska tillverkare begärde marknadsekonomisk behandling enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och besvarade inom den angivna tidsfristen ansökningsformuläret för marknadsekonomisk behandling för exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(20)

Fyra kinesiska tillverkare begärde marknadsekonomisk behandling enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och besvarade inom den angivna tidsfristen ansökningsformuläret för marknadsekonomisk behandling för exporterande tillverkare.

| (21) | Kommissionen inhämtade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga och kontrollerade på plats hos de berörda företagen alla uppgifter som lämnats i ansökningarna om marknadsekonomisk behandling. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen inhämtade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga och kontrollerade på plats hos de berörda företagen alla uppgifter som lämnats i ansökningarna om marknadsekonomisk behandling.

| (22) | För alla fyra företagen konstaterades att de på det hela taget fattade sina beslut om priser och kostnader utan något större statligt inflytande, i den mening som avses i artikel 2.7 c i grundförordningen, och att kostnaderna och priserna återspeglade marknadsvärden. Företagens tillverkningskostnader och ekonomiska situation var inte föremål för några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet, företagen omfattades av lagar om konkurser och ägandeförhållanden som garanterade rättssäkerhet och stabila villkor för dem och deras valutaomräkningar skedde till marknadskurser. Inget av de fyra företagen uppfyllde emellertid det andra kriteriet, att deras räkenskaper skall vara föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (international accounting standards, IAS). Företagen befanns överträda en eller flera av de följande standarderna: IAS 1, IAS 2, IAS 8, IAS 16, IAS 21, IAS 32 och IAS 36. Därför drogs slutsatsen att inget av de fyra nedan angivna företagen uppfyllde villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen:






  — | Ningbo Liftstar Material Equipment Factory, Ningbo. |
| --- | --- | --- |

(22)

För alla fyra företagen konstaterades att de på det hela taget fattade sina beslut om priser och kostnader utan något större statligt inflytande, i den mening som avses i artikel 2.7 c i grundförordningen, och att kostnaderna och priserna återspeglade marknadsvärden. Företagens tillverkningskostnader och ekonomiska situation var inte föremål för några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet, företagen omfattades av lagar om konkurser och ägandeförhållanden som garanterade rättssäkerhet och stabila villkor för dem och deras valutaomräkningar skedde till marknadskurser. Inget av de fyra företagen uppfyllde emellertid det andra kriteriet, att deras räkenskaper skall vara föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (international accounting standards, IAS). Företagen befanns överträda en eller flera av de följande standarderna: IAS 1, IAS 2, IAS 8, IAS 16, IAS 21, IAS 32 och IAS 36. Därför drogs slutsatsen att inget av de fyra nedan angivna företagen uppfyllde villkoren i artikel 2.7 c i grundförordningen:

—

Ningbo Liftstar Material Equipment Factory, Ningbo.

| — | Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai. |
| --- | --- |

—

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai.

| — | Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai. |
| --- | --- |

—

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai.

| — | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing.

| (23) | De berörda exporterande tillverkarna och gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter på avgörandet enligt ovan. |
| --- | --- |

(23)

De berörda exporterande tillverkarna och gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter på avgörandet enligt ovan.

| (24) | De fyra exporterande tillverkarna hävdade att avgörandet var felaktigt och att de borde beviljas marknadsekonomisk behandling. |
| --- | --- |

(24)

De fyra exporterande tillverkarna hävdade att avgörandet var felaktigt och att de borde beviljas marknadsekonomisk behandling.

| (25) | En av de exporterande tillverkarna hävdade att det övergripande syftet med artikel 2.7 i grundförordningen är att fastställa huruvida företagen svarar på marknadssignaler utan statligt inflytande. De fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och särskilt det andra kriteriet (om redovisningsstandarder) borde därför enligt företagets uppfattning alltid tolkas mot bakgrund av detta övergripande syfte. Eftersom det inte hade fastställts något statligt inflytande, ansåg företaget att det borde beviljas marknadsekonomisk behandling. |
| --- | --- |

(25)

En av de exporterande tillverkarna hävdade att det övergripande syftet med artikel 2.7 i grundförordningen är att fastställa huruvida företagen svarar på marknadssignaler utan statligt inflytande. De fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen och särskilt det andra kriteriet (om redovisningsstandarder) borde därför enligt företagets uppfattning alltid tolkas mot bakgrund av detta övergripande syfte. Eftersom det inte hade fastställts något statligt inflytande, ansåg företaget att det borde beviljas marknadsekonomisk behandling.

| (26) | Det bör noteras att de fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen är oberoende av varandra och att vart och ett av dem måste uppfyllas för att marknadsekonomisk behandling skall kunna beviljas. Avsaknad av statligt inflytande som sådant tas varken upp som ett oberoende kriterium eller som ett kriterium som kan överskugga andra kriterier. Om avsaknad av statligt inflytande som sådant skulle vara tillräckligt för beviljande av marknadsekonomisk behandling, skulle det inte heller behövas några andra kriterier. Det uppenbarligen bristfälliga genomdrivandet i Kina av de internationella redovisningsstandarderna och de i Kina tillämpliga redovisningsreglerna kan för övrigt ses som en form av statligt inflytande över en marknadsekonomis normala funktion. |
| --- | --- |

(26)

Det bör noteras att de fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen är oberoende av varandra och att vart och ett av dem måste uppfyllas för att marknadsekonomisk behandling skall kunna beviljas. Avsaknad av statligt inflytande som sådant tas varken upp som ett oberoende kriterium eller som ett kriterium som kan överskugga andra kriterier. Om avsaknad av statligt inflytande som sådant skulle vara tillräckligt för beviljande av marknadsekonomisk behandling, skulle det inte heller behövas några andra kriterier. Det uppenbarligen bristfälliga genomdrivandet i Kina av de internationella redovisningsstandarderna och de i Kina tillämpliga redovisningsreglerna kan för övrigt ses som en form av statligt inflytande över en marknadsekonomis normala funktion.

| (27) | En av de exporterande tillverkarna gjorde gällande att kommissionen inte hade fattat sitt beslut rörande marknadsekonomisk behandling inom den i artikel 2.7 c i grundförordningen angivna tremånadersfristen. Tillverkaren i fråga hävdade också att kommissionen hade mottagit och prövat företagets svar på dumpningsfrågeformuläret redan innan den prövade dess ansökan om marknadsekonomisk behandling och att detta gjorde att allvarliga tvivel uppkom i fråga om kommissionens skäl för att avslå företagets ansökan. |
| --- | --- |

(27)

En av de exporterande tillverkarna gjorde gällande att kommissionen inte hade fattat sitt beslut rörande marknadsekonomisk behandling inom den i artikel 2.7 c i grundförordningen angivna tremånadersfristen. Tillverkaren i fråga hävdade också att kommissionen hade mottagit och prövat företagets svar på dumpningsfrågeformuläret redan innan den prövade dess ansökan om marknadsekonomisk behandling och att detta gjorde att allvarliga tvivel uppkom i fråga om kommissionens skäl för att avslå företagets ansökan.

| (28) | Vad beträffar argumentet om tremånadersfristen bör det noteras att kommissionen vid inledandet av antidumpningsförfarandet tog i beaktande att tillämpa ett stickprovsförfarande, med tanke på det stora antalet berörda exporterande tillverkare. Med hänsyn till den bristande samarbetsviljan hos de flesta exporterande tillverkarna beslutades det emellertid senare att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt och att enbart de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skulle bli föremål för en undersökning, som skulle gälla såväl marknadsekonomisk behandling som dumpning. Till följd av detta fördröjdes undersökningen och det beslutades därför av praktiska skäl att det skulle företas kontrollbesök på plats rörande ansökningarna om marknadsekonomisk behandling och dumpningsfrågeformulären på en och samma gång. Det bör för övrigt noteras att icke-iakttagande av den berörda tidsfristen inte medför några uppenbara rättsliga konsekvenser och att den exportör som avses i punkten ovan inte gjorde gällande att han drabbats av några negativa verkningar på grund av det krävdes längre tid för att nå ett avgörande i fråga om marknadsekonomisk behandling. Alla mottagna ansökningar om marknadsekonomisk behandling uppvisade dessutom brister som gjorde det nödvändigt att begära omfattande förtydliganden och kompletterande uppgifter, vilket fördröjde undersökningen. För övrigt inkom tre exportörer (däribland den som åberopat det argument som behandlas i denna punkt) med ytterligare synpunkter efter det att bedömningen i fråga om marknadsekonomisk behandling hade avslutats. Med hänsyn till det som anges ovan drogs den slutsatsen att ett giltigt avgörande i fråga om marknadsekonomisk behandling kunde träffas eller antas även efter tremånadersfristens utgång i detta ärende. |
| --- | --- |

(28)

Vad beträffar argumentet om tremånadersfristen bör det noteras att kommissionen vid inledandet av antidumpningsförfarandet tog i beaktande att tillämpa ett stickprovsförfarande, med tanke på det stora antalet berörda exporterande tillverkare. Med hänsyn till den bristande samarbetsviljan hos de flesta exporterande tillverkarna beslutades det emellertid senare att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt och att enbart de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna skulle bli föremål för en undersökning, som skulle gälla såväl marknadsekonomisk behandling som dumpning. Till följd av detta fördröjdes undersökningen och det beslutades därför av praktiska skäl att det skulle företas kontrollbesök på plats rörande ansökningarna om marknadsekonomisk behandling och dumpningsfrågeformulären på en och samma gång. Det bör för övrigt noteras att icke-iakttagande av den berörda tidsfristen inte medför några uppenbara rättsliga konsekvenser och att den exportör som avses i punkten ovan inte gjorde gällande att han drabbats av några negativa verkningar på grund av det krävdes längre tid för att nå ett avgörande i fråga om marknadsekonomisk behandling. Alla mottagna ansökningar om marknadsekonomisk behandling uppvisade dessutom brister som gjorde det nödvändigt att begära omfattande förtydliganden och kompletterande uppgifter, vilket fördröjde undersökningen. För övrigt inkom tre exportörer (däribland den som åberopat det argument som behandlas i denna punkt) med ytterligare synpunkter efter det att bedömningen i fråga om marknadsekonomisk behandling hade avslutats. Med hänsyn till det som anges ovan drogs den slutsatsen att ett giltigt avgörande i fråga om marknadsekonomisk behandling kunde träffas eller antas även efter tremånadersfristens utgång i detta ärende.

| (29) | Vad beträffar argumentet rörande prövningen av svaret på frågeformuläret bör det noteras att det inte anges i grundförordningen att dumpningsundersökningen skall inledas först efter det att det har nåtts ett avgörande i fråga om marknadsekonomisk behandling. I enlighet med artiklarna 5.10 och 6.2 i grundförordningen måste alla relevanta uppgifter, däribland svaren på dumpningsfrågeformuläret, inges inom 40 dagar efter inledandet av antidumpningsförfarandet, eller inom 37 dagar efter urvalet av ett stickprov i de fall då ett stickprovsförfarande tillämpas. Detta är i samtliga fall innan ett eventuellt avgörande i fråga om marknadsekonomisk behandling har träffats. Kommissionen prövar alla ansökningar om marknadsekonomisk behandling efter sakliga hänsyn och på grundval av kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Dumpningsundersökningar löper normalt parallellt med prövningar av ansökningar om marknadsekonomisk behandling. |
| --- | --- |

(29)

Vad beträffar argumentet rörande prövningen av svaret på frågeformuläret bör det noteras att det inte anges i grundförordningen att dumpningsundersökningen skall inledas först efter det att det har nåtts ett avgörande i fråga om marknadsekonomisk behandling. I enlighet med artiklarna 5.10 och 6.2 i grundförordningen måste alla relevanta uppgifter, däribland svaren på dumpningsfrågeformuläret, inges inom 40 dagar efter inledandet av antidumpningsförfarandet, eller inom 37 dagar efter urvalet av ett stickprov i de fall då ett stickprovsförfarande tillämpas. Detta är i samtliga fall innan ett eventuellt avgörande i fråga om marknadsekonomisk behandling har träffats. Kommissionen prövar alla ansökningar om marknadsekonomisk behandling efter sakliga hänsyn och på grundval av kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Dumpningsundersökningar löper normalt parallellt med prövningar av ansökningar om marknadsekonomisk behandling.

| (30) | Tre exporterande tillverkare hävdade att de uppfyllde det andra kriteriet på grund av att deras räkenskaper granskades av en oberoende redovisningsfirma och var förenliga med allmänt erkända bokföringsprinciper i Kina. De gjorde också gällande att deras praxis att inte på daglig basis räkna om utländsk valuta till yuan renminbi (den kinesiska valutan) var förenlig med fordringarna enligt IAS 21. Tillverkarna i fråga hävdade vidare att det med anledning av att den kinesiska valutan är bunden till US-dollarn inte spelade någon roll om omräkningarna gjordes på årlig eller daglig basis. Två exporterande tillverkare gjorde gällande att IAS 21 medgav avvikelser från grundregeln om växelkurserna inte varierade kraftigt. |
| --- | --- |

(30)

Tre exporterande tillverkare hävdade att de uppfyllde det andra kriteriet på grund av att deras räkenskaper granskades av en oberoende redovisningsfirma och var förenliga med allmänt erkända bokföringsprinciper i Kina. De gjorde också gällande att deras praxis att inte på daglig basis räkna om utländsk valuta till yuan renminbi (den kinesiska valutan) var förenlig med fordringarna enligt IAS 21. Tillverkarna i fråga hävdade vidare att det med anledning av att den kinesiska valutan är bunden till US-dollarn inte spelade någon roll om omräkningarna gjordes på årlig eller daglig basis. Två exporterande tillverkare gjorde gällande att IAS 21 medgav avvikelser från grundregeln om växelkurserna inte varierade kraftigt.

| (31) | Det bör noteras att kommissionen enligt kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen skall pröva huruvida företagens räkenskaper granskas i överensstämmelse med de internationella redovisningsstandarderna. Huruvida de kinesiska standarderna iakttagits eller ej är inte avgörande i samband med en enskild bedömning rörande marknadsekonomisk behandling. Vad beträffar två av de fyra undersökta företagen bör det dock noteras att deras räkenskaper enligt revisorsanmärkningar i årsrapporterna upprättades på ett sätt som stod i strid med de kinesiska redovisningsstandarderna. |
| --- | --- |

(31)

Det bör noteras att kommissionen enligt kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen skall pröva huruvida företagens räkenskaper granskas i överensstämmelse med de internationella redovisningsstandarderna. Huruvida de kinesiska standarderna iakttagits eller ej är inte avgörande i samband med en enskild bedömning rörande marknadsekonomisk behandling. Vad beträffar två av de fyra undersökta företagen bör det dock noteras att deras räkenskaper enligt revisorsanmärkningar i årsrapporterna upprättades på ett sätt som stod i strid med de kinesiska redovisningsstandarderna.

| (32) | Vad beträffar hänvisningen till US-dollarn är två aspekter relevanta. För det första företogs de flesta av de undersökta företagens transaktioner visserligen i US-dollar, men de företag som inte iakttog fordringarna enligt IAS 21 hade transaktioner även i andra utländska valutor, och i de fallen kunde växelkursvariationerna vara betydande. Det bör dessutom noteras att de berörda företagen hade en omfattande exportförsäljning till andra marknader än gemenskapen och att sådana transaktioner inte har prövats, eftersom undersökningen enbart avser gemenskapsmarknaden. För det andra spelar det ingen roll huruvida det i efterhand konstateras att växelkursvariationerna under en viss period endast varit av ringa omfattning. Det är inte möjligt att i början av perioden i fråga (det kan röra sig om ett år eller rent av mer), när de berörda företagen fastställer vilka valutaväxelkurser de skall använda för att bokföra exportförsäljning i sina räkenskaper, veta att så kommer att bli fallet. Eftersom det kan förekomma oförutsedda växelkursvariationer och eftersom sådana kan ha betydande konsekvenser för företagens prissättning och intäkter, kan en i förväg fastställd växelkurs inte vara förenlig med praxis hos företag som är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden. |
| --- | --- |

(32)

Vad beträffar hänvisningen till US-dollarn är två aspekter relevanta. För det första företogs de flesta av de undersökta företagens transaktioner visserligen i US-dollar, men de företag som inte iakttog fordringarna enligt IAS 21 hade transaktioner även i andra utländska valutor, och i de fallen kunde växelkursvariationerna vara betydande. Det bör dessutom noteras att de berörda företagen hade en omfattande exportförsäljning till andra marknader än gemenskapen och att sådana transaktioner inte har prövats, eftersom undersökningen enbart avser gemenskapsmarknaden. För det andra spelar det ingen roll huruvida det i efterhand konstateras att växelkursvariationerna under en viss period endast varit av ringa omfattning. Det är inte möjligt att i början av perioden i fråga (det kan röra sig om ett år eller rent av mer), när de berörda företagen fastställer vilka valutaväxelkurser de skall använda för att bokföra exportförsäljning i sina räkenskaper, veta att så kommer att bli fallet. Eftersom det kan förekomma oförutsedda växelkursvariationer och eftersom sådana kan ha betydande konsekvenser för företagens prissättning och intäkter, kan en i förväg fastställd växelkurs inte vara förenlig med praxis hos företag som är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden.

| (33) | Vad beträffar fordringarna enligt IAS 21 bör det noteras att bl.a. följande anges i den standarden: ”En transaktion i utländsk valuta skall, när den tas in i redovisningen, omräknas till rapportvalutan enligt transaktionsdagens kurs.” I en förklarande text till det avsnittet i standarden anges följande: ”Transaktionstillfällets valutakurs kallas vanligen avistakurs. Av praktiska skäl används ofta en kurs som approximerar den faktiska kursen vid transaktionstillfället. Exempelvis kan en genomsnittskurs för en vecka eller månad användas för alla transaktioner i varje utländsk valuta under perioden. Om valutakurserna varierar kraftigt, är dock användningen av den genomsnittliga kursen för en period otillförlitlig.” Av IAS 21 framgår alltså att dagskurser i princip skall användas. Genomsnittskurser för en vecka eller månad tillåts enbart som approximationskurser till den faktiska kursen vid transaktionstillfället om valutakurserna inte varierar kraftigt. I det föreliggande fallet uppdaterade företagen emellertid sin bokföringskurs endast en gång om året, eller ännu mer sällan. Sådan praxis kan inte anses vara förenlig med IAS 21. Dessutom krävs även enligt de kinesiska redovisningsstandarderna användning av dags- eller månadskurser i sådana fall. Därför tyder den omständigheten att revisorerna inte anlade några synpunkter på den ovan nämnda praxisen rörande transaktioner i utländsk valuta på att revisionen inte utfördes i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna. Detta gör att tvivel uppkommer i fråga om redovisningsuppgifternas tillförlitlighet. |
| --- | --- |

(33)

Vad beträffar fordringarna enligt IAS 21 bör det noteras att bl.a. följande anges i den standarden: ”En transaktion i utländsk valuta skall, när den tas in i redovisningen, omräknas till rapportvalutan enligt transaktionsdagens kurs.” I en förklarande text till det avsnittet i standarden anges följande: ”Transaktionstillfällets valutakurs kallas vanligen avistakurs. Av praktiska skäl används ofta en kurs som approximerar den faktiska kursen vid transaktionstillfället. Exempelvis kan en genomsnittskurs för en vecka eller månad användas för alla transaktioner i varje utländsk valuta under perioden. Om valutakurserna varierar kraftigt, är dock användningen av den genomsnittliga kursen för en period otillförlitlig.” Av IAS 21 framgår alltså att dagskurser i princip skall användas. Genomsnittskurser för en vecka eller månad tillåts enbart som approximationskurser till den faktiska kursen vid transaktionstillfället om valutakurserna inte varierar kraftigt. I det föreliggande fallet uppdaterade företagen emellertid sin bokföringskurs endast en gång om året, eller ännu mer sällan. Sådan praxis kan inte anses vara förenlig med IAS 21. Dessutom krävs även enligt de kinesiska redovisningsstandarderna användning av dags- eller månadskurser i sådana fall. Därför tyder den omständigheten att revisorerna inte anlade några synpunkter på den ovan nämnda praxisen rörande transaktioner i utländsk valuta på att revisionen inte utfördes i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna. Detta gör att tvivel uppkommer i fråga om redovisningsuppgifternas tillförlitlighet.

| (34) | Kommissionen drar med anledning av det som sägs ovan den slutsatsen att de synpunkter som tillverkarna lagt fram i syfte att beviljas marknadsekonomisk behandling inte är tillräckligt väl underbyggda. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen drar med anledning av det som sägs ovan den slutsatsen att de synpunkter som tillverkarna lagt fram i syfte att beviljas marknadsekonomisk behandling inte är tillräckligt väl underbyggda.

