# Euroopan unionin L 29/2. h

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 29 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta2. helmikuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 29

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta2. helmikuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 172/2005, annettu 18 päivänä tammikuuta 2005, Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan voimassaolon jatkamista 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona | 1 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 173/2005, annettu 24 päivänä tammikuuta 2005, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 muuttamisesta Peace-ohjelman jatkamisen ja uusien maksumäärärahojen myöntämisen osalta | 3 |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 174/2005, annettu 31 päivänä tammikuuta 2005, Norsunluurannikolle annettavan sotilaalliseen toimintaan liittyvän avun rajoittamisesta | 5 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 175/2005, annettu 1 päivänä helmikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 16 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 176/2005, annettu 1 päivänä helmikuuta 2005, neilikoiden ja ruusujen yhteisön tuottaja- ja tuontihintojen vahvistamisesta tiettyjen Kyproksesta, Israelista, Jordaniasta, Marokosta sekä Länsirannalta ja Gazan alueelta peräisin olevien kukkaviljelytuotteiden tuontijärjestelmän soveltamiseksi | 18 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 172/2005, annettu 18 päivänä tammikuuta 2005, Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan voimassaolon jatkamista 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona

1

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 173/2005, annettu 24 päivänä tammikuuta 2005, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 muuttamisesta Peace-ohjelman jatkamisen ja uusien maksumäärärahojen myöntämisen osalta

3

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 174/2005, annettu 31 päivänä tammikuuta 2005, Norsunluurannikolle annettavan sotilaalliseen toimintaan liittyvän avun rajoittamisesta

5

Komission asetus (EY) N:o 175/2005, annettu 1 päivänä helmikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

16

Komission asetus (EY) N:o 176/2005, annettu 1 päivänä helmikuuta 2005, neilikoiden ja ruusujen yhteisön tuottaja- ja tuontihintojen vahvistamisesta tiettyjen Kyproksesta, Israelista, Jordaniasta, Marokosta sekä Länsirannalta ja Gazan alueelta peräisin olevien kukkaviljelytuotteiden tuontijärjestelmän soveltamiseksi

18

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | 2005/76/EY:Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä marraskuuta 2004, Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan jatkamista 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi koskevan kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta | 20 |
| Kirjeenvaihtona tehty Sopimus Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan jatkamisesta 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi | 22 |
| | | Komissio |
| | * | 2005/77/EY:Komission päätös, tehty 30 päivänä maaliskuuta 2004, Yhdistyneen kuningaskunnan tukijärjestelmästä edellytykset täyttäville yhtiöille Gibraltarilla
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 928)

   (
  1
  ) | 24 |
| | * | 2005/78/EY, Euratom:Komission päätös, tehty 1 päivänä helmikuuta 2005, päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom muuttamisesta | 39 |
| | * | 2005/79/EY:EU-Sveitsi-sekakomitean päätös N:o 1/2005, tehty 1 päivänä helmikuuta 2005, pöytäkirjan nro 2 taulukon III ja taulukossa IV olevan b kohdan korvaamisesta | 42 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

2005/76/EY:Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä marraskuuta 2004, Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan jatkamista 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi koskevan kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

20

Kirjeenvaihtona tehty Sopimus Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan jatkamisesta 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi

22

Komissio

*

2005/77/EY:Komission päätös, tehty 30 päivänä maaliskuuta 2004, Yhdistyneen kuningaskunnan tukijärjestelmästä edellytykset täyttäville yhtiöille Gibraltarilla
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 928)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 928)

1

24

*

2005/78/EY, Euratom:Komission päätös, tehty 1 päivänä helmikuuta 2005, päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom muuttamisesta

39

*

2005/79/EY:EU-Sveitsi-sekakomitean päätös N:o 1/2005, tehty 1 päivänä helmikuuta 2005, pöytäkirjan nro 2 taulukon III ja taulukossa IV olevan b kohdan korvaamisesta