2.   Individuell behandling

| (35) | Om artikel 2.7 a i grundförordningen är tillämplig och en antidumpningstull avses införas, skall denna enligt artikel 9.5 i grundförordningen införas i form av en landsomfattande tull, utom i de fall då enskilda exportörer i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen kan visa (bl.a.) att exportpriserna, exportkvantiteterna och försäljningsvillkoren bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att den statliga inblandningen inte är av sådant slag att antidumpningsåtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

(35)

Om artikel 2.7 a i grundförordningen är tillämplig och en antidumpningstull avses införas, skall denna enligt artikel 9.5 i grundförordningen införas i form av en landsomfattande tull, utom i de fall då enskilda exportörer i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen kan visa (bl.a.) att exportpriserna, exportkvantiteterna och försäljningsvillkoren bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att den statliga inblandningen inte är av sådant slag att antidumpningsåtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (36) | De fyra exporterande tillverkarna hade med tanke på att deras ansökningar om marknadsekonomisk behandling kanske inte skulle beviljas även ingivit ansökningar om individuell behandling. På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades att alla fyra företagen uppfyllde villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling. |
| --- | --- |

(36)

De fyra exporterande tillverkarna hade med tanke på att deras ansökningar om marknadsekonomisk behandling kanske inte skulle beviljas även ingivit ansökningar om individuell behandling. På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades att alla fyra företagen uppfyllde villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling.

| (37) | Därför drogs den slutsatsen att de fyra nedan angivna exporterande tillverkarna i Kina skulle beviljas individuell behandling:






  — | Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Ningbo. |
| --- | --- | --- |

(37)

Därför drogs den slutsatsen att de fyra nedan angivna exporterande tillverkarna i Kina skulle beviljas individuell behandling:

—

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Ningbo.

| — | Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai. |
| --- | --- |

—

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai.

| — | Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai. |
| --- | --- |

—

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai.

| — | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing.

3.   Normalvärde

3.1   Jämförelseland

| (38) | För länder som inte är marknadsekonomier och, i fråga om länder i ett övergångsskede, för företag som inte har kunnat beviljas marknadsekonomisk behandling fastställs i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen normalvärdet som regel på grundval av priset i ett jämförelseland eller på grundval av ett konstruerat normalvärde i ett jämförelseland. |
| --- | --- |

(38)

För länder som inte är marknadsekonomier och, i fråga om länder i ett övergångsskede, för företag som inte har kunnat beviljas marknadsekonomisk behandling fastställs i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen normalvärdet som regel på grundval av priset i ett jämförelseland eller på grundval av ett konstruerat normalvärde i ett jämförelseland.

| (39) | Kommissionen angav i tillkännagivandet om inledande av antidumpningsförfarandet att den hade för avsikt att för fastställande av normalvärde för Kina välja Kanada som ett lämpligt jämförelseland, och den uppmanade däri berörda parter att lämna synpunkter på detta val. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen angav i tillkännagivandet om inledande av antidumpningsförfarandet att den hade för avsikt att för fastställande av normalvärde för Kina välja Kanada som ett lämpligt jämförelseland, och den uppmanade däri berörda parter att lämna synpunkter på detta val.

| (40) | Undersökningen visade att Kanada har en konkurrenspräglad marknad för gaffelvagnar på vilken ungefär 50 % av behovet tillgodoses genom inhemsk tillverkning och resten genom import från tredje land. Produktionsvolymen i Kanada utgör mer än 5 % av volymen av den kinesiska exporten av den berörda produkten till gemenskapen. Den kanadensiska marknaden ansågs därför vara tillräckligt representativ för fastställande av normalvärde för Kina. |
| --- | --- |

(40)

Undersökningen visade att Kanada har en konkurrenspräglad marknad för gaffelvagnar på vilken ungefär 50 % av behovet tillgodoses genom inhemsk tillverkning och resten genom import från tredje land. Produktionsvolymen i Kanada utgör mer än 5 % av volymen av den kinesiska exporten av den berörda produkten till gemenskapen. Den kanadensiska marknaden ansågs därför vara tillräckligt representativ för fastställande av normalvärde för Kina.

| (41) | Två exporterande tillverkare och en sammanslutning för importörer/handlare gjorde invändningar mot valet av Kanada som jämförelseland. Deras argument mot valet av Kanada var att a) de kanadensiska produkterna är olika de kinesiska, eftersom de tillverkas av mer robusta komponenter som svarar mot de amerikanska standarderna i stället för mot gemenskapsstandarderna, b) den kanadensiska och den kinesiska marknaden inte är jämförbara, eftersom deras utvecklingsnivå och storlek skiljer sig åt och c) den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkaren är en gemenskapstillverkare närstående. De exporterande tillverkarna föreslog Malaysia eller Indien som lämpliga jämförelseländer. |
| --- | --- |

(41)

Två exporterande tillverkare och en sammanslutning för importörer/handlare gjorde invändningar mot valet av Kanada som jämförelseland. Deras argument mot valet av Kanada var att a) de kanadensiska produkterna är olika de kinesiska, eftersom de tillverkas av mer robusta komponenter som svarar mot de amerikanska standarderna i stället för mot gemenskapsstandarderna, b) den kanadensiska och den kinesiska marknaden inte är jämförbara, eftersom deras utvecklingsnivå och storlek skiljer sig åt och c) den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkaren är en gemenskapstillverkare närstående. De exporterande tillverkarna föreslog Malaysia eller Indien som lämpliga jämförelseländer.

| (42) | Med anledning av dessa synpunkter skickade kommissionen det relevanta frågeformuläret till sju indiska och en malaysisk tillverkare av gaffelvagnar. Ingen av dessa tillverkare samarbetade emellertid med kommissionen i samband med undersökningen och inga uppgifter från Malaysia och Indien rörande normalvärde gjordes tillgängliga för kommissionen. Kommissionen kunde därför inte ta i beaktande att använda något av de två föreslagna länderna som alternativt jämförelseland. |
| --- | --- |

(42)

Med anledning av dessa synpunkter skickade kommissionen det relevanta frågeformuläret till sju indiska och en malaysisk tillverkare av gaffelvagnar. Ingen av dessa tillverkare samarbetade emellertid med kommissionen i samband med undersökningen och inga uppgifter från Malaysia och Indien rörande normalvärde gjordes tillgängliga för kommissionen. Kommissionen kunde därför inte ta i beaktande att använda något av de två föreslagna länderna som alternativt jämförelseland.

| (43) | Vad beträffar parternas synpunkter rörande skillnader i fråga om kvalitet och standarder gjordes det i huvudsak gällande att de kanadensiska gaffelvagnarnas vikt och gaffelbredd genomsnittligt är högre respektive större än de kinesiska vagnarnas. Kommissionen kunde sammantaget dock inte fastställa någon väsentlig skillnad mellan de kanadensiska och de kinesiska produkterna, vare sig i fråga om vikt eller gaffelbredd. För såväl de kanadensiska som de kinesiska produkterna gäller att det finns olika vikt- och gaffelbreddkategorier, och en stor del av produkterna är jämförbara. För produkter som inte är direkt jämförbara, kan lämpliga justeringar göras (jfr. punkt 51). En annan viktig faktor är gaffelvagnens lyftkapacitet. Sammantaget kunde inga större skillnader mellan de kanadensiska och de kinesiska produkterna fastställas i detta avseende. Med anledning av det som sägs ovan drogs den slutsatsen att det inte finns några betydande kvalitetsskillnader mellan de kanadensiska och de kinesiska produkterna. |
| --- | --- |

(43)

Vad beträffar parternas synpunkter rörande skillnader i fråga om kvalitet och standarder gjordes det i huvudsak gällande att de kanadensiska gaffelvagnarnas vikt och gaffelbredd genomsnittligt är högre respektive större än de kinesiska vagnarnas. Kommissionen kunde sammantaget dock inte fastställa någon väsentlig skillnad mellan de kanadensiska och de kinesiska produkterna, vare sig i fråga om vikt eller gaffelbredd. För såväl de kanadensiska som de kinesiska produkterna gäller att det finns olika vikt- och gaffelbreddkategorier, och en stor del av produkterna är jämförbara. För produkter som inte är direkt jämförbara, kan lämpliga justeringar göras (jfr. punkt 51). En annan viktig faktor är gaffelvagnens lyftkapacitet. Sammantaget kunde inga större skillnader mellan de kanadensiska och de kinesiska produkterna fastställas i detta avseende. Med anledning av det som sägs ovan drogs den slutsatsen att det inte finns några betydande kvalitetsskillnader mellan de kanadensiska och de kinesiska produkterna.

| (44) | Vad beträffar parternas synpunkter rörande skillnaderna i utvecklingsnivå och storlek mellan den kanadensiska och den kinesiska marknaden bör det noteras att en avgörande faktor är huruvida marknaden i jämförelselandet är tillräckligt stor för att den skall vara representativ i jämförelse med volymen av den kinesiska exporten av den berörda produkten till gemenskapen. Såsom angivits i punkt 40 är den kanadensiska marknaden tillräckligt stor för att vara representativ i detta avseende. Den omständigheten att den kinesiska marknaden sammantaget är större än den kanadensiska är irrelevant för bedömningen av Kanadas lämplighet som jämförelseland i det här fallet. Beträffande den omständigheten att Kina i motsats till Kanada anses vara ett utvecklingsland bör det noteras att det, såsom angivits i punkt 43, inte finns några betydande kvalitetsskillnader mellan de kanadensiska och de kinesiska produkterna. På grundval av kontrollbesök hos kinesiska tillverkare och hos den kanadensiska tillverkaren drogs den slutsatsen att det inte fanns några väsentliga skillnader mellan kinesiska och kanadensiska tillverkares produktionsanläggningar och produktionsmetoder. Kinas ställning som utvecklingsland är av dessa skäl inte relevant i detta sammanhang och medför inte att det är oskäligt att välja Kanada som jämförelseland i det här fallet. |
| --- | --- |

(44)

Vad beträffar parternas synpunkter rörande skillnaderna i utvecklingsnivå och storlek mellan den kanadensiska och den kinesiska marknaden bör det noteras att en avgörande faktor är huruvida marknaden i jämförelselandet är tillräckligt stor för att den skall vara representativ i jämförelse med volymen av den kinesiska exporten av den berörda produkten till gemenskapen. Såsom angivits i punkt 40 är den kanadensiska marknaden tillräckligt stor för att vara representativ i detta avseende. Den omständigheten att den kinesiska marknaden sammantaget är större än den kanadensiska är irrelevant för bedömningen av Kanadas lämplighet som jämförelseland i det här fallet. Beträffande den omständigheten att Kina i motsats till Kanada anses vara ett utvecklingsland bör det noteras att det, såsom angivits i punkt 43, inte finns några betydande kvalitetsskillnader mellan de kanadensiska och de kinesiska produkterna. På grundval av kontrollbesök hos kinesiska tillverkare och hos den kanadensiska tillverkaren drogs den slutsatsen att det inte fanns några väsentliga skillnader mellan kinesiska och kanadensiska tillverkares produktionsanläggningar och produktionsmetoder. Kinas ställning som utvecklingsland är av dessa skäl inte relevant i detta sammanhang och medför inte att det är oskäligt att välja Kanada som jämförelseland i det här fallet.

| (45) | Parternas synpunkter på förhållandet mellan den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkaren och en gemenskapstillverkare gick ut på att detta förhållande gjorde att allvarliga tvivel uppkom i fråga om objektiviteten och riktigheten hos de uppgifter som tillhandahölls, men under undersökningen framkom ingenting som tydde på att uppgifterna inte var objektiva och riktiga. Kommissionen prövade särskilt i samband med sin kontroll på plats av företagets uppgifter huruvida förhållandet hade några snedvridande verkningar för den kanadensiska tillverkarens priser, produktionskostnader och lönsamhet. Det påträffades inga tecken på sådana snedvridande verkningar. Kommissionen fastställde därför att de uppgifter som tillhandahållits var riktiga och tillförlitliga och kunde användas för undersökningens syften. |
| --- | --- |

(45)

Parternas synpunkter på förhållandet mellan den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkaren och en gemenskapstillverkare gick ut på att detta förhållande gjorde att allvarliga tvivel uppkom i fråga om objektiviteten och riktigheten hos de uppgifter som tillhandahölls, men under undersökningen framkom ingenting som tydde på att uppgifterna inte var objektiva och riktiga. Kommissionen prövade särskilt i samband med sin kontroll på plats av företagets uppgifter huruvida förhållandet hade några snedvridande verkningar för den kanadensiska tillverkarens priser, produktionskostnader och lönsamhet. Det påträffades inga tecken på sådana snedvridande verkningar. Kommissionen fastställde därför att de uppgifter som tillhandahållits var riktiga och tillförlitliga och kunde användas för undersökningens syften.

| (46) | Mot bakgrund av det som sägs ovan dras preliminärt den slutsatsen att Kanada utgör ett lämpligt jämförelseland i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(46)

Mot bakgrund av det som sägs ovan dras preliminärt den slutsatsen att Kanada utgör ett lämpligt jämförelseland i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.

3.2   Fastställande av normalvärde

| (47) | Normalvärdet för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina fastställdes i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen – och med anledning av att försäljningen i jämförelselandet hade konstaterats ha ägt rum vid normal handel – på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i jämförelselandet rörande de priser som betalats eller skulle betalas för jämförbara produkttyper på den inhemska marknaden i Kanada. |
| --- | --- |

(47)

Normalvärdet för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina fastställdes i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen – och med anledning av att försäljningen i jämförelselandet hade konstaterats ha ägt rum vid normal handel – på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i jämförelselandet rörande de priser som betalats eller skulle betalas för jämförbara produkttyper på den inhemska marknaden i Kanada.

| (48) | Normalvärdet fastställdes i enlighet med detta för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkarens priser vid försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden. |
| --- | --- |

(48)

Normalvärdet fastställdes i enlighet med detta för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av den samarbetsvilliga kanadensiska tillverkarens priser vid försäljning till oberoende kunder på den inhemska marknaden.

4.   Exportpriser

| (49) | Två av de exporterande tillverkarnas exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen. I enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen fastställdes exportpriset därför på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. En del av de två andra exporterande tillverkarnas exportförsäljning till gemenskapen skedde till importörer med vilka de exporterande tillverkarna i fråga hade ingått ett kompensationsarrangemang som gjorde att priserna föreföll otillförlitliga. För dessa fall konstruerades, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, ett exportpris på grundval av priserna vid vidareförsäljningen till oberoende kunder i gemenskapen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkommit mellan importen och återförsäljningen (däribland försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader) samt för vinst. Den vinstmarginal som användes utgjordes av den genomsnittliga vinstmarginalen för de samarbetsvilliga oberoende importörerna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(49)

Två av de exporterande tillverkarnas exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen. I enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen fastställdes exportpriset därför på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. En del av de två andra exporterande tillverkarnas exportförsäljning till gemenskapen skedde till importörer med vilka de exporterande tillverkarna i fråga hade ingått ett kompensationsarrangemang som gjorde att priserna föreföll otillförlitliga. För dessa fall konstruerades, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen, ett exportpris på grundval av priserna vid vidareförsäljningen till oberoende kunder i gemenskapen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkommit mellan importen och återförsäljningen (däribland försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader) samt för vinst. Den vinstmarginal som användes utgjordes av den genomsnittliga vinstmarginalen för de samarbetsvilliga oberoende importörerna av den berörda produkten.

5.   Jämförelse

| (50) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån ”fritt fabrik” och i samma handelsled. I syfte att sörja för en rättvis jämförelse togs det, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, hänsyn till olikheter i faktorer som konstaterats påverka priserna och prisjämförbarheten. På denna grundval gjordes det vid behov justeringar för olikheter i transport-, försäkrings-, hanterings-, lastnings-, förpacknings- och kreditkostnader och rabatter. |
| --- | --- |

(50)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån ”fritt fabrik” och i samma handelsled. I syfte att sörja för en rättvis jämförelse togs det, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, hänsyn till olikheter i faktorer som konstaterats påverka priserna och prisjämförbarheten. På denna grundval gjordes det vid behov justeringar för olikheter i transport-, försäkrings-, hanterings-, lastnings-, förpacknings- och kreditkostnader och rabatter.

| (51) | Vad beträffar jämförelselandet Kanada fastställdes det under undersökningen att alla kanadensiska gaffelvagnar var försedda med handbroms. Detta var inte fallet för de flesta kinesiska produkterna. Av denna anledning företogs, i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen, en lämplig justering av de kanadensiska priserna i syfte att undanröja verkningarna av denna olikhet. För övrigt var gaffeln på vissa kanadensiska produkter av lägre höjd än den på de kinesiska produkterna. Därför företogs en lämplig justering av priserna på de berörda kanadensiska produkterna i syfte att undanröja verkningarna även av denna olikhet. |
| --- | --- |

(51)

Vad beträffar jämförelselandet Kanada fastställdes det under undersökningen att alla kanadensiska gaffelvagnar var försedda med handbroms. Detta var inte fallet för de flesta kinesiska produkterna. Av denna anledning företogs, i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen, en lämplig justering av de kanadensiska priserna i syfte att undanröja verkningarna av denna olikhet. För övrigt var gaffeln på vissa kanadensiska produkter av lägre höjd än den på de kinesiska produkterna. Därför företogs en lämplig justering av priserna på de berörda kanadensiska produkterna i syfte att undanröja verkningarna även av denna olikhet.

6.   Dumpningsmarginaler

6.1   Dumpningsmarginaler för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling

| (52) | För de fyra exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen det för jämförelselandet fastställda vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av produkt som exporterats till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för den av de exporterande tillverkarna till gemenskapen exporterade motsvarande typen av produkt. |
| --- | --- |

(52)

För de fyra exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling jämfördes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen det för jämförelselandet fastställda vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av produkt som exporterats till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för den av de exporterande tillverkarna till gemenskapen exporterade motsvarande typen av produkt.

6.2   Dumpningsmarginal för övriga exporterande tillverkare

| (53) | I syfte att kunna fastställa en landsomfattande dumpningsmarginal för alla övriga exportörer i Kina fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet med undersökningen hade varit. Den sammanlagda importen (enligt Eurostats uppgifter) av den berörda produkten med ursprung i Kina jämfördes med de fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas sammanlagda export (enligt deras egna uppgifter). Eftersom de fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas sammanlagda export under undersökningsperioden var betydligt lägre än den sammanlagda importen, drogs preliminärt den slutsatsen att bristen på samarbetsvilja var betydande (ca 47 % av den sammanlagda importen av den berörda produkten till gemenskapen utgjordes av produkter som inte hade exporterats av de fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkarna). I syfte att förhindra att exporterande tillverkare drar nytta av sin bristande samarbetsvilja och med anledning av att det inte fanns något som tydde på att dumpningsmarginalerna för de icke samarbetsvilliga tillverkarna var lägre, fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen som ett genomsnitt av de dumpningsmarginaler som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas mest exporterade produkttyper. Denna genomsnittliga dumpningsmarginal visade sig vara högre än den högsta individuella dumpningsmarginal som fastställts för en samarbetsvillig exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(53)

I syfte att kunna fastställa en landsomfattande dumpningsmarginal för alla övriga exportörer i Kina fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetet med undersökningen hade varit. Den sammanlagda importen (enligt Eurostats uppgifter) av den berörda produkten med ursprung i Kina jämfördes med de fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas sammanlagda export (enligt deras egna uppgifter). Eftersom de fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas sammanlagda export under undersökningsperioden var betydligt lägre än den sammanlagda importen, drogs preliminärt den slutsatsen att bristen på samarbetsvilja var betydande (ca 47 % av den sammanlagda importen av den berörda produkten till gemenskapen utgjordes av produkter som inte hade exporterats av de fyra samarbetsvilliga exporterande tillverkarna). I syfte att förhindra att exporterande tillverkare drar nytta av sin bristande samarbetsvilja och med anledning av att det inte fanns något som tydde på att dumpningsmarginalerna för de icke samarbetsvilliga tillverkarna var lägre, fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen som ett genomsnitt av de dumpningsmarginaler som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas mest exporterade produkttyper. Denna genomsnittliga dumpningsmarginal visade sig vara högre än den högsta individuella dumpningsmarginal som fastställts för en samarbetsvillig exporterande tillverkare.

6.3   Preliminära dumpningsmarginaler för Kina

| (54) | De preliminära dumpningsmarginalerna utryckta i procent av nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull är följande:






  Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory | 37,6 % |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd | 29,7 % |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd | 40,3 % |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd | 35,9 % |
| Alla övriga företag | 49,6 % |

(54)

De preliminära dumpningsmarginalerna utryckta i procent av nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull är följande:

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory

37,6 %

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd

29,7 %

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd

40,3 %

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd

35,9 %

Alla övriga företag

49,6 %

D.   GEMENSKAPSINDUSTRIN

1.   Tillverkning i gemenskapen

| (55) | Vid undersökningen fastställdes på grundval av uppgifter som samarbetsvilliga företag lämnat att gaffelvagnar under undersökningsperioden framställdes av






  — | de fyra klagande gemenskapstillverkarna, och |
| --- | --- | --- |

(55)

Vid undersökningen fastställdes på grundval av uppgifter som samarbetsvilliga företag lämnat att gaffelvagnar under undersökningsperioden framställdes av

—

de fyra klagande gemenskapstillverkarna, och

| — | ytterligare en tillverkare. Efter undersökningsperioden upphörde denne emellertid med tillverkningen och blev importör. |
| --- | --- |

—

ytterligare en tillverkare. Efter undersökningsperioden upphörde denne emellertid med tillverkningen och blev importör.

Det kan tänkas finnas ytterligare några tillverkare, men det rör sig i så fall om mycket små tillverkare med obetydliga produktionsvolymer.

| (56) | Därför dras preliminärt den slutsatsen att de fem ovan nämnda tillverkarnas produktion av gaffelvagnar utgjorde gemenskapens produktion i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(56)

Därför dras preliminärt den slutsatsen att de fem ovan nämnda tillverkarnas produktion av gaffelvagnar utgjorde gemenskapens produktion i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

2.   Definition av gemenskapsindustrin

| (57) | Klagomålet ingavs av fyra tillverkare, Bolzoni-Auramo SpA, BT Products AB, Franz Kahl GmbH och Pramac Lifter SpA. Dessa tillverkare samarbetade med kommissionen i samband med undersökningen. De svarade tillsammans för mer än 60 % av den totala produktionen i gemenskapen av gaffelvagnar. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen (och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”). |
| --- | --- |

(57)

Klagomålet ingavs av fyra tillverkare, Bolzoni-Auramo SpA, BT Products AB, Franz Kahl GmbH och Pramac Lifter SpA. Dessa tillverkare samarbetade med kommissionen i samband med undersökningen. De svarade tillsammans för mer än 60 % av den totala produktionen i gemenskapen av gaffelvagnar. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen (och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”).

E.   SKADA

1.   Förbrukning i gemenskapen

| (58) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat om volymen av all import av gaffelvagnar till gemenskapen, kontrollerade uppgifter från gemenskapsindustrin om dess sammanlagda försäljningsvolym och uppgifter från en gemenskapstillverkare som under 2004 upphörde med tillverkningen om dennes försäljningsvolym. |
| --- | --- |

(58)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av uppgifter från Eurostat om volymen av all import av gaffelvagnar till gemenskapen, kontrollerade uppgifter från gemenskapsindustrin om dess sammanlagda försäljningsvolym och uppgifter från en gemenskapstillverkare som under 2004 upphörde med tillverkningen om dennes försäljningsvolym.

| (59) | Förbrukningen av gaffelvagnar i gemenskapen uppgick till ungefär 493 000 enheter under undersökningsperioden. Förbrukningen under undersökningsperioden var ca 17 % högre än förbrukningen under första året av skadeundersökningsperioden.










  Förbrukning i gemenskapen | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gaffelvagnar (i antal enheter) | 422 008 | 428 255 | 413 561 | 491 648 | 492 814 |
| Index | 100 | 101 | 98 | 117 | 117 |

(59)

Förbrukningen av gaffelvagnar i gemenskapen uppgick till ungefär 493 000 enheter under undersökningsperioden. Förbrukningen under undersökningsperioden var ca 17 % högre än förbrukningen under första året av skadeundersökningsperioden.

Förbrukning i gemenskapen

2000

2001

2002

2003

Undersökningsperioden

Gaffelvagnar (i antal enheter)

422 008

428 255

413 561

491 648

492 814

Index

100

101

98

117

117

2.   Import av gaffelvagnar från Kina till gemenskapen

a)   Importvolym och importens marknadsandel

| (60) | Enligt Eurostats uppgifter ökade volymen av importen från Kina betydligt under skadeundersökningsperioden, närmare bestämt med 138 %. Importökningen var särskilt kraftig från 2002 till 2003 (51 %).










  Sammanlagd dumpad import | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Kina (i antal enheter) | 118 392 | 157 379 | 183 282 | 277 304 | 282 339 |
| Index | 100 | 133 | 155 | 234 | 238 |

(60)

Enligt Eurostats uppgifter ökade volymen av importen från Kina betydligt under skadeundersökningsperioden, närmare bestämt med 138 %. Importökningen var särskilt kraftig från 2002 till 2003 (51 %).

Sammanlagd dumpad import

2000

2001

2002

2003

Undersökningsperioden

Import från Kina (i antal enheter)

118 392

157 379

183 282

277 304

282 339

Index

100

133

155

234

238

| (61) | Den dumpade importens marknadsandel ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden (med mer än 100 %). Undersökningen visade att denna ökade marknadsandel togs helt och hållet från den marknadsandel som gemenskapsindustrin haft tidigare.










  Den dumpade importens marknadsandel | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Marknadsandel för importen från Kina | 28 % | 37 % | 44 % | 56 % | 57 % |
| Index | 100 | 131 | 158 | 201 | 204 |

(61)

Den dumpade importens marknadsandel ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden (med mer än 100 %). Undersökningen visade att denna ökade marknadsandel togs helt och hållet från den marknadsandel som gemenskapsindustrin haft tidigare.

Den dumpade importens marknadsandel

2000

2001

2002

2003

Undersökningsperioden

Marknadsandel för importen från Kina

28 %

37 %

44 %

56 %

57 %

Index

100

131

158

201

204

b)   Priserna på den dumpade importen

| (62) | Enligt Eurostats uppgifter sjönk det genomsnittliga priset per enhet för den dumpade importen från Kina med 34 % från 2000 till undersökningsperioden. Priserna låg under 2001 kvar på samma nivå som under år 2000, sjönk därpå med 12 % under 2002 och med ytterligare 25 % från 2002 till 2003.










  Priserna på den dumpade importen | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris (i antal euro per enhet) | 127 | 127 | 112 | 84 | 84 |
| Index | 100 | 100 | 88 | 66 | 66 |

(62)

Enligt Eurostats uppgifter sjönk det genomsnittliga priset per enhet för den dumpade importen från Kina med 34 % från 2000 till undersökningsperioden. Priserna låg under 2001 kvar på samma nivå som under år 2000, sjönk därpå med 12 % under 2002 och med ytterligare 25 % från 2002 till 2003.

Priserna på den dumpade importen

2000

2001

2002

2003

Undersökningsperioden

Pris (i antal euro per enhet)

127

127

112

84

84

Index

100

100

88

66

66

c)   Prisunderskridande

| (63) | I syfte att undersöka förekomsten av prisunderskridande analyserade kommissionen prisuppgifter för undersökningsperioden. Det vägda genomsnittliga nettoförsäljningspriset fritt fabrik (efter justering för rabatter och avdrag) för gemenskapsindustrins produkter vid försäljning till oberoende kunder jämfördes med det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarnas produkter vid försäljning av jämförbara produkttyper i samma handelsled (dvs. vid försäljning till distributörer). Importpriserna var cif-priser och en lämplig justering gjordes därför för att ta hänsyn till sådana tullar som betalats vid importen. För de två fall där importörer konstaterades ha ingått ett kompensationsarrangemang med kinesiska exporterande tillverkare användes de berörda importörernas priser vid vidareförsäljning till oberoende kunder. |
| --- | --- |

(63)

I syfte att undersöka förekomsten av prisunderskridande analyserade kommissionen prisuppgifter för undersökningsperioden. Det vägda genomsnittliga nettoförsäljningspriset fritt fabrik (efter justering för rabatter och avdrag) för gemenskapsindustrins produkter vid försäljning till oberoende kunder jämfördes med det vägda genomsnittliga importpriset för de samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarnas produkter vid försäljning av jämförbara produkttyper i samma handelsled (dvs. vid försäljning till distributörer). Importpriserna var cif-priser och en lämplig justering gjordes därför för att ta hänsyn till sådana tullar som betalats vid importen. För de två fall där importörer konstaterades ha ingått ett kompensationsarrangemang med kinesiska exporterande tillverkare användes de berörda importörernas priser vid vidareförsäljning till oberoende kunder.

| (64) | På grundval av detta fastställdes det preliminärt att det förekom prisunderskridande i samband med import från Kina. För alla de fyra exporterande tillverkarna befanns prisunderskridandet, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris, uppgå till mer än 55 %. |
| --- | --- |

(64)

På grundval av detta fastställdes det preliminärt att det förekom prisunderskridande i samband med import från Kina. För alla de fyra exporterande tillverkarna befanns prisunderskridandet, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris, uppgå till mer än 55 %.

3.   Gemenskapsindustrins situation

a)   Inledande anmärkning

| (65) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens verkningar för gemenskapsindustrin en bedömning (gällande perioden från och med början av år 2000 till och med slutet av undersökningsperioden) av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för industrins tillstånd. |
| --- | --- |

(65)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens verkningar för gemenskapsindustrin en bedömning (gällande perioden från och med början av år 2000 till och med slutet av undersökningsperioden) av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för industrins tillstånd.

b)   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (66) | Gemenskapsindustrins produktion minskade med 33 % under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten var i stort sett oförändrad under samma period, så kapacitetsutnyttjandet minskade i takt med produktionen. |
| --- | --- |

(66)

Gemenskapsindustrins produktion minskade med 33 % under skadeundersökningsperioden. Produktionskapaciteten var i stort sett oförändrad under samma period, så kapacitetsutnyttjandet minskade i takt med produktionen.

c)   Lager

| (67) | Till följd av sjunkande försäljning konstaterades sammantaget en liten ökning av lagren. Av undersökningen framgick dock att lagerutvecklingen inte bör ses som någon särskilt relevant indikator för gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Tillverkarna i gemenskapen tillverkar nämligen i allmänhet på beställning och lagren utgörs därför normalt av varor som väntar på att levereras till kunder. |
| --- | --- |

(67)

Till följd av sjunkande försäljning konstaterades sammantaget en liten ökning av lagren. Av undersökningen framgick dock att lagerutvecklingen inte bör ses som någon särskilt relevant indikator för gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Tillverkarna i gemenskapen tillverkar nämligen i allmänhet på beställning och lagren utgörs därför normalt av varor som väntar på att levereras till kunder.

d)   Försäljningsvolym, försäljningspriser och marknadsandel

| (68) | Trots att förbrukningen i gemenskapen ökade under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym betydligt. Till följd av detta föll gemenskapsindustrins marknadsandel kraftigt. Detta bör jämföras med utvecklingen för importen från Kina, vars marknadsandel ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(68)

Trots att förbrukningen i gemenskapen ökade under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym betydligt. Till följd av detta föll gemenskapsindustrins marknadsandel kraftigt. Detta bör jämföras med utvecklingen för importen från Kina, vars marknadsandel ökade betydligt under skadeundersökningsperioden.

| (69) | Gemenskapsindustrin förlorade 34 % av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(69)

Gemenskapsindustrin förlorade 34 % av sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden.

| (70) | Priserna per enhet för gemenskapsindustrins produktion för försäljning till oberoende kunder i gemenskapen minskade under skadeundersökningsperioden. Minskningen var särskilt påtaglig från 2001 till 2003 (6 %). |
| --- | --- |

(70)

Priserna per enhet för gemenskapsindustrins produktion för försäljning till oberoende kunder i gemenskapen minskade under skadeundersökningsperioden. Minskningen var särskilt påtaglig från 2001 till 2003 (6 %).

| (71) | Priserna på marknaden för gaffelvagnar har traditionellt bestämts av produktkvaliteten, servicen efter försäljningen och tillverkargarantierna. Situationen förändrades emellertid radikalt under skadeundersökningsperioden, och under undersökningsperioden blev priset den avgörande försäljningsfaktorn. Försäljningspriserna per enhet minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden, men produktionskostnaderna per enhet ökade på grund av att priset på det viktigaste råmaterialet (stål, som svarar för en betydande del av produktionskostnaderna) ökade, särskilt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(71)

Priserna på marknaden för gaffelvagnar har traditionellt bestämts av produktkvaliteten, servicen efter försäljningen och tillverkargarantierna. Situationen förändrades emellertid radikalt under skadeundersökningsperioden, och under undersökningsperioden blev priset den avgörande försäljningsfaktorn. Försäljningspriserna per enhet minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden, men produktionskostnaderna per enhet ökade på grund av att priset på det viktigaste råmaterialet (stål, som svarar för en betydande del av produktionskostnaderna) ökade, särskilt under undersökningsperioden.

| (72) | Eftersom gemenskapsindustrin på grund av trycket nedåt på priserna från den dumpade importen inte kunde höja sina priser i takt med ökningarna av produktionskostnaderna, minskade dess lönsamhet. |
| --- | --- |

(72)

Eftersom gemenskapsindustrin på grund av trycket nedåt på priserna från den dumpade importen inte kunde höja sina priser i takt med ökningarna av produktionskostnaderna, minskade dess lönsamhet.

e)   Faktorer som påverkar priserna i gemenskapen

| (73) | Undersökningen visade att priserna på den dumpade importen underskred gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris med mer än 59 % under undersökningsperioden (se punkt 64). Prisunderskridandet ledde helt klart till att gemenskapsindustrin tvingades sälja med förlust vid en tidpunkt då den hade behövt höja priserna för att täcka de ökade kostnaderna. |
| --- | --- |

(73)

Undersökningen visade att priserna på den dumpade importen underskred gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris med mer än 59 % under undersökningsperioden (se punkt 64). Prisunderskridandet ledde helt klart till att gemenskapsindustrin tvingades sälja med förlust vid en tidpunkt då den hade behövt höja priserna för att täcka de ökade kostnaderna.

f)   Tillväxt

| (74) | Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i gemenskapen med 17 %, men gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden minskade under samma period med 24 %. Gemenskapsindustrins marknadsandel gick ned 12 procentenheter under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade importens marknadsandel gick upp 29 procentenheter (se ovan). |
| --- | --- |

(74)

Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i gemenskapen med 17 %, men gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden minskade under samma period med 24 %. Gemenskapsindustrins marknadsandel gick ned 12 procentenheter under skadeundersökningsperioden, medan den dumpade importens marknadsandel gick upp 29 procentenheter (se ovan).

g)   Lönsamhet

| (75) | Gemenskapsindustrins lönsamhet minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden. År 2002 gick gemenskapsindustrin med förlust och förlusten förvärrades stegvis under 2003 och undersökningsperioden.










  Lönsamhet | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vinstmarginal/förlustmarginal före skatt | 0,28 % | 0,51 % | – 0,60 % | – 1,89 % | – 2,31 % |
| Index | 100 | 181 | – 212 | – 665 | – 815 |

(75)

Gemenskapsindustrins lönsamhet minskade kraftigt under skadeundersökningsperioden. År 2002 gick gemenskapsindustrin med förlust och förlusten förvärrades stegvis under 2003 och undersökningsperioden.

Lönsamhet

2000

2001

2002

2003

Undersökningsperioden

Vinstmarginal/förlustmarginal före skatt

0,28 %

0,51 %

– 0,60 %

– 1,89 %

– 2,31 %

Index

100

181

– 212

– 665

– 815

h)   Investeringar, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmåga att anskaffa kapital

| (76) | Under skadeundersökningsperioden gjordes stora investeringar, i synnerhet under 2001 och 2002. Det bör noteras att gemenskapstillverkarna är väletablerade företag som under lång tid tillverkat gaffelvagnar. Ersättningsinvesteringar utgjorde den största delen av investeringarna och sådana var nödvändiga för att gemenskapstillverkarna skulle kunna behålla sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

(76)

Under skadeundersökningsperioden gjordes stora investeringar, i synnerhet under 2001 och 2002. Det bör noteras att gemenskapstillverkarna är väletablerade företag som under lång tid tillverkat gaffelvagnar. Ersättningsinvesteringar utgjorde den största delen av investeringarna och sådana var nödvändiga för att gemenskapstillverkarna skulle kunna behålla sin konkurrenskraft.

| (77) | Trots att förbrukningen i gemenskapen ökade under undersökningsperioden såg sig gemenskapsindustrin under den perioden tvungen att i stor utsträckning skjuta upp eller ställa in nya investeringar på grund av de förändrade marknadsvillkoren, särskilt nedgången i försäljningspriserna. |
| --- | --- |

(77)

Trots att förbrukningen i gemenskapen ökade under undersökningsperioden såg sig gemenskapsindustrin under den perioden tvungen att i stor utsträckning skjuta upp eller ställa in nya investeringar på grund av de förändrade marknadsvillkoren, särskilt nedgången i försäljningspriserna.

| (78) | Avkastningen på investeringar, uttryckt som förhållandet mellan gemenskapsindustrins nettovinst och dess investeringars nettobokföringsvärde, följde utvecklingen av lönsamheten och gick under skadeundersökningsperioden ned med 1 063 %. |
| --- | --- |

(78)

Avkastningen på investeringar, uttryckt som förhållandet mellan gemenskapsindustrins nettovinst och dess investeringars nettobokföringsvärde, följde utvecklingen av lönsamheten och gick under skadeundersökningsperioden ned med 1 063 %.

| (79) | Gemenskapsindustrins kassaflöde gick ned med 385 % under skadeundersökningsperioden, i takt med utvecklingen av lönsamheten. |
| --- | --- |

(79)

Gemenskapsindustrins kassaflöde gick ned med 385 % under skadeundersökningsperioden, i takt med utvecklingen av lönsamheten.

| (80) | Undersökningen visade att det under skadeundersökningsperioden blev svårare för gemenskapsindustrin att skaffa fram kapital, särskilt på grund av de ökande förlusterna mot slutet av den perioden. |
| --- | --- |

(80)

Undersökningen visade att det under skadeundersökningsperioden blev svårare för gemenskapsindustrin att skaffa fram kapital, särskilt på grund av de ökande förlusterna mot slutet av den perioden.

i)   Sysselsättning, produktivitet och löner

| (81) | Antalet sysselsatta i tillverkningen av gaffelvagnar minskade under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten per sysselsatt (mätt som antalet tillverkade enheter delat med antalet sysselsatta) minskade med 11 % från 2000 till 2002 och med ytterligare 3 % från 2003 till undersökningsperioden. Produktivitetsnedgången berodde på att produktionsvolymen gick ned i snabbare takt än antalet anställda. De genomsnittliga lönekostnaderna per sysselsatt ökade under skadeundersökningsperioden inte ens i takt med inflationen, utan låg under hela perioden kvar på ungefär samma nivå. |
| --- | --- |

(81)

Antalet sysselsatta i tillverkningen av gaffelvagnar minskade under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten per sysselsatt (mätt som antalet tillverkade enheter delat med antalet sysselsatta) minskade med 11 % från 2000 till 2002 och med ytterligare 3 % från 2003 till undersökningsperioden. Produktivitetsnedgången berodde på att produktionsvolymen gick ned i snabbare takt än antalet anställda. De genomsnittliga lönekostnaderna per sysselsatt ökade under skadeundersökningsperioden inte ens i takt med inflationen, utan låg under hela perioden kvar på ungefär samma nivå.

| (82) | Gemenskapstillverkarna vidtog åtgärder för att rationalisera produktionen, genom att stänga fabriker och minska antalet sysselsatta. Genom att flytta en del av arbetskraften till mer lönsamma delar av sin verksamhet lyckades de dock begränsa antalet friställningar. |
| --- | --- |

(82)

Gemenskapstillverkarna vidtog åtgärder för att rationalisera produktionen, genom att stänga fabriker och minska antalet sysselsatta. Genom att flytta en del av arbetskraften till mer lönsamma delar av sin verksamhet lyckades de dock begränsa antalet friställningar.

j)   Dumpningens storlek samt återhämtning från tidigare dumpning eller subventionering

| (83) | Med tanke på att dumpningsmarginalen och volymen av den dumpade importen var betydande kan den dumpade importens verkningar för gemenskapsindustrin inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(83)

Med tanke på att dumpningsmarginalen och volymen av den dumpade importen var betydande kan den dumpade importens verkningar för gemenskapsindustrin inte anses vara försumbara.

| (84) | Det fanns inga tecken på att gemenskapsindustrin under undersökningsperioden höll på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning eller subventionering. |
| --- | --- |

(84)

Det fanns inga tecken på att gemenskapsindustrin under undersökningsperioden höll på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning eller subventionering.

4.   Slutsats om skada

| (85) | Mängden dumpade importvaror från Kina till låga priser ökade betydligt på gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden och alla relevanta indikatorer på skada för gemenskapsindustrin visade en negativ utveckling. |
| --- | --- |

(85)

Mängden dumpade importvaror från Kina till låga priser ökade betydligt på gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden och alla relevanta indikatorer på skada för gemenskapsindustrin visade en negativ utveckling.

| (86) | Vissa indikatorer visade en mycket negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. Detta var fallet i fråga om produktionsvolymen, försäljningsvolymen, marknadsandelen, lönsamheten, avkastningen på investeringar och kassaflödet. |
| --- | --- |

(86)

Vissa indikatorer visade en mycket negativ utveckling under skadeundersökningsperioden. Detta var fallet i fråga om produktionsvolymen, försäljningsvolymen, marknadsandelen, lönsamheten, avkastningen på investeringar och kassaflödet.

| (87) | Med beaktande av alla faktorer och särskilt av att gemenskapsindustrins marknadsandel föll samtidigt som förbrukningen ökade och att betydande förluster ledde till sjunkande investeringar under undersökningsperioden dras preliminärt den slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.1 och 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(87)

Med beaktande av alla faktorer och särskilt av att gemenskapsindustrins marknadsandel föll samtidigt som förbrukningen ökade och att betydande förluster ledde till sjunkande investeringar under undersökningsperioden dras preliminärt den slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.1 och 3.5 i grundförordningen.