42

| | | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston yhteinen kanta 2005/80/YUTP, 31 päivältä tammikuuta 2005, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ääriaineksiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/133/YUTP jatkamisesta ja muuttamisesta | 45 |
| | * | Neuvoston päätös 2005/81/YUTP, tehty 31 päivänä tammikuuta 2005, Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPM) johtajan/poliisikomentajan toimikauden jatkamisesta | 48 |
| | * | Neuvoston yhteinen kanta 2005/82/YUTP, hyväksytty 31 päivänä tammikuuta 2005, Nigeriaa, Angolaa, Ruandaa sekä Lusakan aseleposopimusta ja Kongon demokraattisen tasavallan rauhanprosessia koskevien neuvoston yhteisten kantojen 2002/401/YUTP, 2002/495/YUTP, 2002/830/YUTP ja 2003/319/YUTP kumoamisesta | 49 |
| | * | Neuvoston päätös 2005/83/YUTP, annettu 31 päivänä tammikuuta 2005, entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta  täytäntöönpanoa tukevien toimenpiteiden uusimisesta hyväksytyn yhteisen kannan 2004/293/YUTP täytäntöönpanosta | 50 |

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

*

Neuvoston yhteinen kanta 2005/80/YUTP, 31 päivältä tammikuuta 2005, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ääriaineksiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/133/YUTP jatkamisesta ja muuttamisesta

45

*

Neuvoston päätös 2005/81/YUTP, tehty 31 päivänä tammikuuta 2005, Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPM) johtajan/poliisikomentajan toimikauden jatkamisesta

48

*

Neuvoston yhteinen kanta 2005/82/YUTP, hyväksytty 31 päivänä tammikuuta 2005, Nigeriaa, Angolaa, Ruandaa sekä Lusakan aseleposopimusta ja Kongon demokraattisen tasavallan rauhanprosessia koskevien neuvoston yhteisten kantojen 2002/401/YUTP, 2002/495/YUTP, 2002/830/YUTP ja 2003/319/YUTP kumoamisesta

49

*

Neuvoston päätös 2005/83/YUTP, annettu 31 päivänä tammikuuta 2005, entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta  täytäntöönpanoa tukevien toimenpiteiden uusimisesta hyväksytyn yhteisen kannan 2004/293/YUTP täytäntöönpanosta

50

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | | Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 103/2005, annettu 21 päivänä tammikuuta 2005, pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Kreikan interventioelimen hallussa olevan paddy- eli raakariisin myymiseksi sisämarkkinoilla (EUVL L 20, 22.1.2005) | 57 |
| | | Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 165/2005, annettu 31 päivänä tammikuuta 2005, 1 päivästä helmikuuta 2005 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla (EUVL L 28, 1.2.2005) | 57 |

Oikaisuja

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 103/2005, annettu 21 päivänä tammikuuta 2005, pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Kreikan interventioelimen hallussa olevan paddy- eli raakariisin myymiseksi sisämarkkinoilla (EUVL L 20, 22.1.2005)

57

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 165/2005, annettu 31 päivänä tammikuuta 2005, 1 päivästä helmikuuta 2005 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla (EUVL L 28, 1.2.2005)

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 172/2005,

annettu 18 päivänä tammikuuta 2005,

Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan voimassaolon jatkamista 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisen Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen (2) mukaisesti sopimuspuolet aloittavat ennen sopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan voimassaoloajan päättymistä neuvottelut määritelläkseen yhteisesti pöytäkirjan sisällön seuraavaksi kaudeksi ja tarvittaessa liitteeseen tehtävät muutokset tai lisäykset. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisen Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen (2) mukaisesti sopimuspuolet aloittavat ennen sopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan voimassaoloajan päättymistä neuvottelut määritelläkseen yhteisesti pöytäkirjan sisällön seuraavaksi kaudeksi ja tarvittaessa liitteeseen tehtävät muutokset tai lisäykset.

| (2) | Sopimuspuolet päättivät jatkaa kirjeenvaihtona tehtävällä sopimuksella nykyisen, neuvoston asetuksella (EY) N:o 1439/2001 (3) hyväksytyn pöytäkirjan voimassaoloaikaa 28 päivästä helmikuuta 2004 ja 31 päivään joulukuuta 2004, kunnes pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia koskevat neuvottelut saadaan päätökseen. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuspuolet päättivät jatkaa kirjeenvaihtona tehtävällä sopimuksella nykyisen, neuvoston asetuksella (EY) N:o 1439/2001 (3) hyväksytyn pöytäkirjan voimassaoloaikaa 28 päivästä helmikuuta 2004 ja 31 päivään joulukuuta 2004, kunnes pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia koskevat neuvottelut saadaan päätökseen.