F.   ORSAKSSAMBAND I FRÅGA OM UPPKOMST AV SKADA

1.   Inledning

| (88) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om det verkligen var den dumpade importen av gaffelvagnar med ursprung i Kina som var orsaken till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. I syfte att se till att sådan skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen inte tillskrevs den dumpade importen prövade kommissionen därför om sådana andra faktorer samtidigt skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada. |
| --- | --- |

(88)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om det verkligen var den dumpade importen av gaffelvagnar med ursprung i Kina som var orsaken till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. I syfte att se till att sådan skada som vållats av andra faktorer än den dumpade importen inte tillskrevs den dumpade importen prövade kommissionen därför om sådana andra faktorer samtidigt skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada.

2.   Verkningar av den dumpade importen

| (89) | Volymen av den dumpade importen från Kina ökade med 138 % under skadeundersökningsperioden. Den dumpade importen ökade i snabbare takt än förbrukningen i gemenskapen, som ökade med 17 % under samma period. Ökningen av importen och av förbrukningen sammanföll tidsmässigt med en nedgång i gemenskapsindustrins försäljningsvolym. Den dumpade importens marknadsandel ökade med mer än 100 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen av den dumpade importens marknadsandel sammanföll tidsmässigt med en nedgång i gemenskapsindustrins marknadsandel. Importen från Kina föreföll att ha tagit över de marknadsandelar som gemenskapsindustrin förlorade. |
| --- | --- |

(89)

Volymen av den dumpade importen från Kina ökade med 138 % under skadeundersökningsperioden. Den dumpade importen ökade i snabbare takt än förbrukningen i gemenskapen, som ökade med 17 % under samma period. Ökningen av importen och av förbrukningen sammanföll tidsmässigt med en nedgång i gemenskapsindustrins försäljningsvolym. Den dumpade importens marknadsandel ökade med mer än 100 % under skadeundersökningsperioden. Ökningen av den dumpade importens marknadsandel sammanföll tidsmässigt med en nedgång i gemenskapsindustrins marknadsandel. Importen från Kina föreföll att ha tagit över de marknadsandelar som gemenskapsindustrin förlorade.

| (90) | Eftersom volymen av den dumpade importen från Kina ökade i så stor omfattning och priserna på dessa importvaror med mycket stor marginal underskred gemenskapsindustrins priser, är det rimligt att anta att denna utveckling låg bakom de sjunkande priserna på gemenskapsmarknaden, vilka i sin tur ledde till förluster för gemenskapsindustrin. De låga priserna på den dumpade importen ledde också till ett tryck nedåt på priserna och till att gemenskapsindustrin hindrades från att höja sina priser för att täcka kostnadsökningar. Gemenskapsindustrin kunde inte heller öka sitt kapacitetsutnyttjande, vilket den med tanke på den ökande förbrukningen under skadeundersökningsperioden rimligtvis borde ha kunnat göra under normala omständigheter. |
| --- | --- |

(90)

Eftersom volymen av den dumpade importen från Kina ökade i så stor omfattning och priserna på dessa importvaror med mycket stor marginal underskred gemenskapsindustrins priser, är det rimligt att anta att denna utveckling låg bakom de sjunkande priserna på gemenskapsmarknaden, vilka i sin tur ledde till förluster för gemenskapsindustrin. De låga priserna på den dumpade importen ledde också till ett tryck nedåt på priserna och till att gemenskapsindustrin hindrades från att höja sina priser för att täcka kostnadsökningar. Gemenskapsindustrin kunde inte heller öka sitt kapacitetsutnyttjande, vilket den med tanke på den ökande förbrukningen under skadeundersökningsperioden rimligtvis borde ha kunnat göra under normala omständigheter.

| (91) | Därför dras preliminärt den slutsatsen att trycket från den berörda importen spelade en avgörande roll i försämringen av gemenskapsindustrins situation. Försämringen tog sig särskilt uttryck i sjunkande försäljning, marknadsandel, lönsamhet och avkastning på investeringar och i större svårigheter att anskaffa kapital. |
| --- | --- |

(91)

Därför dras preliminärt den slutsatsen att trycket från den berörda importen spelade en avgörande roll i försämringen av gemenskapsindustrins situation. Försämringen tog sig särskilt uttryck i sjunkande försäljning, marknadsandel, lönsamhet och avkastning på investeringar och i större svårigheter att anskaffa kapital.

3.   Verkningar av andra faktorer

a)   Gemenskapsindustrins exportresultat

| (92) | Det bör noteras att gemenskapsindustrins exportresultat försämrades under undersökningsperioden. Exportvolymen under skadeundersökningsperioden utgjorde dock endast 11 % av gemenskapsindustrins totala försäljningsvolym under den perioden. Gemenskapsindustrins genomsnittliga exportpriser under skadeundersökningsperioden befanns vara lägre än dess genomsnittliga priser i gemenskapen under den perioden. Detta kan dock huvudsakligen hänföras till skillnader i produktmixen. Det bör också noteras att de kinesiska produkternas närvaro på exportmarknaderna ledde till att gemenskapsindustrin fick vidkännas minskade vinster på sin exportförsäljning. Exportförsäljningen gick i motsats till försäljningen i gemenskapen dock med viss vinst fram till undersökningsperioden och kan därför inte i någon väsentlig utsträckning ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin led.










  Försäljning utanför gemenskapen | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (i antal enheter) | 28 454 | 20 996 | 19 774 | 16 714 | 14 736 |
| Index | 100 | 74 | 69 | 59 | 52 |
| Försäljningspris (i antal euro per enhet) | 245 | 232 | 223 | 222 | 226 |
| Index | 100 | 95 | 91 | 91 | 92 |

(92)

Det bör noteras att gemenskapsindustrins exportresultat försämrades under undersökningsperioden. Exportvolymen under skadeundersökningsperioden utgjorde dock endast 11 % av gemenskapsindustrins totala försäljningsvolym under den perioden. Gemenskapsindustrins genomsnittliga exportpriser under skadeundersökningsperioden befanns vara lägre än dess genomsnittliga priser i gemenskapen under den perioden. Detta kan dock huvudsakligen hänföras till skillnader i produktmixen. Det bör också noteras att de kinesiska produkternas närvaro på exportmarknaderna ledde till att gemenskapsindustrin fick vidkännas minskade vinster på sin exportförsäljning. Exportförsäljningen gick i motsats till försäljningen i gemenskapen dock med viss vinst fram till undersökningsperioden och kan därför inte i någon väsentlig utsträckning ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin led.

Försäljning utanför gemenskapen

2000

2001

2002

2003

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym (i antal enheter)

28 454

20 996

19 774

16 714

14 736

Index

100

74

69

59

52

Försäljningspris (i antal euro per enhet)

245

232

223

222

226

Index

100

95

91

91

92

| (93) | Med tanke på att exportförsäljningen utgör en så liten del av gemenskapsindustrins verksamhet kan den inte anses utgöra en faktor som kan vålla de berörda företagen väsentlig skada. |
| --- | --- |

(93)

Med tanke på att exportförsäljningen utgör en så liten del av gemenskapsindustrins verksamhet kan den inte anses utgöra en faktor som kan vålla de berörda företagen väsentlig skada.

b)   Gemenskapsindustrins investeringar

| (94) | Under skadeundersökningsperioden gjordes, såsom nämnts ovan, stora investeringar. De stora investeringarna under 2001 och 2002 började planeras redan under 1999, innan de kinesiska företagen började exportera i stor skala till gemenskapsmarknaden, och skulle under normala omständigheter (dvs. utan dumpad import) ha ansetts utgöra sunda investeringsbeslut. Dessutom utgjordes den största delen av investeringarna av ersättningsinvesteringar. |
| --- | --- |

(94)

Under skadeundersökningsperioden gjordes, såsom nämnts ovan, stora investeringar. De stora investeringarna under 2001 och 2002 började planeras redan under 1999, innan de kinesiska företagen började exportera i stor skala till gemenskapsmarknaden, och skulle under normala omständigheter (dvs. utan dumpad import) ha ansetts utgöra sunda investeringsbeslut. Dessutom utgjordes den största delen av investeringarna av ersättningsinvesteringar.

c)   Import från andra tredjeländer

| (95) | Importen från andra tredjeländer än Kina kan inte ha givit upphov till någon väsentlig skada, eftersom den var så liten. Denna import utgjorde endast 11 % av den totala importen under skadeundersökningsperioden och dess marknadsandel sjönk under den perioden, till bara 4 % under undersökningsperioden. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Annan import (i antal enheter) | 29 442 | 20 426 | 13 742 | 19 804 | 18 927 |
| Index | 100 | 69 | 47 | 67 | 64 |
| Marknadsandel för annan import | 7 % | 5 % | 3 % | 4 % | 4 % |
| Index | 100 | 68 | 48 | 58 | 55 |

(95)

Importen från andra tredjeländer än Kina kan inte ha givit upphov till någon väsentlig skada, eftersom den var så liten. Denna import utgjorde endast 11 % av den totala importen under skadeundersökningsperioden och dess marknadsandel sjönk under den perioden, till bara 4 % under undersökningsperioden.

2000

2001

2002

2003

Undersökningsperioden

Annan import (i antal enheter)

29 442

20 426

13 742

19 804

18 927

Index

100

69

47

67

64

Marknadsandel för annan import

7 %

5 %

3 %

4 %

4 %

Index

100

68

48

58

55

| (96) | Undersökningen visade att utvidgningen av gemenskapen inte har någon betydelse för dessa avgöranden, som träffats på grundval av de femton ”gamla” medlemsstaterna. Det finns ingen större produktion i de nya medlemsstaterna, bara några små tillverkare i Polen, Tjeckien, Slovakien och Slovenien. |
| --- | --- |

(96)

Undersökningen visade att utvidgningen av gemenskapen inte har någon betydelse för dessa avgöranden, som träffats på grundval av de femton ”gamla” medlemsstaterna. Det finns ingen större produktion i de nya medlemsstaterna, bara några små tillverkare i Polen, Tjeckien, Slovakien och Slovenien.

d)   Växelkursen mellan euron och US-dollarn

| (97) | Vissa berörda parter gjorde gällande att den skada som gemenskapsindustrin eventuellt lidit var en följd av den för de kinesiska tillverkarna gynnsamma växelkursen mellan euron och US-dollarn. |
| --- | --- |

(97)

Vissa berörda parter gjorde gällande att den skada som gemenskapsindustrin eventuellt lidit var en följd av den för de kinesiska tillverkarna gynnsamma växelkursen mellan euron och US-dollarn.

| (98) | Vad gaffelvagnar beträffar kom apprecieringen av euron även importen från andra länder än Kina till godo. Den importen minskade emellertid under skadeundersökningsperioden, medan importen från Kina ökade med 138 % under samma period. Även om det vid första påseendet inte kan uteslutas att eurons appreciering i förhållande till dollarn kan ha gynnat importen av den berörda produkten från Kina, tyder den omständigheten att växelkursvariationerna inte hade några konsekvenser för importen från andra länder på att apprecieringen inte kan anses utgöra en orsak till det kraftiga uppsvinget för den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(98)

Vad gaffelvagnar beträffar kom apprecieringen av euron även importen från andra länder än Kina till godo. Den importen minskade emellertid under skadeundersökningsperioden, medan importen från Kina ökade med 138 % under samma period. Även om det vid första påseendet inte kan uteslutas att eurons appreciering i förhållande till dollarn kan ha gynnat importen av den berörda produkten från Kina, tyder den omständigheten att växelkursvariationerna inte hade några konsekvenser för importen från andra länder på att apprecieringen inte kan anses utgöra en orsak till det kraftiga uppsvinget för den dumpade importen från Kina.

e)   Försäljningsstrategi

| (99) | Vissa berörda parter gjorde gällande att gemenskapsindustrin erbjöd en del av sina största kunder produkter till priser som var betydligt lägre än priserna på de från Kina importerade produkterna. Enligt de berörda parterna skedde detta på grund av att gaffelvagnar används som ”försäljningsargument” när det gäller att få kunder att köpa större och dyrare godshanteringsutrustningar. Detta förfarande kunde enligt de berörda parterna ha vållat den skada som gemenskapsindustrin ansåg sig ha lidit. |
| --- | --- |

(99)

Vissa berörda parter gjorde gällande att gemenskapsindustrin erbjöd en del av sina största kunder produkter till priser som var betydligt lägre än priserna på de från Kina importerade produkterna. Enligt de berörda parterna skedde detta på grund av att gaffelvagnar används som ”försäljningsargument” när det gäller att få kunder att köpa större och dyrare godshanteringsutrustningar. Detta förfarande kunde enligt de berörda parterna ha vållat den skada som gemenskapsindustrin ansåg sig ha lidit.

| (100) | Det bör noteras att det faktiskt ofta förekommer att gaffelvagnar används som ”försäljningsargument” när det gäller att få kunder att köpa ett större antal gaffelvagnar eller dyrare godshanteringsutrustningar. Det finns dock inget som tyder på att detta förfarande gäller ett stort antal enheter eller att gaffelvagnarna i fråga säljs till särskilt låga priser. |
| --- | --- |

(100)

Det bör noteras att det faktiskt ofta förekommer att gaffelvagnar används som ”försäljningsargument” när det gäller att få kunder att köpa ett större antal gaffelvagnar eller dyrare godshanteringsutrustningar. Det finns dock inget som tyder på att detta förfarande gäller ett stort antal enheter eller att gaffelvagnarna i fråga säljs till särskilt låga priser.

f)   Strategiska misstag från gemenskapstillverkarnas sida, såsom lansering av produkter av lägre kvalitet och kontraktstillverkning av delar

| (101) | Vissa importörer i gemenskapen hävdade att den skada som gemenskapsindustrin lidit hade uppkommit bl.a. till följd av att gemenskapsindustrin hade lanserat produkter av lägre kvalitet på gemenskapsmarknaden och lagt ut tillverkning av delar på entreprenad. |
| --- | --- |

(101)

Vissa importörer i gemenskapen hävdade att den skada som gemenskapsindustrin lidit hade uppkommit bl.a. till följd av att gemenskapsindustrin hade lanserat produkter av lägre kvalitet på gemenskapsmarknaden och lagt ut tillverkning av delar på entreprenad.

| (102) | Undersökningen visade att vissa tillverkare i gemenskapen hade lanserat nya modeller som i förhållande till deras standardmodeller var av lägre kvalitet och såldes till lägre priser. Tillverkarna i fråga hävdade dock att detta hade skett till svar på det stora inflödet av dumpad import av sådana varor från Kina snarare än som en reaktion på en normal utveckling på marknaden. |
| --- | --- |

(102)

Undersökningen visade att vissa tillverkare i gemenskapen hade lanserat nya modeller som i förhållande till deras standardmodeller var av lägre kvalitet och såldes till lägre priser. Tillverkarna i fråga hävdade dock att detta hade skett till svar på det stora inflödet av dumpad import av sådana varor från Kina snarare än som en reaktion på en normal utveckling på marknaden.

| (103) | Tillverkarna anförde samma skäl för att förklara varför de hade lagt ut tillverkning av vissa delar på entreprenad. De kände sig tvungna att maximera vinsterna och minska förlusterna så länge den kinesiska dumpningen fortsatte. |
| --- | --- |

(103)

Tillverkarna anförde samma skäl för att förklara varför de hade lagt ut tillverkning av vissa delar på entreprenad. De kände sig tvungna att maximera vinsterna och minska förlusterna så länge den kinesiska dumpningen fortsatte.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (104) | Undersökningen visade att en omfattande import av dumpade varor från Kina ledde till att gemenskapsindustrins priser föll betydligt, huvudsakligen på grund av att priserna på de kinesiska varorna kraftigt underskred gemenskapsindustrins priser och gav upphov till ett tryck nedåt på priserna. Gemenskapsindustrin försökte behålla sin marknadsandel och ett tillfredsställande kapacitetsutnyttjande, men detta lyckades inte. Volymen av importen från Kina och den importens marknadsandel ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Kommissionen drog preliminärt den slutsatsen att importen från Kina var huvudorsaken eller rent av den enda orsaken till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(104)

Undersökningen visade att en omfattande import av dumpade varor från Kina ledde till att gemenskapsindustrins priser föll betydligt, huvudsakligen på grund av att priserna på de kinesiska varorna kraftigt underskred gemenskapsindustrins priser och gav upphov till ett tryck nedåt på priserna. Gemenskapsindustrin försökte behålla sin marknadsandel och ett tillfredsställande kapacitetsutnyttjande, men detta lyckades inte. Volymen av importen från Kina och den importens marknadsandel ökade kraftigt under skadeundersökningsperioden. Kommissionen drog preliminärt den slutsatsen att importen från Kina var huvudorsaken eller rent av den enda orsaken till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (105) | På grundval av analysen i avsnittet ovan, i samband med vilken alla eventuella verkningar av andra faktorer än den dumpade importen på gemenskapsindustrins situation tydligt särskiljdes och avgränsades från de skadliga verkningarna av den dumpade importen, dras preliminärt den slutsatsen att dessa andra faktorer inte i någon väsentlig utsträckning bidrog till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Därför dras preliminärt den slutsatsen att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit – vilken skada tog sig uttryck i en negativ utveckling hos alla indikatorer på skada och särskilt i förluster, negativ avkastning på försäljning och på investeringar och svårigheter att anskaffa kapital – orsakades av den dumpade importen med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(105)

På grundval av analysen i avsnittet ovan, i samband med vilken alla eventuella verkningar av andra faktorer än den dumpade importen på gemenskapsindustrins situation tydligt särskiljdes och avgränsades från de skadliga verkningarna av den dumpade importen, dras preliminärt den slutsatsen att dessa andra faktorer inte i någon väsentlig utsträckning bidrog till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Därför dras preliminärt den slutsatsen att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit – vilken skada tog sig uttryck i en negativ utveckling hos alla indikatorer på skada och särskilt i förluster, negativ avkastning på försäljning och på investeringar och svårigheter att anskaffa kapital – orsakades av den dumpade importen med ursprung i Kina.

G.   GEMENSKAPENS INTRESSE

1.   Allmänna anmärkningar

| (106) | Kommissionen undersökte huruvida det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägde kommissionen på grundval av all inlämnad bevisning vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för de parter som berörs av detta förfarande samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs. |
| --- | --- |

(106)

Kommissionen undersökte huruvida det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägde kommissionen på grundval av all inlämnad bevisning vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för de parter som berörs av detta förfarande samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs.

2.   Gemenskapsindustrins intresse

| (107) | Gemenskapens industri utgjordes tidigare av ett stort antal små och stora tillverkare av gaffelvagnar. Undersökningen visade att ett flertal företag upphörde med tillverkningen före, under och omedelbart efter skadeundersökningsperioden. Flera av dessa tidigare tillverkare ägnar sig nu åt att importera och handla med den berörda produkten. De fyra företag som enligt definitionen i denna förordning utgör gemenskapsindustrin var under 2003 och undersökningsperioden tvungna att vidta drastiska omstruktureringsåtgärder såsom nedläggningar av produktionsanläggningar och friställningar av arbetskraft. |
| --- | --- |

(107)

Gemenskapens industri utgjordes tidigare av ett stort antal små och stora tillverkare av gaffelvagnar. Undersökningen visade att ett flertal företag upphörde med tillverkningen före, under och omedelbart efter skadeundersökningsperioden. Flera av dessa tidigare tillverkare ägnar sig nu åt att importera och handla med den berörda produkten. De fyra företag som enligt definitionen i denna förordning utgör gemenskapsindustrin var under 2003 och undersökningsperioden tvungna att vidta drastiska omstruktureringsåtgärder såsom nedläggningar av produktionsanläggningar och friställningar av arbetskraft.

| (108) | Om antidumpningsåtgärder införs, kan man vänta sig att gemenskapsindustrins försäljningsvolymer och försäljningspriser på gemenskapsmarknaden kommer att öka. Detta skulle förbättra gemenskapsindustrins lönsamhet och minska risken för ytterligare nedläggningar. Det är också möjligt att en del av de produktionsanläggningar som måst stängas kan komma att öppnas igen och erbjuda nya möjligheter till sysselsättning. |
| --- | --- |

(108)

Om antidumpningsåtgärder införs, kan man vänta sig att gemenskapsindustrins försäljningsvolymer och försäljningspriser på gemenskapsmarknaden kommer att öka. Detta skulle förbättra gemenskapsindustrins lönsamhet och minska risken för ytterligare nedläggningar. Det är också möjligt att en del av de produktionsanläggningar som måst stängas kan komma att öppnas igen och erbjuda nya möjligheter till sysselsättning.

| (109) | Om det inte införs antidumpningsåtgärder, är det däremot sannolikt att den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrin kommer att fortsätta. Gemenskapsindustrin skulle troligen fortsätta att förlora marknadsandelar och dess förluster skulle på kort sikt fortsätta att stiga. På längre sikt skulle produktionen i gemenskapen upphöra. |
| --- | --- |

(109)

Om det inte införs antidumpningsåtgärder, är det däremot sannolikt att den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrin kommer att fortsätta. Gemenskapsindustrin skulle troligen fortsätta att förlora marknadsandelar och dess förluster skulle på kort sikt fortsätta att stiga. På längre sikt skulle produktionen i gemenskapen upphöra.

3.   Gemenskapsunderleverantörers intresse

| (110) | Ingen av gemenskapens underleverantörer till gaffelvagnsindustrin inkom inom ramen för undersökningen med någon framställning i form av ett svar på frågeformuläret. Det står emellertid klart att flera underleverantörer kommer att påverkas allvarligt om åtgärder inte införs och att de troligen kommer att bli tvungna att lägga ned verksamheten i så fall. Anledningen till detta är att det rör sig om små företag som levererar delar till framställningen av hydrauliken eller som levererar hjul och att företagen för sin överlevnad är beroende av sin försäljning av delar till gemenskapens tillverkare av gaffelvagnar. |
| --- | --- |

(110)

Ingen av gemenskapens underleverantörer till gaffelvagnsindustrin inkom inom ramen för undersökningen med någon framställning i form av ett svar på frågeformuläret. Det står emellertid klart att flera underleverantörer kommer att påverkas allvarligt om åtgärder inte införs och att de troligen kommer att bli tvungna att lägga ned verksamheten i så fall. Anledningen till detta är att det rör sig om små företag som levererar delar till framställningen av hydrauliken eller som levererar hjul och att företagen för sin överlevnad är beroende av sin försäljning av delar till gemenskapens tillverkare av gaffelvagnar.

4.   Oberoende importörers/handlares intresse

| (111) | Ett stort antal oberoende importörer/handlare svarade på frågeformuläret inom den fastställda tidsfristen och samarbetade med kommissionen i samband med undersökningen. De uttalade sig alla mot införande av åtgärder. |
| --- | --- |

(111)

Ett stort antal oberoende importörer/handlare svarade på frågeformuläret inom den fastställda tidsfristen och samarbetade med kommissionen i samband med undersökningen. De uttalade sig alla mot införande av åtgärder.

| (112) | De importörer/handlare som inkom med framställningar i detta ärende skiljer sig åt en hel del, såväl i fråga om storlek som i fråga om hur viktig gaffelvagnsförsäljningen är i deras samlade verksamhet. Ett litet antal importörer/handlare är rätt beroende av affärsområdet gaffelvagnar, eftersom det kan utgöra upp till 95 % av deras omsättning. Undersökningen visade dock att gaffelvagnsförsäljningen utgör mindre än 3 % av omsättningen hos de flesta importörerna/handlarna. Det är inte troligt att de företagen kommer att påverkas nämnvärt om antidumpningsåtgärder införs, eftersom affärsområdet gaffelvagnar inte utgör deras huvudaffärsområde och det är enkelt för dem att ändra sin produktportfölj. Många av dessa importörer/handlare är dessutom, eller var åtminstone tidigare, kunder hos gemenskapsindustrin och kan vid behov byta leverantör. |
| --- | --- |

(112)

De importörer/handlare som inkom med framställningar i detta ärende skiljer sig åt en hel del, såväl i fråga om storlek som i fråga om hur viktig gaffelvagnsförsäljningen är i deras samlade verksamhet. Ett litet antal importörer/handlare är rätt beroende av affärsområdet gaffelvagnar, eftersom det kan utgöra upp till 95 % av deras omsättning. Undersökningen visade dock att gaffelvagnsförsäljningen utgör mindre än 3 % av omsättningen hos de flesta importörerna/handlarna. Det är inte troligt att de företagen kommer att påverkas nämnvärt om antidumpningsåtgärder införs, eftersom affärsområdet gaffelvagnar inte utgör deras huvudaffärsområde och det är enkelt för dem att ändra sin produktportfölj. Många av dessa importörer/handlare är dessutom, eller var åtminstone tidigare, kunder hos gemenskapsindustrin och kan vid behov byta leverantör.

| (113) | Importörerna gjorde också gällande att tillverkningen i gemenskapen inte är tillräckligt stor för att täcka efterfrågan och att import därför är nödvändig. De hävdade också att gemenskapens tillverkare inte kunde erbjuda samma kvalitet och inte heller samma flexibilitet i fråga om leverans av produkten. Det står helt klart att tillverkningen i gemenskapen inte kan täcka behovet i gemenskapen, men det finns en betydande outnyttjad produktionskapacitet i gemenskapen och det finns andra länder att importera från. Syftet med antidumpningsåtgärder är för övrigt inte att få bort importen från Kina, utan att se till att varorna säljs till rättvisa priser på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(113)

Importörerna gjorde också gällande att tillverkningen i gemenskapen inte är tillräckligt stor för att täcka efterfrågan och att import därför är nödvändig. De hävdade också att gemenskapens tillverkare inte kunde erbjuda samma kvalitet och inte heller samma flexibilitet i fråga om leverans av produkten. Det står helt klart att tillverkningen i gemenskapen inte kan täcka behovet i gemenskapen, men det finns en betydande outnyttjad produktionskapacitet i gemenskapen och det finns andra länder att importera från. Syftet med antidumpningsåtgärder är för övrigt inte att få bort importen från Kina, utan att se till att varorna säljs till rättvisa priser på gemenskapsmarknaden.

| (114) | Därför dras preliminärt den slutsatsen att antidumpningsåtgärder inte skulle ha några betydande verkningar på oberoende importörers och handlares situation. |
| --- | --- |

(114)

Därför dras preliminärt den slutsatsen att antidumpningsåtgärder inte skulle ha några betydande verkningar på oberoende importörers och handlares situation.

5.   Användares intresse

| (115) | Till de stora användarna av gaffelvagnar hör lager, supermarkets och transport- och godshanteringsföretag. Två användare svarade på det relevanta frågeformuläret. De var neutrala i fråga om införande av åtgärder. De lämnade inte heller några uppgifter om vilka konsekvenser antidumpningsåtgärder skulle kunna få för deras verksamhet. Gaffelvagnar torde hur som helst vara av ringa betydelse i deras verksamhet. |
| --- | --- |

(115)

Till de stora användarna av gaffelvagnar hör lager, supermarkets och transport- och godshanteringsföretag. Två användare svarade på det relevanta frågeformuläret. De var neutrala i fråga om införande av åtgärder. De lämnade inte heller några uppgifter om vilka konsekvenser antidumpningsåtgärder skulle kunna få för deras verksamhet. Gaffelvagnar torde hur som helst vara av ringa betydelse i deras verksamhet.

| (116) | Eftersom det inte var fler användare som samarbetade med kommissionen i samband med undersökningen, dras preliminärt den slutsatsen att antidumpningsåtgärder inte torde ha några större konsekvenser för användarna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(116)

Eftersom det inte var fler användare som samarbetade med kommissionen i samband med undersökningen, dras preliminärt den slutsatsen att antidumpningsåtgärder inte torde ha några större konsekvenser för användarna i gemenskapen.

6.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (117) | Det bör noteras att gemenskapsindustrins förluster är en följd av dess svårigheter att konkurrera med den orättvist lågt prissatta dumpade importen. |
| --- | --- |

(117)

Det bör noteras att gemenskapsindustrins förluster är en följd av dess svårigheter att konkurrera med den orättvist lågt prissatta dumpade importen.

| (118) | Om åtgärder införs kommer enligt kommissionens uppfattning en rättvis konkurrens att återupprättas på marknaden. Gemenskapsindustrin torde i så fall åtminstone kunna öka sin försäljningsvolym och – kanske i begränsad utsträckning – sina försäljningspriser och därmed generera en sådan avkastningsnivå som krävs för att rättfärdiga fortsatta investeringar i produktionsanläggningarna. Att avstå från att införa åtgärder innebär att gemenskapsindustrins möjligheter att klara sig allvarligt hotas. Om gemenskapsindustrin försvinner, leder detta till att utbudet och konkurrensen minskar, vilket är till nackdel för användarna. |
| --- | --- |

(118)

Om åtgärder införs kommer enligt kommissionens uppfattning en rättvis konkurrens att återupprättas på marknaden. Gemenskapsindustrin torde i så fall åtminstone kunna öka sin försäljningsvolym och – kanske i begränsad utsträckning – sina försäljningspriser och därmed generera en sådan avkastningsnivå som krävs för att rättfärdiga fortsatta investeringar i produktionsanläggningarna. Att avstå från att införa åtgärder innebär att gemenskapsindustrins möjligheter att klara sig allvarligt hotas. Om gemenskapsindustrin försvinner, leder detta till att utbudet och konkurrensen minskar, vilket är till nackdel för användarna.

| (119) | Mot bakgrund av det som anges ovan dras preliminärt den slutsatsen att införande av provisoriska antidumpningsåtgärder inte skulle stå i strid med gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(119)

Mot bakgrund av det som anges ovan dras preliminärt den slutsatsen att införande av provisoriska antidumpningsåtgärder inte skulle stå i strid med gemenskapens intresse.

H.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (120) | Med beaktande av de preliminära slutsatserna om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör det införas provisoriska antidumpningsåtgärder, i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(120)

Med beaktande av de preliminära slutsatserna om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör det införas provisoriska antidumpningsåtgärder, i syfte att förhindra att den dumpade importen vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

| (121) | Vid fastställandet av nivån på de preliminära antidumpningstullarna togs det hänsyn såväl till de fastställda dumpningsmarginalerna som till det belopp i tull som krävs för att den skada som gemenskapsindustrin lider skall undanröjas. |
| --- | --- |

(121)

Vid fastställandet av nivån på de preliminära antidumpningstullarna togs det hänsyn såväl till de fastställda dumpningsmarginalerna som till det belopp i tull som krävs för att den skada som gemenskapsindustrin lider skall undanröjas.

| (122) | Nivån på de preliminära antidumpningstullarna bör vara tillräckligt hög för att den skada som den berörda importen vållar skall undanröjas, men den får inte överstiga de fastställda dumpningsmarginalerna. Vid beräkningen av det belopp i tull som krävs för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen utgick kommissionen ifrån att antidumpningsåtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och sammantaget uppnå en sådan vinst före skatt som en industri av den typen rimligtvis borde kunna uppnå på försäljning i gemenskapen av en likadan produkt under normala konkurrensförhållanden (dvs. utan dumpad import). Den vinstmarginal före skatt som användes vid beräkningen var 5 % av omsättningen, eftersom det hade visat sig att det var den vinstmarginal som rimligtvis kunde förväntas utan någon skadevållande dumpning (det var nämligen den vinstmarginal som gemenskapsindustrin hade uppnått innan importen från Kina till gemenskapen under skadeundersökningsperioden började öka väsentligt). På denna grundval beräknades för gemenskapsindustrin ett icke skadevållande pris för den likadana produkten. Det icke skadevållande priset erhölls genom att 5 % vinst (dvs. vinstmarginalen enligt ovan) lades till produktionskostnaderna. |
| --- | --- |

(122)

Nivån på de preliminära antidumpningstullarna bör vara tillräckligt hög för att den skada som den berörda importen vållar skall undanröjas, men den får inte överstiga de fastställda dumpningsmarginalerna. Vid beräkningen av det belopp i tull som krävs för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen utgick kommissionen ifrån att antidumpningsåtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och sammantaget uppnå en sådan vinst före skatt som en industri av den typen rimligtvis borde kunna uppnå på försäljning i gemenskapen av en likadan produkt under normala konkurrensförhållanden (dvs. utan dumpad import). Den vinstmarginal före skatt som användes vid beräkningen var 5 % av omsättningen, eftersom det hade visat sig att det var den vinstmarginal som rimligtvis kunde förväntas utan någon skadevållande dumpning (det var nämligen den vinstmarginal som gemenskapsindustrin hade uppnått innan importen från Kina till gemenskapen under skadeundersökningsperioden började öka väsentligt). På denna grundval beräknades för gemenskapsindustrin ett icke skadevållande pris för den likadana produkten. Det icke skadevållande priset erhölls genom att 5 % vinst (dvs. vinstmarginalen enligt ovan) lades till produktionskostnaderna.

| (123) | Den erforderliga prisökningen fastställdes därefter på grundval av jämförelser mellan de vägda genomsnittliga cif-importpriserna, såsom dessa fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det beräknade icke skadevållande priset för gemenskapsindustrins produkter vid försäljning på gemenskapsmarknaden. De skillnader som framgick av jämförelserna uttrycktes därpå i procent av de genomsnittliga cif-importpriserna. De på detta vis uttryckta skillnaderna översteg i samtliga fall de fastställda dumpningsmarginalerna. |
| --- | --- |

(123)

Den erforderliga prisökningen fastställdes därefter på grundval av jämförelser mellan de vägda genomsnittliga cif-importpriserna, såsom dessa fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det beräknade icke skadevållande priset för gemenskapsindustrins produkter vid försäljning på gemenskapsmarknaden. De skillnader som framgick av jämförelserna uttrycktes därpå i procent av de genomsnittliga cif-importpriserna. De på detta vis uttryckta skillnaderna översteg i samtliga fall de fastställda dumpningsmarginalerna.

2.   Provisoriska åtgärder

| (124) | Nivån för undanröjande av skada är alltså högre än de fastställda dumpningsmarginalerna, men nivån på de preliminära antidumpningstullarna får enligt artikel 7.2 i grundförordningen inte överstiga dumpningsmarginalerna. Tullsatserna för de preliminära antidumpningstullarna för Kina bör därför fastställas enligt nedan.






  Kina | Antidumpningstullsats |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kina | 37,6 % |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kina | 29,7 % |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kina | 40,3 % |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kina | 35,9 % |
| Alla övriga företag | 49,6 % |

(124)

Nivån för undanröjande av skada är alltså högre än de fastställda dumpningsmarginalerna, men nivån på de preliminära antidumpningstullarna får enligt artikel 7.2 i grundförordningen inte överstiga dumpningsmarginalerna. Tullsatserna för de preliminära antidumpningstullarna för Kina bör därför fastställas enligt nedan.

Kina

Antidumpningstullsats

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kina

37,6 %

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kina

29,7 %

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kina

40,3 %

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kina

35,9 %

Alla övriga företag

49,6 %

| (125) | De individuella, företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av undersökningen. De återspeglar alltså situationen under undersökningen vad de berörda företagen beträffar. Tullsatserna i fråga är följaktligen (i motsats till den landsomfattande tullsats som är tillämplig för ”alla övriga företag”) tillämpliga uteslutande på import av sådana produkter som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de nämnda företagen, dvs. de specifika rättsliga entiteterna. Importerade produkter som tillverkats av företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet av entiteter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, omfattas inte av dessa tullsatser, utan av den tullsats som är tillämplig för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(125)

De individuella, företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av undersökningen. De återspeglar alltså situationen under undersökningen vad de berörda företagen beträffar. Tullsatserna i fråga är följaktligen (i motsats till den landsomfattande tullsats som är tillämplig för ”alla övriga företag”) tillämpliga uteslutande på import av sådana produkter som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av de nämnda företagen, dvs. de specifika rättsliga entiteterna. Importerade produkter som tillverkats av företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet av entiteter som är de uttryckligen nämnda företagen närstående, omfattas inte av dessa tullsatser, utan av den tullsats som är tillämplig för ”alla övriga företag”.

| (126) | Varje begäran om tillämpning av dessa individuella, företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att en entitet har bytt namn eller att en ny tillverknings- eller försäljningsentitet har etablerats) bör sändas till kommissionen (3) utan dröjsmål tillsammans med alla relevanta uppgifter (t.ex. om sådana eventuella ändringar av företagets tillverknings-, hemmamarknadsförsäljnings- och exportförsäljningsverksamhet som hör samman med namnbytet eller etableringen av tillverknings- eller försäljningsentiteten). Kommissionen kan i sådana fall efter samråd med rådgivande kommittén komma att ändra förordningen genom att uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(126)

Varje begäran om tillämpning av dessa individuella, företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att en entitet har bytt namn eller att en ny tillverknings- eller försäljningsentitet har etablerats) bör sändas till kommissionen (3) utan dröjsmål tillsammans med alla relevanta uppgifter (t.ex. om sådana eventuella ändringar av företagets tillverknings-, hemmamarknadsförsäljnings- och exportförsäljningsverksamhet som hör samman med namnbytet eller etableringen av tillverknings- eller försäljningsentiteten). Kommissionen kan i sådana fall efter samråd med rådgivande kommittén komma att ändra förordningen genom att uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser.

I.   SLUTBESTÄMMELSE

| (127) | Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den i tillkännagivandet om inledande av antidumpningsförfarandet angivna tidsfristen får lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att de avgöranden rörande införande av tullar som träffats för denna förordnings syften är preliminära och kan komma att behöva omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar. |
| --- | --- |

(127)

Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den i tillkännagivandet om inledande av antidumpningsförfarandet angivna tidsfristen får lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att de avgöranden rörande införande av tullar som träffats för denna förordnings syften är preliminära och kan komma att behöva omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av sådana gaffelvagnar och väsentliga delar (dvs. chassin och hydraulik) till gaffelvagnar som omfattas av KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00 (Taric-nummer 8427900010 och 8431200010) och har sitt ursprung i Kina.

2.   Tullsatsen för den på nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull tillämpliga preliminära antidumpningstullen på import skall vara enligt nedan för de produkter som framställts av de i tabellen angivna företagen.

| Kina | Tullsats (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kina | 37,6 | A600 |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kina | 29,7 | A601 |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kina | 40,3 | A602 |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kina | 35,9 | A603 |
| Alla övriga företag | 49,6 | A999 |

Kina

Tullsats (%)

Taric-tilläggsnummer

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kina

37,6

A600

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kina

29,7

A601

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kina

40,3

A602

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kina

35,9

A603

Alla övriga företag

49,6

A999

3.   Övergång till fri omsättning i gemenskapen för sådana produkter som avses i punkt 1 skall vara avhängig av att det ställs en säkerhet till ett belopp som motsvarar beloppet för den preliminära tullen.

4.   Om inte annat anges, skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom 30 dagar efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av förordningen, lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande lämna synpunkter på tillämpningen av förordningen.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 skall tillämpas under sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUT C 103, 29.4.2004, s. 85.

2

(3)

3

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat B |
| J-79 5/17 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Bryssel |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat B

J-79 5/17

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Bryssel

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 129/2005

av den 20 januari 2005

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen och ändring av förordning (EG) nr 955/98

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a i denna, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad den här förordningen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad den här förordningen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3.

| (4) | Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av tre månader. |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2), under en period av tre månader.

| (5) | Klassificeringen av ”tonfrekvensapparater” i kommissionens förordning (EG) nr 955/98 av den 29 april 1998 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen (3) har lett till att så kallade ”hemmabiosystem” klassificerats under KN-nummer 8543 89 95. Då dessa klassificeringar inte är i överensstämmelse med bilagan till denna förordning, måste de anses som oriktiga. |
| --- | --- |

(5)

Klassificeringen av ”tonfrekvensapparater” i kommissionens förordning (EG) nr 955/98 av den 29 april 1998 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen (3) har lett till att så kallade ”hemmabiosystem” klassificerats under KN-nummer 8543 89 95. Då dessa klassificeringar inte är i överensstämmelse med bilagan till denna förordning, måste de anses som oriktiga.

| (6) | Förordning (EG) nr 955/98 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(6)

Förordning (EG) nr 955/98 bör därför ändras.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i den bifogade tabellen skall i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i samma tabell.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter och som inte stämmer överens med de rättigheter som fastställs i denna förordning kan fortfarande åberopas enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av tre månader.

Artikel 3

Punkt 2 i bilagan till förordning (EG) nr 955/98 är struken.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 20 januari 2005.

På kommissionens vägnar

László KOVÁCS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1989/2004 (EUT L 344, 20.11.2004, s. 5).

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Anslutningsakten från 2003.

2

(3)  EGT L 133, 7.5.1998, s. 12.

3

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  (KN-nummer) | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | En vara uppbyggd i ett set, för försäljning i detaljhandeln, bestående av:






  — | en sammansatt apparat (en förstärkare, en AM/FM-radiomottagare och en dvd/cd-spelare), |

Varubeskrivning

Klassificering

(KN-nummer)

Motivering

(1)

(2)

(3)

1.

En vara uppbyggd i ett set, för försäljning i detaljhandeln, bestående av:

—

en sammansatt apparat (en förstärkare, en AM/FM-radiomottagare och en dvd/cd-spelare),

| — | en subwoofer, |
| --- | --- |

—

en subwoofer,

| — | fem högtalare, och |
| --- | --- |

—

fem högtalare, och

| — | en fjärrkontroll. |
| --- | --- |

—

en fjärrkontroll.

Varan (känd som ”hemmabiosystem”) är utformad för att återge audio- och videounderhållning i hemmet, huvudsakligen genom att återge ljud och bilder lagrade på en dvd.

8521 90 00

Klassificeringen är grundad på de allmänna bestämmelserna 1, 3 b och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 3 till avdelning XVI och lydelsen av KN-numren 8521 och 8521 90 00.

Varan är uppbyggd i ett set för försäljning i detaljhandeln, i vilket den sammansatta apparaten är den beståndsdel som ger setet dess huvudsakliga karaktär (allmänna bestämmelser 3 b).

I enlighet med vad som sägs i anmärkning 3 till avdelning XVI är dvd/cd-spelaren den komponent som svarar för den huvudsakliga arbetsuppgiften hos den sammansatta apparaten. Förstärkningen av ljudet och återgivningen av radiosignaler anses som sekundära funktioner i jämförelse med videoåtergivningen.

Setet skall följaktligen klassificeras som en apparat för inspelning eller återgivning av videosignaler i enlighet med KN-nummer 8521 90 00.

| 2. | En vara uppbyggd i ett set, för försäljning i detaljhandeln, bestående av:






  — | en AM/FM-radiomottagare med en förstärkare, |
| --- | --- | --- |

2.