| (3) | On yhteisön edun mukaista hyväksyä tämän pöytäkirjan voimassaoloajan jatkaminen. |
| --- | --- |

(3)

On yhteisön edun mukaista hyväksyä tämän pöytäkirjan voimassaoloajan jatkaminen.

| (4) | Olisi vahvistettava jatketun pöytäkirjan kalastusmahdollisuuksien jakoperusteet jäsenvaltioittain, |
| --- | --- |

(4)

Olisi vahvistettava jatketun pöytäkirjan kalastusmahdollisuuksien jakoperusteet jäsenvaltioittain,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan voimassaolon jatkamista 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi koskeva kirjeenvaihtona tehty sopimus.

Kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen teksti on tämän asetuksen liitteenä (4).

2 artikla

Pöytäkirjassa vahvistetut kalastusmahdollisuudet jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti:

| a) | nuottaa käyttävät tonnikala-alukset:







  Espanja | : | 18 alusta |
| --- | --- | --- | --- |
| Ranska | : | 21 alusta |
| Italia | : | 1 alus; |

a)

nuottaa käyttävät tonnikala-alukset:

Espanja

:

18 alusta

Ranska

:

21 alusta

Italia

:

1 alus;

| b) | pintasiima-alukset:







  Espanja | : | 20 alusta |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugali | : | 5 alusta. |

b)

pintasiima-alukset:

Espanja

:

20 alusta

Portugali

:

5 alusta.

Jos näiden jäsenvaltioiden lisenssihakemukset eivät kata pöytäkirjassa vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia kokonaan, komissio voi ottaa huomioon jonkin toisen jäsenvaltion lisenssihakemukset.

3 artikla

Jäsenvaltioiden, joiden alukset kalastavat tämän pöytäkirjan nojalla, on ilmoitettava komissiolle kaikkien Komorien kalastusvyöhykkeellä pyytämiensä kalakantojen saaliiden määrät yhteisön kalastusalusten kolmansien maiden vesillä ja avomerellä pyytämän saaliin valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 500/2001 (5) säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä tammikuuta 2005.

Euroopan neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  Lausunto annettu 16. joulukuuta 2004 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  EYVL L 137, 2.6.1988, s. 19.

2

(3)  EYVL L 193, 17.7.2001, s. 1.

3

(4)  Ks. tämän virallisen lehden s. 22.

4

(5)  EYVL L 73, 15.3.2001, s. 8.

5

---

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/3

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 173/2005,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2005,

rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä annetun asetuksen (EY) N:o 1260/1999 muuttamisesta Peace-ohjelman jatkamisen ja uusien maksumäärärahojen myöntämisen osalta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 161 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon (1),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

kuultuaan alueiden komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (3) 7 artiklan 4 kohdassa otetaan tavoitteen 1 osana käyttöön Pohjois-Irlantia ja Irlannin raja-alueita koskeva ohjelma, jolla pyritään tukemaan Pohjois-Irlannin rauhanprosessia aluksi neljän vuoden ajan vuodesta 2000 vuoteen 2004. |
| --- | --- |

(1)

Rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (3) 7 artiklan 4 kohdassa otetaan tavoitteen 1 osana käyttöön Pohjois-Irlantia ja Irlannin raja-alueita koskeva ohjelma, jolla pyritään tukemaan Pohjois-Irlannin rauhanprosessia aluksi neljän vuoden ajan vuodesta 2000 vuoteen 2004.

| (2) | Brysselissä 17 ja 18 päivänä kesäkuuta 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota tutkimaan mahdollisuutta yhdenmukaistaa Peace-ohjelman ja Irlannin kansainvälisen rahaston mukaiset toimenpiteet vuonna 2006 päättyvien muiden rakennerahasto-ohjelmien kanssa sekä tarkastelemaan tämän rahoitusvaikutuksia. |
| --- | --- |