En vara uppbyggd i ett set, för försäljning i detaljhandeln, bestående av:

—

en AM/FM-radiomottagare med en förstärkare,

| — | en dvd/cd-spelare, |
| --- | --- |

—

en dvd/cd-spelare,

| — | en subwoofer, |
| --- | --- |

—

en subwoofer,

| — | fem högtalare, och |
| --- | --- |

—

fem högtalare, och

| — | en fjärrkontroll. |
| --- | --- |

—

en fjärrkontroll.

Varan (känd som ”system för hembio”) är utformad för att återge audio- och videounderhållning i hemmet, huvudsakligen genom att återge ljud och bilder lagrade på en dvd.

8521 90 00

Klassificeringen är grundad på de allmänna bestämmelserna 1, 3 b och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen och lydelsen av KN-numren 8521 och 8521 90 00.

Varan är uppbyggd i ett set, för försäljning i detaljhandeln, i vilket dvd/cd-spelaren är den beståndsdel som ger setet dess huvudsakliga karaktär.

Setet skall följaktligen klassificeras som en apparat för inspelning eller återgivning av videosignaler i enlighet med KN-nummer 8521 90 00.

| 3. | Nätverksanalysator bestående av en integrerad analysmodul, ett minne för indata och ett gränssnitt till en maskin för automatisk databehandling, i ett enda hölje.
  Analysatorn är konstruerad för att ge information om nätverksprestanda genom övervakning av nätverksaktivitet, avkodning av alla vanligare protokoll och generering av nätverkstrafik.
  Maskinen för automatisk databehandling föreligger inte tillsammans med analysatorn. |
| --- | --- |

3.

Nätverksanalysator bestående av en integrerad analysmodul, ett minne för indata och ett gränssnitt till en maskin för automatisk databehandling, i ett enda hölje.

Analysatorn är konstruerad för att ge information om nätverksprestanda genom övervakning av nätverksaktivitet, avkodning av alla vanligare protokoll och generering av nätverkstrafik.

Maskinen för automatisk databehandling föreligger inte tillsammans med analysatorn.

9031 80 39

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 5 E till kapitel 84, kompletterande anmärkning 1 till kapitel 90 samt texten till KN-nummer 9031, 9031 80 och 9031 80 39.

Analysatorn utför en specifik arbetsuppgift med hjälp av den integrerade analysmodulen och omfattas i enlighet med anmärkning 5 E till kapitel 84 inte av KN-nummer 8471.

Analysatorn har konstruerats särskilt för analys av nätverkstrafik och inte för mätning eller kontroll av elektriska storheter och omfattas därför inte av KN-nummer 9030.

| 4. | Nätverksanalysator bestående av en central styrbuss, en analysmodul, en maskin för automatisk databehandling, en bildskärm och ett tangentbord, i ett enda hölje.
  Analysatorn är konstruerad för att utföra följande arbetsuppgifter:






  — | Analys av befintliga nätverks eller nätverksprodukters operativa funktion. |
| --- | --- | --- |

4.

Nätverksanalysator bestående av en central styrbuss, en analysmodul, en maskin för automatisk databehandling, en bildskärm och ett tangentbord, i ett enda hölje.

Analysatorn är konstruerad för att utföra följande arbetsuppgifter:

—

Analys av befintliga nätverks eller nätverksprodukters operativa funktion.

| — | Simulering av trafik- och felförhållanden i befintliga nätverk och nätverksprodukter. |
| --- | --- |

—

Simulering av trafik- och felförhållanden i befintliga nätverk och nätverksprodukter.

| — | Generering av nätverkstrafik. |
| --- | --- |

—

Generering av nätverkstrafik.

9031 80 39

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, anmärkning 5 E till kapitel 84, kompletterande anmärkning 1 till kapitel 90 samt texten till KN-nummer 9031, 9031 80 och 9031 80 39.

Analysatorn utför en specifik arbetsuppgift med hjälp av den integrerade analysmodulen och omfattas i enlighet med anmärkning 5 E till kapitel 84 inte av KN-nummer 8471.

Analysatorn har konstruerats särskilt för analys av nätverkstrafik och inte för mätning eller kontroll av elektriska storheter och omfattas därför inte av KN-nummer 9030.

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/41

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 130/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 14.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (3) anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller i bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003 alltefter omständigheterna. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (3) anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller i bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003 alltefter omständigheterna.

| (3) | Enligt artikel 4.1 första stycket i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen per 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 4.1 första stycket i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen per 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga.

| (4) | De åtaganden som görs med avseende på bidrag som kan beviljas till export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras av förutfastställelsen av höga bidragssatser. Därför bör säkerhetsåtgärder vidtas i sådana situationer utan att det hindrar att långtidskontrakt ingås. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås. |
| --- | --- |

(4)

De åtaganden som görs med avseende på bidrag som kan beviljas till export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras av förutfastställelsen av höga bidragssatser. Därför bör säkerhetsåtgärder vidtas i sådana situationer utan att det hindrar att långtidskontrakt ingås. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås.

| (5) | Med hänsyn till överenskommelsen mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna om gemenskapens export av pastaprodukter till Förenta staterna, godkänd genom rådets beslut 87/482/EEG (4), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestämmelseort. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till överenskommelsen mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna om gemenskapens export av pastaprodukter till Förenta staterna, godkänd genom rådets beslut 87/482/EEG (4), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestämmelseort.

| (6) | I enlighet med artikel 4.3 och 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 bör det fastställas en reducerad bidragssats, med hänsyn tagen till det produktionsbidrag som är tillämpligt i enlighet med förordning (EEG) nr 1722/93 (5), på den basprodukt som förädlats och som gällde under den period då det kan antas att varorna framställdes. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 4.3 och 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 bör det fastställas en reducerad bidragssats, med hänsyn tagen till det produktionsbidrag som är tillämpligt i enlighet med förordning (EEG) nr 1722/93 (5), på den basprodukt som förädlats och som gällde under den period då det kan antas att varorna framställdes.

| (7) | Alkoholhaltiga drycker anses vara mindre känsliga för priset på spannmål som används för deras framställning. I protokoll nr 19 till akten om Danmarks, Irlands och Förenade kungarikets anslutning fastställs att nödvändiga åtgärder bör beslutas för att underlätta användningen av gemenskapens säd i tillverkningen av alkoholhaltiga drycker framställda ur säd. Den bidragssats som tillämpas på spannmål som exporteras i form av alkoholhaltiga drycker bör därför justeras. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholhaltiga drycker anses vara mindre känsliga för priset på spannmål som används för deras framställning. I protokoll nr 19 till akten om Danmarks, Irlands och Förenade kungarikets anslutning fastställs att nödvändiga åtgärder bör beslutas för att underlätta användningen av gemenskapens säd i tillverkningen av alkoholhaltiga drycker framställda ur säd. Den bidragssats som tillämpas på spannmål som exporteras i form av alkoholhaltiga drycker bör därför justeras.

| (8) | Enligt rådets förordning (EG) nr 1676/2004 av den 24 september 2004 om fastsällande av autonoma övergångsbestämmelser för import av vissa bearbetade jordbrukspodukter med ursprung i Bulgarien och för export av vissa bearbetade jordbruksprodukter till Bulgarien (6), som gäller från och med den 1 oktober 2004, är bearbetade jordbruksprodukter som inte förtecknas i bilaga I till fördraget och som exporteras till Bulgarien inte berättigade till exportbidrag. |
| --- | --- |

(8)

Enligt rådets förordning (EG) nr 1676/2004 av den 24 september 2004 om fastsällande av autonoma övergångsbestämmelser för import av vissa bearbetade jordbrukspodukter med ursprung i Bulgarien och för export av vissa bearbetade jordbruksprodukter till Bulgarien (6), som gäller från och med den 1 oktober 2004, är bearbetade jordbruksprodukter som inte förtecknas i bilaga I till fördraget och som exporteras till Bulgarien inte berättigade till exportbidrag.

| (9) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(9)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidragssatser som gäller för de basprodukter som anges i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000, som förtecknas i antingen artikel 1 i förordning (EG) nr 1784/2003 eller artikel 1.1 i förordning (EG) nr 1785/2003, och som exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 respektive bilaga IV till den ändrade förordningen (EG) nr 1785/2003, fastställs i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Genom undantag från artikel 1 och med verkan från och med den 1 oktober 2004 skall de bidragssatser som anges i bilagan inte vara tillämpliga på varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget när dessa exporteras till Bulgarien.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96.

2

(3)  EGT L 177, 15.7.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 886/2004 (EUT L 163, 1.5.2004, s. 14).

3

(4)  EGT L 275, 29.9.1987, s. 36.

4

(5)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 112. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1548/2004 (EUT L 280, 31.8.2004, s. 11).

5

(6)  EUT L 301, 28.9.2004, s. 1.

6

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 28 januari 2005 skall tillämpas för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Varuslag (1) | Bidragssats per 100 kg basprodukt |
| vid förutfastställelse av bidrag | annan |
| 1001 10 00 | Durumvete: | | |
| – Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 | — | — |
| – I andra fall | — | — |
| 1001 90 99 | Vanligt vete och blandsäd av vete och råg: | | |
| – Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 | — | — |
| – I andra fall: | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2). | — | — |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3). | — | — |
| – – I andra fall | — | — |
| 1002 00 00 | Råg | — | — |
| 1003 00 90 | Korn | | |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3). | — | — |
| – I andra fall | — | — |
| 1004 00 00 | Havre | — | — |
| 1005 90 00 | Majs som används i form av: | | |
| – Stärkelse: | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2). | 3,748 | 3,748 |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3). | 0,751 | 0,751 |
| – – I andra fall | 3,748 | 3,748 |
| – Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (4): | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2). | 2,811 | 2,811 |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3). | 0,563 | 0,563 |
| – – I andra fall | 2,811 | 2,811 |
| – Vid export vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3). | 0,751 | 0,751 |
| – Annat (omfattande använd i obearbetad form) | 3,748 | 3,748 |
| Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som uppkommit genom bearbetning av majs: | | |
| – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2). | 3,379 | 3,379 |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3). | 0,751 | 0,751 |
| – I andra fall | 3,748 | 3,748 |
| ex 1006 30 | Helt slipat ris: | | |
| – Rundkornigt | — | — |
| – Mellankornigt | — | — |
| – Långkornigt | — | — |
| 1006 40 00 | Brutet ris | — | — |
| 1007 00 90 | Sorghum, annat än hybrider för utsäde | — | — |

(EUR/100 kg)

KN-nummer

Varuslag (1)

Bidragssats per 100 kg basprodukt

vid förutfastställelse av bidrag

annan

1001 10 00

Durumvete:

– Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19

—

—

– I andra fall

—

—

1001 90 99

Vanligt vete och blandsäd av vete och råg:

– Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19

—

—

– I andra fall:

– – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2).

—

—

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3).

—

—

– – I andra fall

—

—

1002 00 00

Råg

—

—

1003 00 90

Korn

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3).

—

—

– I andra fall

—

—

1004 00 00

Havre

—

—

1005 90 00

Majs som används i form av:

– Stärkelse:

– – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2).

3,748

3,748

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3).

0,751

0,751

– – I andra fall

3,748

3,748

– Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (4):

– – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2).

2,811

2,811

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3).

0,563

0,563

– – I andra fall

2,811

2,811

– Vid export vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3).

0,751

0,751

– Annat (omfattande använd i obearbetad form)

3,748

3,748

Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som uppkommit genom bearbetning av majs:

– Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (2).

3,379

3,379

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (3).

0,751

0,751

– I andra fall

3,748

3,748

ex 1006 30

Helt slipat ris:

– Rundkornigt

—

—

– Mellankornigt

—

—

– Långkornigt

—

—

1006 40 00

Brutet ris

—

—

1007 00 90

Sorghum, annat än hybrider för utsäde

—

—

---

(1)  Kvantiteterna av de delvis bearbetade eller jämställande produkter som används skall multipliceras, med de koefficienter som anges i bilaga E till kommissionens ändrade förordning (EG) nr 1520/2000 (EGT L 177, 15.7.2000, s. 1).

(2)  Om den aktuella varan är hänförlig till KN-nummer 3505 10 50.

(3)  Varor som räknas upp i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller som avses i artikel 2 i förordning (EEG) nr 2825/93 (EGT L 258, 16.10.1993, s. 6).

(4)  För sirap enligt KN-nummer 1702 30 99, 1702 40 90 och 1702 60 90, som erhålls genom blandning av glukos- och fruktossirap, får exportbidrag endast beviljas för glukossirapen.

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/45

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 131/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 15 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att skillnaden mellan priserna i internationell handel för de produkter som förtecknas i artikel 1 a–e och g i nämnda förordning och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att skillnaden mellan priserna i internationell handel för de produkter som förtecknas i artikel 1 a–e och g i nämnda förordning och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (2), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (2), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 1255/1999.

| (3) | Enligt artikel 4.1 första stycket i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen för 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 4.1 första stycket i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen för 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga.

| (4) | När det gäller vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget finns det emellertid, om det på förhand fastställs höga bidragssatser, en risk att de åtaganden som görs i samband med dessa bidrag äventyras. För att undvika detta måste lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas utan att detta hindrar ingåendet av långtidskontrakt. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms för dessa produkter bör båda dessa syften kunna uppnås. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget finns det emellertid, om det på förhand fastställs höga bidragssatser, en risk att de åtaganden som görs i samband med dessa bidrag äventyras. För att undvika detta måste lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas utan att detta hindrar ingåendet av långtidskontrakt. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms för dessa produkter bör båda dessa syften kunna uppnås.

| (5) | I artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1520/2000 föreskrivs att när exportbidragssatsen fastställs, bör hänsyn vid behov tas till de produktionsbidrag, stöd och andra åtgärder med motsvarande verkan, som i enlighet med förordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för produkten i fråga, är tillämpliga i alla medlemsstater för de basprodukter som förtecknas i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000 eller för likställda produkter. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1520/2000 föreskrivs att när exportbidragssatsen fastställs, bör hänsyn vid behov tas till de produktionsbidrag, stöd och andra åtgärder med motsvarande verkan, som i enlighet med förordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för produkten i fråga, är tillämpliga i alla medlemsstater för de basprodukter som förtecknas i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000 eller för likställda produkter.

| (6) | I artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att ett stöd skall utbetalas för gemenskapsproducerad skummjölk som bearbetas till kasein, om denna mjölk och det kasein som framställs av denna mjölk uppfyller vissa villkor. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att ett stöd skall utbetalas för gemenskapsproducerad skummjölk som bearbetas till kasein, om denna mjölk och det kasein som framställs av denna mjölk uppfyller vissa villkor.

| (7) | I kommissionens förordning (EG) nr 2571/97 av den 15 december 1997 om försäljning av smör till reducerat pris och beviljande av stöd för grädde, smör och koncentrerat smör som används vid framställning av bakverk, glass och andra livsmedel (3), fastställs att smör och grädde till reducerat pris bör göras tillgängliga för industrier som framställer vissa produkter. |
| --- | --- |

(7)

I kommissionens förordning (EG) nr 2571/97 av den 15 december 1997 om försäljning av smör till reducerat pris och beviljande av stöd för grädde, smör och koncentrerat smör som används vid framställning av bakverk, glass och andra livsmedel (3), fastställs att smör och grädde till reducerat pris bör göras tillgängliga för industrier som framställer vissa produkter.

| (8) | Enligt rådets förordning (EG) nr 1676/2004 av den 24 september 2004 om fastställande av autonoma övergångsbestämmelser för import av vissa bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Bulgarien och för export av vissa bearbetade jordbruksprodukter till Bulgarien (4), som gäller från och med den 1 oktober 2004, är bearbetade jordbruksprodukter som inte förtecknas i bilaga I till fördraget och som exporteras till Bulgarien inte berättigade till exportbidrag. |
| --- | --- |

(8)

Enligt rådets förordning (EG) nr 1676/2004 av den 24 september 2004 om fastställande av autonoma övergångsbestämmelser för import av vissa bearbetade jordbruksprodukter med ursprung i Bulgarien och för export av vissa bearbetade jordbruksprodukter till Bulgarien (4), som gäller från och med den 1 oktober 2004, är bearbetade jordbruksprodukter som inte förtecknas i bilaga I till fördraget och som exporteras till Bulgarien inte berättigade till exportbidrag.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidragssatser som gäller för de basprodukter som anges i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000 och i artikel 1 i förordning (EG) nr 1255/1999, och som exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 1255/1999, skall för de produkter som förtecknas i bilagan till den här förordningen fastställas i överensstämmelse med denna bilaga.

Artikel 2

Genom undantag från artikel 1 och med verkan från och med den 1 oktober 2004 skall de bidragssatser som anges i bilagan inte vara tillämpliga på varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget när dessa exporteras till Bulgarien.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EGT L 177, 15.7.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 886/2004 (EUT L 168, 1.5.2004, s. 14).

2

(3)  EGT L 350, 20.12.1997, s. 3. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 921/2004 (EUT L 163, 30.4.2004, s. 94).

3

(4)  EUT L 301, 28.9.2004, s. 1.

4

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 28 januari 2005 skall tillämpas för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Varuslag | Bidragssats |
| vid förutfastställelse av bidrag | annan |
| ex 0402 10 19 | Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (PG 2): | | |
| a) | Vid export av varor enligt KN-nummer 3501 |

(EUR/100 kg)

KN-nummer

Varuslag

Bidragssats

vid förutfastställelse av bidrag

annan

ex 0402 10 19

Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (PG 2):

a)

Vid export av varor enligt KN-nummer 3501

—

—

| b) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

b)

Vid export av andra varor

26,53

28,00

ex 0402 21 19

Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av 26 viktprocent (PG 3):

| a) | Vid export av varor som innehåller, i form av produkter som jämställs med PG 3, smör eller grädde till reducerat pris enligt förordning (EG) nr 2571/97 |
| --- | --- |

a)

Vid export av varor som innehåller, i form av produkter som jämställs med PG 3, smör eller grädde till reducerat pris enligt förordning (EG) nr 2571/97

33,12

35,31

| b) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

b)

Vid export av andra varor

65,70

70,00

ex 0405 10

Smör med en fetthalt av 82 viktprocent (PG 6):

| a) | Vid export av varor som innehåller smör eller grädde till reducerat pris, framställda i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 2571/97 |
| --- | --- |

a)

Vid export av varor som innehåller smör eller grädde till reducerat pris, framställda i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 2571/97

42,55

46,00

| b) | Vid export av varor enligt KN-nummer 2106 90 98 som innehåller minst 40 viktprocent mjölkfett |
| --- | --- |

b)

Vid export av varor enligt KN-nummer 2106 90 98 som innehåller minst 40 viktprocent mjölkfett

128,43

138,25

| c) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

c)

Vid export av andra varor

121,18

131,00

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/48

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 132/2005

av den 27 januari 2005

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp som skall tillämpas för import av vissa produkter inom sockersektorn, som fastställs genom förordning (EG) nr 1210/2004, för regleringsåret 2004/05

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1423/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av produkter inom sockersektorn med undantag av melass (2), särskilt artikel 1.2, andra stycket, andra meningen och artikel 3.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2004/05 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1210/2004 (3). Dessa priser och belopp har senast ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 17/2005 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2004/05 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 1210/2004 (3). Dessa priser och belopp har senast ändrats genom kommissionens förordning (EG) nr 17/2005 (4).

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1423/95. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till bör dessa belopp ändras enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr 1423/95.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1423/95, och som fastställs i förordning (EG) nr 1210/2004 för regleringsåret 2004/05 skall ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 141, 24.6.1995, s. 16. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 624/98 (EGT L 85, 20.3.1998, s. 5).

2

(3)  EUT L 232, 1.7.2004, s. 11.

3

(4)  EUT L 5, 6.1.2005, s. 17.

4

---

BILAGA

Ändrade representativa priser och tilläggsbelopp från och med den 28 januari 2005 för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 99

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 21,23 | 5,69 |
| 1701 11 90 (1) | 21,23 | 11,09 |
| 1701 12 10 (1) | 21,23 | 5,50 |
| 1701 12 90 (1) | 21,23 | 10,57 |
| 1701 91 00 (2) | 20,40 | 16,13 |
| 1701 99 10 (2) | 20,40 | 10,68 |
| 1701 99 90 (2) | 20,40 | 10,68 |
| 1702 90 99 (3) | 0,20 | 0,44 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

21,23

5,69

1701 11 90 (1)

21,23

11,09

1701 12 10 (1)

21,23

5,50

1701 12 90 (1)

21,23

10,57

1701 91 00 (2)

20,40

16,13

1701 99 10 (2)

20,40

10,68

1701 99 90 (2)

20,40

10,68

1702 90 99 (3)

0,20

0,44

---

(1)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.II i rådets förordning (EG) nr 1260/2001 (EGT L 178, 30.6.2001, s. 1).

(2)  Fastställande för kvalitetstyp enligt bilaga I.I i förordning (EG) nr 1260/2001.

(3)  Fastställande per 1 % sackaroshalt.

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/50

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 133/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 13.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i de förordningarna och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i de förordningarna och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskriver att då exportbidragen fastställs måste hänsyn tas till den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser priser för och tillgängliga kvantiteter av spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på gemenskapens marknad å ena sidan och priser för spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på världsmarknaden å andra sidan. Samma artiklar föreskriver att det också är viktigt att säkerställa jämvikten hos och den naturliga utvecklingen av priserna och handeln på marknaderna för spannmål och ris och dessutom att ta hänsyn till den planerade exportens ekonomiska aspekt, och behovet av att undvika störningar på gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskriver att då exportbidragen fastställs måste hänsyn tas till den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser priser för och tillgängliga kvantiteter av spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på gemenskapens marknad å ena sidan och priser för spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på världsmarknaden å andra sidan. Samma artiklar föreskriver att det också är viktigt att säkerställa jämvikten hos och den naturliga utvecklingen av priserna och handeln på marknaderna för spannmål och ris och dessutom att ta hänsyn till den planerade exportens ekonomiska aspekt, och behovet av att undvika störningar på gemenskapens marknad.

| (3) | Artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/95 (3), om import- och exportsystemet för bearbetade produkter baserade på spannmål respektive ris definierar de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/95 (3), om import- och exportsystemet för bearbetade produkter baserade på spannmål respektive ris definierar de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas.

| (4) | Det exportbidrag som beviljas för vissa bearbetade produkter bör graderas på grundval av innehållet av aska, råfibrer, skal, proteiner, fett och stärkelse i varje enskild berörd produkt, eftersom detta innehåll är en särskilt god indikator på den kvantitet basprodukter som faktiskt ingår i den bearbetade produkten. |
| --- | --- |

(4)

Det exportbidrag som beviljas för vissa bearbetade produkter bör graderas på grundval av innehållet av aska, råfibrer, skal, proteiner, fett och stärkelse i varje enskild berörd produkt, eftersom detta innehåll är en särskilt god indikator på den kvantitet basprodukter som faktiskt ingår i den bearbetade produkten.

| (5) | Det finns för närvarande inget behov av att, på grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och särskilt produkternas natur och ursprung, fastställa ett exportbidrag för maniok, andra tropiska rötter och knölar eller finmalet mjöl erhållna av dessa. För vissa bearbetade produkter av spannmål är det, på grund av gemenskapens obetydliga deltagande i världshandeln, för närvarande onödigt att fastställa ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(5)

Det finns för närvarande inget behov av att, på grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och särskilt produkternas natur och ursprung, fastställa ett exportbidrag för maniok, andra tropiska rötter och knölar eller finmalet mjöl erhållna av dessa. För vissa bearbetade produkter av spannmål är det, på grund av gemenskapens obetydliga deltagande i världshandeln, för närvarande onödigt att fastställa ett exportbidrag.

| (6) | Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination. |
| --- | --- |

(6)

Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination.

| (7) | Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden. |
| --- | --- |

(7)

Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden.

| (8) | Vissa bearbetade produkter av majs får undergå en värmebehandling efter vilken ett exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det bör därför specificeras att för dessa produkter, som innehåller förgelatinerad stärkelse, bör inget exportbidrag betalas ut. |
| --- | --- |

(8)

Vissa bearbetade produkter av majs får undergå en värmebehandling efter vilken ett exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det bör därför specificeras att för dessa produkter, som innehåller förgelatinerad stärkelse, bör inget exportbidrag betalas ut.

| (9) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(9)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1784/2003 och i artikel 1.1 c i förordning (EG) nr 3072/95 fastställs så som det anges i bilagan till den här förordningen, om inte annat följer av förordning (EG) nr 1518/95.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 329, 30.12.1995, s. 18. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 411/2002 (EGT L 62, 5.3.2002, s. 27).

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 55. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2993/95 (EGT L 312, 23.12.1995, s. 25).

3

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 27 januari 2005 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 52,47 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 67,46 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 52,47 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 48,72 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 56,22 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 43,10 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 9,37 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 58,75 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 58,75 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 58,75 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 61,56 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 42,73 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 44,98 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EGT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  De andra destinationerna fastställs enligt följande:







  C10 | : | Alla destinationer. |
| C11 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien. |
| C12 | : | Alla destinationer med undantag av Rumänien. |
| C13 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

52,47

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

44,98

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

44,98

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

67,46

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

52,47

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

44,98

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

44,98

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

59,97

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

48,72

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

56,22

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

43,10

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

9,37

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

59,97

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

59,97

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

59,97

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

59,97

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

58,75

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

44,98

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

58,75

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

44,98

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

44,98

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

58,75

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

44,98

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

61,56

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

42,73

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

44,98

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EGT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De andra destinationerna fastställs enligt följande:

C10

:

Alla destinationer.

C11

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien.

C12

:

Alla destinationer med undantag av Rumänien.

C13

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien.

---

(1)  Inget exportbidrag skall beviljas för produkter som har undergått en värmebehandling som har lett till att stärkelsen förgelatinerats.

(2)  Exportbidrag beviljas i enlighet med den ändrade rådets förordningen (EEG) nr 2730/75 (EGT L 281, 1.11.1975, s. 20).

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EGT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De andra destinationerna fastställs enligt följande:

| C10 | : | Alla destinationer. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien. |
| C12 | : | Alla destinationer med undantag av Rumänien. |
| C13 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien. |

C10

:

Alla destinationer.

C11

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien.

C12

:

Alla destinationer med undantag av Rumänien.

C13

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien.

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/53

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 134/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1517/95 av den 29 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter till förordning (EG) nr 1784/2003 vad gäller systemet för import och export som tillämpas för foderblandningar baserade på spannmål och om ändring av förordning (EG) nr 1162/95 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris (2) definieras i artikel 2 de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1517/95 av den 29 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter till förordning (EG) nr 1784/2003 vad gäller systemet för import och export som tillämpas för foderblandningar baserade på spannmål och om ändring av förordning (EG) nr 1162/95 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris (2) definieras i artikel 2 de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas.

| (3) | Denna beräkning bör också beakta spannmålsinnehållet. För att förenkla proceduren bör exportbidraget betalas för två kategorier av spannmålsprodukter, majs som är det mest använda spannmålsslaget för tillverkning av foderblandningar för export och produkter av majs å ena sidan, och å andra sidan andra spannmålsslag där de senare är bidragsberättigande spannmålsslag med undantag av majs och majsbaserade produkter. Exportbidrag bör beviljas för den kvantitet spannmålsprodukter som ingår i foderblandningar. |
| --- | --- |

(3)

Denna beräkning bör också beakta spannmålsinnehållet. För att förenkla proceduren bör exportbidraget betalas för två kategorier av spannmålsprodukter, majs som är det mest använda spannmålsslaget för tillverkning av foderblandningar för export och produkter av majs å ena sidan, och å andra sidan andra spannmålsslag där de senare är bidragsberättigande spannmålsslag med undantag av majs och majsbaserade produkter. Exportbidrag bör beviljas för den kvantitet spannmålsprodukter som ingår i foderblandningar.

| (4) | Exportbidragsbeloppet bör också beakta de möjligheter och förhållanden som råder på världsmarknaden, nödvändigheten att undvika störningar på gemenskapens marknad och exportens ekonomiska aspekt. |
| --- | --- |

(4)

Exportbidragsbeloppet bör också beakta de möjligheter och förhållanden som råder på världsmarknaden, nödvändigheten att undvika störningar på gemenskapens marknad och exportens ekonomiska aspekt.

| (5) | Den rådande situationen på spannmålsmarknaden, och i synnerhet utsikterna när det gäller försörjningen, medför att exportbidrag inte skall betalas ut. |
| --- | --- |

(5)

Den rådande situationen på spannmålsmarknaden, och i synnerhet utsikterna när det gäller försörjningen, medför att exportbidrag inte skall betalas ut.

| (6) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(6)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidrag för foderblandningar i enlighet med förordning (EG) nr 1784/2003 och förordning (EG) nr 1517/95 skall fastställas enligt bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 51.

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 27 januari 2005 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar

KN-nummer för produkter för vilka exportbidrag beviljas:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000, |
| --- | --- |

2309 90 53 9000,

| Spannmålsprodukter | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| Majs och majsbaserade produkter,
  KN-nummer 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Spannmålsprodukter, med undantag av majs och majsbaserade produkter | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.







  C10 | : | Alla destinationer. |

Spannmålsprodukter

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

Majs och majsbaserade produkter,

KN-nummer 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Spannmålsprodukter, med undantag av majs och majsbaserade produkter

C10

EUR/t

0,00

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

C10

:

Alla destinationer.

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/55

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 135/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av produktionsbidragen för spannmål och ris

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 8.2 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 8 e i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 av den 30 juni 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EEG) nr 1766/92 och (EEG) nr 1418/76 om produktionsbidrag inom spannmålsrespektive rissektorn (3) fastställs villkoren för beviljande av produktionsbidrag. Beräkningsmetoden fastställs i artikel 3 i den förordningen. Bidrag som beräknas på detta sätt, vid behov differentierat för potatisstärkelse, bör fastställas en gång i månaden och kan ändras om priserna på majs och/eller vete ändras betydligt. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 av den 30 juni 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EEG) nr 1766/92 och (EEG) nr 1418/76 om produktionsbidrag inom spannmålsrespektive rissektorn (3) fastställs villkoren för beviljande av produktionsbidrag. Beräkningsmetoden fastställs i artikel 3 i den förordningen. Bidrag som beräknas på detta sätt, vid behov differentierat för potatisstärkelse, bör fastställas en gång i månaden och kan ändras om priserna på majs och/eller vete ändras betydligt.

| (2) | Det finns anledning att använda koefficienterna i bilaga II till förordning (EEG) nr 1722/93 på de produktionsbidrag som skall fastställas genom denna förordning för att fastställa det exakta belopp som skall betalas. |
| --- | --- |

(2)

Det finns anledning att använda koefficienterna i bilaga II till förordning (EEG) nr 1722/93 på de produktionsbidrag som skall fastställas genom denna förordning för att fastställa det exakta belopp som skall betalas.

| (3) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(3)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det produktionsbidrag, uttryckt per ton stärkelse, som avses i artikel 3.2 i förordning (EEG) nr 1722/93 skall vara

| a) | 0,00 EUR/t för stärkelse av majs, vete, korn, havre, ris eller brutet ris, och |
| --- | --- |

a)

0,00 EUR/t för stärkelse av majs, vete, korn, havre, ris eller brutet ris, och

| b) | 0,00 EUR/t för potatisstärkelse. |
| --- | --- |

b)

0,00 EUR/t för potatisstärkelse.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 329, 30.12.1995, s. 18. Förordningen senast ändrat genom kommissionens förordning (EG) nr 411/2002 (EGT L 62, 5.3.2002, s. 27).

2

(3)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 112. Förordningen senast ändrat genom förordning (EG) nr 216/2004 (EUT L 36, 7.2.2004, s. 13).

3

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/56

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 136/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran.

| (2) | Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 25 januari 2005. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 25 januari 2005.

| (3) | Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(3)

Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den stående anbudsinfordran som inleddes genom förordning (EG) nr 581/2004 för den anbudsperiod som löper ut den 25 januari 2005 skall det högsta bidragsbeloppet för de produkter som avses i artikel 1.1 i den förordningen vara det som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 64.

2

(3)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 58.

3

---

BILAGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkt | Nomenklaturnummer för exportbidrag | Högsta exportbidragsbelopp |
| För export till den destination som avses i artikel 1.1 första strecksatsen i förordning (EG) nr 581/2004 | För export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 581/2004 |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 135,00 |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9700 | 131,00 | 137,50 |
| Smörolja | ex ex 0405 90 10 9000 | — | 167,50 |

(EUR/100 kg)

Produkt

Nomenklaturnummer för exportbidrag

Högsta exportbidragsbelopp

För export till den destination som avses i artikel 1.1 första strecksatsen i förordning (EG) nr 581/2004

För export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 581/2004

Smör

ex ex 0405 10 19 9500

—

135,00

Smör

ex ex 0405 10 19 9700

131,00

137,50

Smörolja

ex ex 0405 90 10 9000

—

167,50

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/58

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 137/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 582/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 582/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran.

| (2) | I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör ett högsta exportbidrag fastställas för den anbudsperiod som löper ut den 25 januari 2005. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör ett högsta exportbidrag fastställas för den anbudsperiod som löper ut den 25 januari 2005.

| (3) | Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(3)

Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inom ramen för den stående anbudsinfordran som inleds genom förordning (EG) nr 582/2004 skall det högsta exportbidraget för den produkt och de destinationer som avses i artikel 1.1 i den förordningen vara 31,00 EUR/100 kg för den anbudsperiod som löper ut den 25 januari 2005.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 67.

2

(3)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 58.

3

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/59

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 138/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1757/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1757/2004 (2).

| (2) | Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 21–27 januari 2005 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004 är det högsta exportbidraget för korn fastställt till 17,74 euro/ton.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 313, 12.10.2004, s. 10.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/60

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 139/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskild artikel 7 i lenna,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 4 i denna,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1565/2004 av den 3 september 2004 om en särskild interventionsåtgärd för havre i Finland och Sverige för regleringsåret 2004/05 (3), och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av havre som producerats i Finland och Sverige för export från Finland eller Sverige till alla tredjeländer med undantag av Bulgarien, Norge, Rumänien och Schweiz har inletts genom förordning (EG) nr 1565/2004. |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av havre som producerats i Finland och Sverige för export från Finland eller Sverige till alla tredjeländer med undantag av Bulgarien, Norge, Rumänien och Schweiz har inletts genom förordning (EG) nr 1565/2004.

| (2) | Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas. |
| --- | --- |

(2)

Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 21 till och med den 27 januari 2005 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004 är det högsta exportbidraget för havre fastställt till 30,90 euro/t.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1431/2003 (EUT L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  EUT L 285, 4.9.2004, s. 3.

3

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/61

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 140/2005

av den 27 januari 2005

om de anbud som meddelats för import av sorghum inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2275/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för sorghum till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2275/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för sorghum till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2275/2004 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen på grundval av meddelade anbud och enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att inte fullfölja anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen på grundval av meddelade anbud och enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att inte fullfölja anbudsinfordran.

| (3) | Med särskild hänsyn till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95 är det inte uppenbart att en största sänkning av importtullar skall företas. |
| --- | --- |

(3)

Med särskild hänsyn till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95 är det inte uppenbart att en största sänkning av importtullar skall företas.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anbud som meddelats från och med den 21–27 januari 2005 enligt den anbudsinfordan om sänkning av importtullar för sorghum som avses i förordning (EG) nr 2275/2004 skall inte fullföljas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 32.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/62

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 141/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2277/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2277/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2277/2004 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3) kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3) kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 21–27 januari 2005, inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2277/2004, är den största sänkningen av importtullar för majs fastställd till 31,49 EUR/t för en maximal mängd av totalt 147 500 t.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 35.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/63

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 142/2005

av den 27 januari 2005

om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2276/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Portugal från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2276/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Portugal från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2276/2004 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 21 till och med den 27 januari 2005, inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2276/2004, är den största sänkningen av importtullar för majs fastställd till 29,25 EUR/ton för en maximal mängd av totalt 44 000 t.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 28 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 34.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EGT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/64

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 20 januari 2005

om ändring av kommissionens beslut 2003/881/EG om djurhälsovillkor och villkor för intyg för import av bin (Apis mellifera och Bombus spp.) från vissa tredjeländer, när det gäller Förenta staterna

(delgivet med nr K(2004) 5567)

(Text av betydelse för EES)

(2005/60/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 92/65/EEG (1) av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv 90/425/EEG, särskilt artikel 17.2 b och 17.3 a samt artikel 19 b i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2003/881/EG (2) fastställs djurhälsovillkor och villkor för intyg för import av bin (Apis mellifera och Bombus spp.) från vissa tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2003/881/EG (2) fastställs djurhälsovillkor och villkor för intyg för import av bin (Apis mellifera och Bombus spp.) från vissa tredjeländer.

| (2) | Skalbaggen av typen Aethina tumida och tropilaelapskvalster (Tropilaelaps spp.) är exotiska skadegörare som angriper honungsbin och som har spridit sig till en rad tredjeländer, vilket orsakar allvarliga problem för biodlingsnäringen. För att dessa skadegörare inte skall föras in i EU har skyddsåtgärder vid import av levande bin fastställts genom beslut 2003/881/EG. |
| --- | --- |

(2)

Skalbaggen av typen Aethina tumida och tropilaelapskvalster (Tropilaelaps spp.) är exotiska skadegörare som angriper honungsbin och som har spridit sig till en rad tredjeländer, vilket orsakar allvarliga problem för biodlingsnäringen. För att dessa skadegörare inte skall föras in i EU har skyddsåtgärder vid import av levande bin fastställts genom beslut 2003/881/EG.

| (3) | Med hänsyn till dessa sjukdomars egenskaper och till det faktum att Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE) saknar en bindande standard för anmälan av dessa sjukdomar, ingår det i importkraven för levande bidrottningar till EU en försäkran om anmälningsplikt för skalbaggen av typen Aethina tumida och för tropilaelapskvalster (Tropilaelaps spp.) inom det exporterande tredjelandets territorium. Förenta staternas behöriga myndighet (APHIS – Animal and Plant Health Inspection Service) har underrättat kommissionen om att så inte är fallet i alla amerikanska delstater. Den amerikanska myndigheten har därför begärt att kommissionen skall medge ett undantag och tillåta export av levande bidrottningar från delstaten Hawaii, som är geografiskt åtskild från alla andra amerikanska delstater och där sjukdomarna är anmälningspliktiga. |
| --- | --- |

(3)

Med hänsyn till dessa sjukdomars egenskaper och till det faktum att Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE) saknar en bindande standard för anmälan av dessa sjukdomar, ingår det i importkraven för levande bidrottningar till EU en försäkran om anmälningsplikt för skalbaggen av typen Aethina tumida och för tropilaelapskvalster (Tropilaelaps spp.) inom det exporterande tredjelandets territorium. Förenta staternas behöriga myndighet (APHIS – Animal and Plant Health Inspection Service) har underrättat kommissionen om att så inte är fallet i alla amerikanska delstater. Den amerikanska myndigheten har därför begärt att kommissionen skall medge ett undantag och tillåta export av levande bidrottningar från delstaten Hawaii, som är geografiskt åtskild från alla andra amerikanska delstater och där sjukdomarna är anmälningspliktiga.

| (4) | Förenta staternas behöriga myndighet har lämnat de uppgifter som krävs om djurhälsosituationen för bin i delstaten Hawaii och samtidigt framhävt att inga bin har importerats till Hawaiis territorium sedan 1985 samt att övervakningsprogram för upptäckt av sjukdomar hos bin, inklusive skalbaggar av typen Aethina tumida och tropilaelapskvalster (Tropilaelaps spp.), utförs rutinmässigt. |
| --- | --- |

(4)

Förenta staternas behöriga myndighet har lämnat de uppgifter som krävs om djurhälsosituationen för bin i delstaten Hawaii och samtidigt framhävt att inga bin har importerats till Hawaiis territorium sedan 1985 samt att övervakningsprogram för upptäckt av sjukdomar hos bin, inklusive skalbaggar av typen Aethina tumida och tropilaelapskvalster (Tropilaelaps spp.), utförs rutinmässigt.

| (5) | Med hänsyn till delstaten Hawaiis särskilda geografiska läge och till dess hälsosituation i fråga om bisjukdomar, bör det införas en ordning som gör det möjligt att utifrån en regionalisering medge undantag för isolerade territorier, och ett sådant undantag bör medges Hawaii så att import av levande bidrottningar och levande humledrottningar kan ske enbart från denna del av Förenta staterna. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till delstaten Hawaiis särskilda geografiska läge och till dess hälsosituation i fråga om bisjukdomar, bör det införas en ordning som gör det möjligt att utifrån en regionalisering medge undantag för isolerade territorier, och ett sådant undantag bör medges Hawaii så att import av levande bidrottningar och levande humledrottningar kan ske enbart från denna del av Förenta staterna.

| (6) | Artikel 1 och bilagorna till kommissionens beslut 2003/881/EG bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Artikel 1 och bilagorna till kommissionens beslut 2003/881/EG bör ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionens beslut 2003/881/EG ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  1.   Medlemsstaterna skall ge tillstånd till import av bin (Apis mellifera och Bombus spp.) enligt direktiv 92/65/EEG under förutsättning att följande krav uppfylls:






  — | De kommer från tredjeländer, eller delar därav, som förtecknas i del 1 i bilaga III. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 skall ersättas med följande:

”Artikel 1

1.   Medlemsstaterna skall ge tillstånd till import av bin (Apis mellifera och Bombus spp.) enligt direktiv 92/65/EEG under förutsättning att följande krav uppfylls:

—

De kommer från tredjeländer, eller delar därav, som förtecknas i del 1 i bilaga III.

| — | De åtföljs av ett hälsointyg enligt förlagan i bilaga I och ger samma garantier som förlagan. |
| --- | --- |

—

De åtföljs av ett hälsointyg enligt förlagan i bilaga I och ger samma garantier som förlagan.

| — | Försändelserna är begränsade till högst 20 arbetsbin per drottning i burar med en enda bidrottning. |
| --- | --- |

—

Försändelserna är begränsade till högst 20 arbetsbin per drottning i burar med en enda bidrottning.