(2)

Brysselissä 17 ja 18 päivänä kesäkuuta 2004 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota tutkimaan mahdollisuutta yhdenmukaistaa Peace-ohjelman ja Irlannin kansainvälisen rahaston mukaiset toimenpiteet vuonna 2006 päättyvien muiden rakennerahasto-ohjelmien kanssa sekä tarkastelemaan tämän rahoitusvaikutuksia.

| (3) | Pohjois-Irlannin rauhanprosessin vahvistaminen, johon Peace-ohjelmalla on tähän asti ollut erityinen ja tärkeä vaikutuksensa, edellyttää yhteisön näille alueille myöntämän rahoitustuen säilyttämistä ja Peace-ohjelman jatkamista kahdella lisävuodella. |
| --- | --- |

(3)

Pohjois-Irlannin rauhanprosessin vahvistaminen, johon Peace-ohjelmalla on tähän asti ollut erityinen ja tärkeä vaikutuksensa, edellyttää yhteisön näille alueille myöntämän rahoitustuen säilyttämistä ja Peace-ohjelman jatkamista kahdella lisävuodella.

| (4) | Tästä syystä asetus (EY) N:o 1260/1999 olisi muutettava vastaavasti, jotta Peace-ohjelman voimassaoloa voidaan jatkaa kahdella vuodella niin, että se päättyy samaan aikaan kuin rakennerahastojen ohjelmakausi, |
| --- | --- |

(4)

Tästä syystä asetus (EY) N:o 1260/1999 olisi muutettava vastaavasti, jotta Peace-ohjelman voimassaoloa voidaan jatkaa kahdella vuodella niin, että se päättyy samaan aikaan kuin rakennerahastojen ohjelmakausi,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1260/1999 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 7 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”4.   Tavoitteen 1 mukaisesti käynnistetään vuosiksi 2000–2006 Pohjois-Irlannin rauhanprosessin Peace-ohjelma Pohjois-Irlannin ja Irlannin raja-alueiden hyväksi.” |
| --- | --- |

1)

Korvataan 7 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”4.   Tavoitteen 1 mukaisesti käynnistetään vuosiksi 2000–2006 Pohjois-Irlannin rauhanprosessin Peace-ohjelma Pohjois-Irlannin ja Irlannin raja-alueiden hyväksi.”

| 2) | Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. BODEN

---

(1)  Puoltava lausunto annettu 11. tammikuuta 2005 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  Lausunto annettu 16. joulukuuta 2004 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1105/2003 (EUVL L 158, 27.6.2003, s. 3).

3

---

LIITE

”LIITE I

RAKENNERAHASTOT

Maksusitoumusmäärärahojen vuotuinen jakautuminen vuosina 2000–2006

(7 artiklan 1 kohta)

| (milj. euroa vuoden 1999 hintoina) |
| --- |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 29 430 | 28 840 | 28 250 | 27 670 | 27 080 | 27 120 | 26 660” |

(milj. euroa vuoden 1999 hintoina)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

29 430

28 840

28 250

27 670

27 080

27 120

26 660”

---

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/5

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 174/2005,

annettu 31 päivänä tammikuuta 2005,

Norsunluurannikolle annettavan sotilaalliseen toimintaan liittyvän avun rajoittamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 60 ja 301 artiklan,

ottaa huomioon Norsunluurannikon vastaisista rajoittavista toimenpiteistä 13 päivänä joulukuuta 2004 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2004/852/YUTP (1),

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | YK:n turvallisuusneuvosto antoi 15 päivänä marraskuuta 2004 Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan VII luvun nojalla ja pahoitellen sitä, että väkivaltaisuudet ovat puhjenneet Norsunluurannikolla uudelleen ja että 3 päivänä toukokuuta 2003 tehtyä tulitaukosopimusta on rikottu toistuvasti, päätöslauselman 1572 (2004), jossa se päätti toteuttaa eräitä rajoittavia toimenpiteitä Norsunluurannikkoa vastaan. |
| --- | --- |

(1)