2.   Medlemsstaterna skall tillåta import av sådana bin (Apis mellifera och Bombus spp.) som avses i punkt 1 från ett tredjeland endast om förekomsten av amerikansk yngelröta, skalbaggen av typen Aethina tumida och tropilaelapskvalster (Tropilaelaps spp.) är anmälningspliktiga sjukdomar eller skadegörare inom hela det berörda tredjelandets territorium.

Genom undantag skall import av bin tillåtas från en geografiskt och epidemiologiskt isolerad del av ett tredjeland som förtecknas i del 2 i bilaga III. När ett sådant undantag tillämpas skall import av bin från alla andra delar av detta tredjelands territorium som inte förtecknas i del 2 i bilaga III automatiskt vara utesluten.

3.   På den avsedda destinationen, där bikuporna skall genomgå officiell kontroll, skall bidrottningarna överföras till nya burar innan de flyttas över till lokala samhällen.

4.   Burarna, arbetsbina och övrigt material som följde med drottningarna från ursprungslandet skall sändas till ett laboratorium för undersökning av förekomsten av skalbaggar av typen Aethina tumida eller deras ägg eller larver och tecken på eventuell förekomst av tropilaelapskvalster. Efter laboratorieundersökningen skall allt material förstöras”

| 2. | Bilaga I skall ersättas med bilaga I till det här beslutet. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I skall ersättas med bilaga I till det här beslutet.

| 3. | Bilaga II till det här beslutet skall föras in som en ny bilaga III. |
| --- | --- |

3.

Bilaga II till det här beslutet skall föras in som en ny bilaga III.

Artikel 2

Detta beslut skall tillämpas från och med den 7 februari 2005.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 20 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 268, 14.9.1992, s. 54. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/68/EG (EUT L 139, 30.4.2004, s. 320, korrigerat i EUT L 226, 25.6.2004, s. 128).

1

(2)  EUT L 328, 17.12.2003, s. 26.

2

---

BILAGA I

”BILAGA I

Förlaga till hälsointyg för bidrottningar och humledrottningar (Apis mellifera och Bombus spp.) samt arbetsbin och arbetshumlor som skall sändas till Europeiska gemenskapen

Importören bör observera att detta intyg är avsett endast för veterinärt bruk och att det måste åtfölja sändningen tills den når gränskontrollstationen.

Image

Image

---

BILAGA II

”BILAGA III

| Del 1: | Förteckning över tredjeländer som i princip anses uppfylla de grundläggande djurhälsokraven för export av bidrottningar till Europeiska gemenskapen:






  — | De länder som förtecknas i del 1 i bilaga II till rådets beslut 79/542/EEG (enligt den senaste ändringen). |
| --- | --- | --- |

Del 1:

Förteckning över tredjeländer som i princip anses uppfylla de grundläggande djurhälsokraven för export av bidrottningar till Europeiska gemenskapen:

—

De länder som förtecknas i del 1 i bilaga II till rådets beslut 79/542/EEG (enligt den senaste ändringen).

Del 2:

Regioner i tredje länder som är geografiskt och epidemiologiskt isolerade från amerikansk yngelröta, skalbaggar av typen Aethina tumida och tropilaelapskvalster (Tropilaelaps spp.), och som uppfyller anmälningskraven avseende sjukdomar och skadegörare och tillåts att exportera bidrottningar till Europeiska gemenskapen:

| — | Delstaten Hawaii (Förenta staterna).” |
| --- | --- |

—

Delstaten Hawaii (Förenta staterna).”

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/69

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 januari 2005

om skyddsåtgärder i samband med Newcastlesjuka i Bulgarien och om upphävande av beslut 2004/908/EG

(delgivet med nr K(2005) 145)

(Text av betydelse för EES)

(2005/61/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG (1), särskilt artikel 18.7 i detta,

med beaktande av rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (2), särskilt artikel 22.6 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Den 23 december 2004 bekräftade Bulgarien ett utbrott av Newcastlesjuka i det administrativa distriktet Kardzhali i Bulgarien. För att minska risken för spridning av sjukdomen till gemenskapen antogs kommissionens beslut 2004/908/EG av den 23 december 2004 om skyddsåtgärder i samband med Newcastlesjuka i Bulgarien (3) som en omedelbar åtgärd för att stoppa importen av levande fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn och viltlevande fågelvilt samt kläckägg av dessa arter från Bulgarien. |
| --- | --- |

(1)

Den 23 december 2004 bekräftade Bulgarien ett utbrott av Newcastlesjuka i det administrativa distriktet Kardzhali i Bulgarien. För att minska risken för spridning av sjukdomen till gemenskapen antogs kommissionens beslut 2004/908/EG av den 23 december 2004 om skyddsåtgärder i samband med Newcastlesjuka i Bulgarien (3) som en omedelbar åtgärd för att stoppa importen av levande fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn och viltlevande fågelvilt samt kläckägg av dessa arter från Bulgarien.

| (2) | Bulgarien har lämnat in ytterligare uppgifter om sjukdomssituationen och begärt regionalisering, så att importstoppet kan hävas för alla delar av landet utom det administrativa distriktet Kardzhali, eftersom situationen i resten av landet verkar vara tillfredsställande. |
| --- | --- |

(2)

Bulgarien har lämnat in ytterligare uppgifter om sjukdomssituationen och begärt regionalisering, så att importstoppet kan hävas för alla delar av landet utom det administrativa distriktet Kardzhali, eftersom situationen i resten av landet verkar vara tillfredsställande.

| (3) | De åtgärder som kommissionen har vidtagit i samband med utbrottet av Newcastlesjuka i Bulgarien bör därför ändras i enlighet med detta och beslut 2004/908/EG bör upphöra att gälla och ersättas av det här beslutet. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som kommissionen har vidtagit i samband med utbrottet av Newcastlesjuka i Bulgarien bör därför ändras i enlighet med detta och beslut 2004/908/EG bör upphöra att gälla och ersättas av det här beslutet.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Medlemsstaterna skall stoppa import från det administrativa distriktet Kardzhali i Bulgarien av levande fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn och viltlevande fågelvilt samt kläckägg av dessa arter.

Artikel 2

Medlemsstaterna skall stoppa import från det administrativa distriktet Kardzhali i Bulgarien av

| a) | färskt kött av fjäderfä, av ratiter samt av fågelvilt i hägn och viltlevande fågelvilt, och |
| --- | --- |

a)

färskt kött av fjäderfä, av ratiter samt av fågelvilt i hägn och viltlevande fågelvilt, och

| b) | köttberedningar och köttprodukter som består av eller innehåller kött av de arter som avses i a. |
| --- | --- |

b)

köttberedningar och köttprodukter som består av eller innehåller kött av de arter som avses i a.

Artikel 3

1.   Genom undantag från artikel 2 a och b skall medlemsstaterna tillåta import av de produkter som förtecknas i den artikeln som härrör från fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn och viltlevande fågelvilt från det administrativa distriktet Kardzhali i Bulgarien och som slaktades eller avlivades före den 16 november 2004.

2.   I veterinärintyget som åtföljer de sändningar av sådana produkter som avses i punkt 1 skall följande införas:

”Färskt fjäderfäkött/färskt ratitkött/färskt kött av viltlevande fågelvilt/färskt kött av fågelvilt i hägn/köttprodukter som består av eller innehåller kött av fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn och viltlevande fågelvilt/beredningar som består av eller innehåller kött av fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn eller viltlevande fågelvilt (4) i enlighet med artikel 3.1 i beslut 2005/61/EG.”

3.   Genom undantag från artikel 2 b i det här beslutet skall medlemsstaterna tillåta import av produkter som består av eller innehåller kött av fjäderfä, ratiter, fågelvilt i hägn och viltlevande fågelvilt, om köttet av dessa arter har genomgått en av de särskilda behandlingar som avses i B, C eller D i del IV i bilagan till kommissionens beslut 97/222/EG (5).

5

Artikel 4

Medlemsstaterna skall ändra de åtgärder som de tillämpar för handel så att dessa överensstämmer med detta beslut och skall omedelbart på lämpligt sätt offentliggöra och informera om de åtgärder som har vidtagits. De skall genast underrätta kommissionen om detta.

Artikel 5

Beslut 2004/908/EG skall upphöra att gälla.

Artikel 6

Detta beslut skall gälla till och med den 16 maj 2005.

Artikel 7

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 56. Directivet senast ändrat genom Anslutningsakten från 2003.

1

(2)  EGT L 24, 30.1.1998, s. 9. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1; rättat i EUT L 191, 28.5.2004, s. 1).

2

(3)  EUT L 381, 28.12.2004, s. 82.

3

(4)  Stryk det som ej är tillämpligt.

4

(5)  EGT L 89, 4.4.1997, s. 39. Beslutet senast ändrat genom beslut 2004/857/EG (EUT L 369, 16.12.2004, s. 65).

5

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/71

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 januari 2005

om fastställande av övergångsbestämmelser som skall tillämpas av Cypern när det gäller förbränning eller nedgrävning på plats av animaliska biprodukter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002

(delgivet med nr K(2005) 133)

(Endast den grekiska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2005/62/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artiklarna 24.6 och 32.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1774/2002 får det under vissa begränsade omständigheter beviljas undantag när det gäller bortskaffande av animaliska biprodukter genom förbränning eller nedgrävning på plats. I förordningen föreskrivs också att inga undantag får beviljas när det gäller djur som misstänks vara infekterade med någon form av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) eller hos vilka förekomsten av TSE har bekräftats officiellt. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1774/2002 får det under vissa begränsade omständigheter beviljas undantag när det gäller bortskaffande av animaliska biprodukter genom förbränning eller nedgrävning på plats. I förordningen föreskrivs också att inga undantag får beviljas när det gäller djur som misstänks vara infekterade med någon form av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) eller hos vilka förekomsten av TSE har bekräftats officiellt.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 811/2003 av den 12 maj 2003 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 avseende förbud mot återanvändning inom arten för fisk, nedgrävning och förbränning av animaliska biprodukter samt vissa övergångsbestämmelser (2) fastställs tillämpningsbestämmelser för bortskaffande av animaliska biprodukter genom förbränning eller nedgrävning på plats. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 811/2003 av den 12 maj 2003 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 avseende förbud mot återanvändning inom arten för fisk, nedgrävning och förbränning av animaliska biprodukter samt vissa övergångsbestämmelser (2) fastställs tillämpningsbestämmelser för bortskaffande av animaliska biprodukter genom förbränning eller nedgrävning på plats.

| (3) | I kommissionens beslut 2004/467/EG av den 29 april 2004 om fastställande av övergångsbestämmelser som skall tillämpas av Cypern och Estland när det gäller förbränning eller nedgrävning på plats av animaliska biprodukter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 (3) föreskrivs ett undantag till dessa bestämmelser fram till den 1 januari 2005. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens beslut 2004/467/EG av den 29 april 2004 om fastställande av övergångsbestämmelser som skall tillämpas av Cypern och Estland när det gäller förbränning eller nedgrävning på plats av animaliska biprodukter enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 (3) föreskrivs ett undantag till dessa bestämmelser fram till den 1 januari 2005.

| (4) | Cypern har meddelat kommissionen att det inte kommer att finnas fungerande insamlingssystem för animaliska biprodukter i landet den 1 januari 2005. De övergångsbestämmelser som fastställs i beslut 2004/467/EG bör därför fortsätta att gälla under ytterligare en tid. |
| --- | --- |

(4)

Cypern har meddelat kommissionen att det inte kommer att finnas fungerande insamlingssystem för animaliska biprodukter i landet den 1 januari 2005. De övergångsbestämmelser som fastställs i beslut 2004/467/EG bör därför fortsätta att gälla under ytterligare en tid.

| (5) | Under övergångsperioden bör Cypern vidta de åtgärder som är nödvändiga för att undvika risker för såväl människors och djurs hälsa som för miljön, i enlighet med förordning (EG) nr 811/2003. |
| --- | --- |

(5)

Under övergångsperioden bör Cypern vidta de åtgärder som är nödvändiga för att undvika risker för såväl människors och djurs hälsa som för miljön, i enlighet med förordning (EG) nr 811/2003.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Genom undantag från artiklarna 4.2, 5.2 och 6.2 i förordning (EG) nr 1774/2002 får Cypern till och med den 1 november 2005 tillåta förbränning och nedgrävning på plats av animaliska biprodukter inom sitt eget territorium.

2.   Det undantag som avses i punkt 1 skall inte tillämpas på sådant kategori 1-material som avses i artikel 4.1 a i i förordning (EG) nr 1774/2002.

Artikel 2

Cypern skall, när det tillåter förbränning och nedgrävning på plats enligt artikel 1 i detta beslut, vidta alla nödvändiga åtgärder för att undvika risker för såväl människors och djurs hälsa som för miljön, i enlighet med de tillämpningsbestämmelser som fastställs i artiklarna 6 och 9 i förordning (EG) nr 811/2003. Cypern skall senast den 1 juni 2005 meddela kommissionen och de övriga medlemsstaterna vilka åtgärder som vidtagits för att upprätta ett system för bortskaffande.

Artikel 3

Detta beslut skall tillämpas från och med den 1 januari 2005 till och med den 1 november 2005.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Republiken Cypern.

Utfärdat i Bryssel den 27 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 668/2004 (EUT L 112, 19.4.2004, s. 1).

1

(2)  EUT L 117, 13.5.2003, s. 14.

2

(3)  EUT L 160, 30.4.2004, s. 1.

3

---

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/73

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 januari 2005

om ändring av bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG om uttjänta fordon

(delgivet med nr K(2005) 2735)

(Text av betydelse för EES)

(2005/63/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/53/EG av den 18 september 2000 om uttjänta fordon (1), särskilt artikel 4.2 a i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 4.2 a i direktiv 2000/53/EG förbjuds användning av bly, kvicksilver, kadmium och sexvärt krom i material och komponenter i fordon som släpps ut på marknaden efter den 1 juli 2003 utom i de fall som anges i bilaga II till direktivet och på de villkor som anges där. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 4.2 a i direktiv 2000/53/EG förbjuds användning av bly, kvicksilver, kadmium och sexvärt krom i material och komponenter i fordon som släpps ut på marknaden efter den 1 juli 2003 utom i de fall som anges i bilaga II till direktivet och på de villkor som anges där.

| (2) | Då det är fördelaktigt att produkter återanvänds, renoveras och får längre livslängd bör reservdelar finnas tillgängliga för reparation av fordon som redan släppts ut på marknaden den 1 juli 2003. Användning av bly, kvicksilver, kadmium och sexvärt krom i reservdelar, som släppts ut på marknaden efter den 1 juli 2003 för reparation av sådana fordon, bör därför accepteras. |
| --- | --- |

(2)

Då det är fördelaktigt att produkter återanvänds, renoveras och får längre livslängd bör reservdelar finnas tillgängliga för reparation av fordon som redan släppts ut på marknaden den 1 juli 2003. Användning av bly, kvicksilver, kadmium och sexvärt krom i reservdelar, som släppts ut på marknaden efter den 1 juli 2003 för reparation av sådana fordon, bör därför accepteras.

| (3) | Direktiv 2000/53/EG bör därför ändras. |
| --- | --- |

(3)

Direktiv 2000/53/EG bör därför ändras.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättats i enlighet med artikel 18 i direktiv 75/442/EEG (2), |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättats i enlighet med artikel 18 i direktiv 75/442/EEG (2),

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga II till direktiv 2000/53/EG skall den femte strecksatsen i ”Anmärkningar” ersättas med följande:

| ”— | Reservdelar som släpps ut på marknaden efter den 1 juli 2003 och som används för fordon som släppts ut på marknaden före den 1 juli 2003 skall vara undantagna från bestämmelserna i artikel 4.2 a (3).” |
| --- | --- |

”—

Reservdelar som släpps ut på marknaden efter den 1 juli 2003 och som används för fordon som släppts ut på marknaden före den 1 juli 2003 skall vara undantagna från bestämmelserna i artikel 4.2 a (3).”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 24 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 269, 21.10.2000, s. 34. Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 2002/525/EG (EGT L 170, 29.6.2002, s. 81).

1

(2)  EGT L 194, 25.7.1975, s. 39. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

2

(3)  Detta gäller inte för hjulbalanseringsvikter, kolborstar för elmotorer och bromsbelägg eftersom dessa komponenter omfattas av särskilda poster.

3

---

Rättelser

| 28.1.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 25/74 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 25/74

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 140 av den 30 april 2004
  )

| — | På sidan 134, i bilaga III C, skall det |
| --- | --- |

—

På sidan 134, i bilaga III C, skall det

i stället för:

vara:

| — | På sidan 134 skall följande införas på slutet: |
| --- | --- |

—

På sidan 134 skall följande införas på slutet:

”DEL III.14

FORMULÄR FÖR KOMPLETTERANDE UPPLYSNINGAR OM STÖD NÄR DET GÄLLER FISKERISEKTORN

| 1. | Mål för stödordningen (markera det tillämpliga): | Stöd för definitiv uppläggning av fiskefartyg genom att de förs över till tredjeländer (stöd för export, stöd för inrättande av samriskföretag, punkt 4.2 i riktlinjerna) |
| --- | --- | --- |
| | Stöd för tillfälligt upphörande av fiskeverksamhet (punkt 4.3 i riktlinjerna) |
| | Stöd för investeringar i flottan (stöd för förnyelse, stöd för modernisering och utrustning, stöd för inköp av begagnade fiskefartyg, punkt 4.4 i riktlinjerna) |
| | Socioekonomiska åtgärder (punkt 4.5 i riktlinjerna) |
| | Stöd för att kompensera för skador orsakade av naturkatastrofer eller exceptionella händelser (punkt 4.6 i riktlinjerna) |
| | Annat (ange särskilt om det aktuella stödet faller inom de stödkategorier som omfattas av kommissionens förordning om statligt stöd till små och medelstora företag inom fiskerisektorn) |

1.

Mål för stödordningen (markera det tillämpliga):

Image

Stöd för definitiv uppläggning av fiskefartyg genom att de förs över till tredjeländer (stöd för export, stöd för inrättande av samriskföretag, punkt 4.2 i riktlinjerna)

Image

Stöd för tillfälligt upphörande av fiskeverksamhet (punkt 4.3 i riktlinjerna)

Image

Stöd för investeringar i flottan (stöd för förnyelse, stöd för modernisering och utrustning, stöd för inköp av begagnade fiskefartyg, punkt 4.4 i riktlinjerna)

Image

Socioekonomiska åtgärder (punkt 4.5 i riktlinjerna)

Image

Stöd för att kompensera för skador orsakade av naturkatastrofer eller exceptionella händelser (punkt 4.6 i riktlinjerna)

Image

Annat (ange särskilt om det aktuella stödet faller inom de stödkategorier som omfattas av kommissionens förordning om statligt stöd till små och medelstora företag inom fiskerisektorn)

| 2. | Ange särskilt, för de fall där stödordningar berör definitiv överföring av fiskefartyg till utvecklingsländer, hur det kommer att säkerställas att internationell lag inte kommer att överträdas, i synnerhet när det gäller bevarande och förvaltning av havsresurser. |
| --- | --- |

2.

Ange särskilt, för de fall där stödordningar berör definitiv överföring av fiskefartyg till utvecklingsländer, hur det kommer att säkerställas att internationell lag inte kommer att överträdas, i synnerhet när det gäller bevarande och förvaltning av havsresurser.

| 3. | En fullständig motivering skall ges till att och på vilken grund i riktlinjerna som stödordningen kan anses vara förenlig med den gemensamma marknaden. I den texten skall det noggrant visas att alla villkor i riktlinjerna, och i de fall dessa hänvisar till förordning (EG) nr 2792/1999, villkoren i de relevanta bestämmelserna i den förordningen och dess bilagor är uppfyllda. Den skall också innehålla en sammanfattning av innehållet i de nödvändiga verifikationer som ges in tillsammans med anmälan (t.ex. socioekonomiska uppgifter om de mottagande områdena, vetenskapliga och ekonomiska motiveringar). |
| --- | --- |

3.

En fullständig motivering skall ges till att och på vilken grund i riktlinjerna som stödordningen kan anses vara förenlig med den gemensamma marknaden. I den texten skall det noggrant visas att alla villkor i riktlinjerna, och i de fall dessa hänvisar till förordning (EG) nr 2792/1999, villkoren i de relevanta bestämmelserna i den förordningen och dess bilagor är uppfyllda. Den skall också innehålla en sammanfattning av innehållet i de nödvändiga verifikationer som ges in tillsammans med anmälan (t.ex. socioekonomiska uppgifter om de mottagande områdena, vetenskapliga och ekonomiska motiveringar).

| 4. | Varje anmälan skall innehålla följande åtaganden från medlemsstaterna:






  — | Åtagande att säkerställa att de finansierade åtgärderna och deras effekter uppfyller gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- | --- |

4.

Varje anmälan skall innehålla följande åtaganden från medlemsstaterna:

—

Åtagande att säkerställa att de finansierade åtgärderna och deras effekter uppfyller gemenskapslagstiftningen.

| — | Åtagandet att säkerställa att stödmottagarna under stödperioden följer reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken.” |
| --- | --- |

—

Åtagandet att säkerställa att stödmottagarna under stödperioden följer reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken.”

---