YK:n turvallisuusneuvosto antoi 15 päivänä marraskuuta 2004 Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan VII luvun nojalla ja pahoitellen sitä, että väkivaltaisuudet ovat puhjenneet Norsunluurannikolla uudelleen ja että 3 päivänä toukokuuta 2003 tehtyä tulitaukosopimusta on rikottu toistuvasti, päätöslauselman 1572 (2004), jossa se päätti toteuttaa eräitä rajoittavia toimenpiteitä Norsunluurannikkoa vastaan.

| (2) | Yhteisen kannan 2004/852/YUTP mukaisesti on pantava täytäntöön Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1572 (2004) vahvistetut toimenpiteet, joihin kuuluu muun muassa sotilaallisiin toimiin liittyvän teknisen avun ja rahoitustuen kieltäminen sekä kansallisiin tukahduttamistoimiin käytettävissä olevia tarvikkeita koskeva kielto. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisen kannan 2004/852/YUTP mukaisesti on pantava täytäntöön Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1572 (2004) vahvistetut toimenpiteet, joihin kuuluu muun muassa sotilaallisiin toimiin liittyvän teknisen avun ja rahoitustuen kieltäminen sekä kansallisiin tukahduttamistoimiin käytettävissä olevia tarvikkeita koskeva kielto.

| (3) | Tämä toimenpide kuuluu perustamissopimuksen soveltamisalaan, joten kilpailun vääristymisen välttämiseksi toimenpide on toteutettava yhteisöä koskevilta osin yhteisön lainsäädännöllä. Tässä asetuksessa yhteisön alueella tarkoitetaan jäsenvaltioiden alueita, joihin perustamissopimusta sovelletaan siinä määrätyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(3)

Tämä toimenpide kuuluu perustamissopimuksen soveltamisalaan, joten kilpailun vääristymisen välttämiseksi toimenpide on toteutettava yhteisöä koskevilta osin yhteisön lainsäädännöllä. Tässä asetuksessa yhteisön alueella tarkoitetaan jäsenvaltioiden alueita, joihin perustamissopimusta sovelletaan siinä määrätyin edellytyksin.

| (4) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

| 1) | ’teknisellä avulla’ kaikkea teknistä tukea, joka liittyy korjaamiseen, kehittämiseen, valmistukseen, kokoamiseen, testaamiseen, kunnossapitoon tai muuhun tekniseen palveluun, ja se voi olla muodoltaan ohjausta, neuvontaa, koulutusta, käytännön tietojen tai taitojen välittämistä tai konsulttipalveluja; tekninen apu sisältää myös avun antamisen suullisessa muodossa, |
| --- | --- |

1)

’teknisellä avulla’ kaikkea teknistä tukea, joka liittyy korjaamiseen, kehittämiseen, valmistukseen, kokoamiseen, testaamiseen, kunnossapitoon tai muuhun tekniseen palveluun, ja se voi olla muodoltaan ohjausta, neuvontaa, koulutusta, käytännön tietojen tai taitojen välittämistä tai konsulttipalveluja; tekninen apu sisältää myös avun antamisen suullisessa muodossa,

| 2) | ’pakotekomitealla’ YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1572 (2004) 14 kohdan nojalla perustettua Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston komiteaa. |
| --- | --- |

2)

’pakotekomitealla’ YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1572 (2004) 14 kohdan nojalla perustettua Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston komiteaa.

2 artikla

Kielletään:

| a) | sotilaalliseen toimintaan liittyvän teknisen avun myöntäminen, myynti, toimitus tai siirto suoraan tai välillisesti Norsunluurannikolla oleville henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi siellä, |
| --- | --- |

a)

sotilaalliseen toimintaan liittyvän teknisen avun myöntäminen, myynti, toimitus tai siirto suoraan tai välillisesti Norsunluurannikolla oleville henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi siellä,

| b) | sotilaalliseen toimintaan liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen, myös avustusten, lainojen ja vientiluottovakuutusten myöntäminen aseiden tai niiden kaltaisten tarvikkeiden myymiseksi, toimittamiseksi, siirtämiseksi tai viemiseksi taikka niihin liittyvän teknisen avun ja muiden palvelujen antamiseksi, myymiseksi, toimittamiseksi tai siirtämiseksi suoraan tai välillisesti Norsunluurannikolla olevalle henkilölle, yhteisölle tai elimelle tai siellä käytettäväksi, |
| --- | --- |

b)

sotilaalliseen toimintaan liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen, myös avustusten, lainojen ja vientiluottovakuutusten myöntäminen aseiden tai niiden kaltaisten tarvikkeiden myymiseksi, toimittamiseksi, siirtämiseksi tai viemiseksi taikka niihin liittyvän teknisen avun ja muiden palvelujen antamiseksi, myymiseksi, toimittamiseksi tai siirtämiseksi suoraan tai välillisesti Norsunluurannikolla olevalle henkilölle, yhteisölle tai elimelle tai siellä käytettäväksi,

| c) | tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen toimiin, joiden suorana tai välillisenä tavoitteena tai seurauksena on a ja b alakohdassa tarkoitettujen toimien edistäminen. |
| --- | --- |

c)

tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen toimiin, joiden suorana tai välillisenä tavoitteena tai seurauksena on a ja b alakohdassa tarkoitettujen toimien edistäminen.

3 artikla

Kielletään

| a) | liitteessä I lueteltujen, yhteisöstä tai mistä tahansa muualta peräisin olevien tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisissa tukahduttamistoimissa, myynti, toimitus, siirto tai vienti suoraan tai epäsuorasti Norsunluurannikolla oleville henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Norsunluurannikolla; |
| --- | --- |

a)

liitteessä I lueteltujen, yhteisöstä tai mistä tahansa muualta peräisin olevien tarvikkeiden, joita voidaan käyttää kansallisissa tukahduttamistoimissa, myynti, toimitus, siirto tai vienti suoraan tai epäsuorasti Norsunluurannikolla oleville henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Norsunluurannikolla;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun myöntäminen, myynti, toimitus tai siirto suoraan tai epäsuorasti Norsunluurannikolla oleville henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Norsunluurannikolla; |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun myöntäminen, myynti, toimitus tai siirto suoraan tai epäsuorasti Norsunluurannikolla oleville henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Norsunluurannikolla;

| c) | edellä a alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen myöntäminen suoraan tai epäsuorasti Norsunluurannikolla oleville henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Norsunluurannikolla; |
| --- | --- |

c)

edellä a alakohdassa tarkoitettuihin tarvikkeisiin liittyvän rahoituksen tai rahoitustuen myöntäminen suoraan tai epäsuorasti Norsunluurannikolla oleville henkilöille, yhteisöille tai elimille tai käytettäväksi Norsunluurannikolla;

| d) | tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaiseen toimintaan, jonka suorana tai epäsuorana tavoitteena tai seurauksena on a, b tai c alakohdassa tarkoitettujen toimien edistäminen. |
| --- | --- |

d)

tietoinen ja tarkoituksellinen osallistuminen sellaiseen toimintaan, jonka suorana tai epäsuorana tavoitteena tai seurauksena on a, b tai c alakohdassa tarkoitettujen toimien edistäminen.

4 artikla

1.   Poiketen siitä, mitä 2 artiklassa säädetään, siinä mainittuja kieltoja ei sovelleta

| a) | aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun, rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen, jos kyseinen apu tai kyseiset palvelut on tarkoitettu yksinomaan Yhdistyneiden Kansakuntien Norsunluurannikolla toteutettavan operaation ja sitä tukevien ranskalaisten joukkojen tukemiseen ja käyttöön, |
| --- | --- |

a)

aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun, rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen, jos kyseinen apu tai kyseiset palvelut on tarkoitettu yksinomaan Yhdistyneiden Kansakuntien Norsunluurannikolla toteutettavan operaation ja sitä tukevien ranskalaisten joukkojen tukemiseen ja käyttöön,

| b) | pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettuihin ei-tappaviin sotatarvikkeisiin, mukaan lukien EU:n, YK:n, Afrikan unionin ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) kriisinhallintaoperaatioihin tarkoitetut tällaiset tarvikkeet, liittyvän teknisen avun myöntämiseen, kun pakotekomitea on myös ennakolta hyväksynyt tällaisen toiminnan, |
| --- | --- |

b)

pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettuihin ei-tappaviin sotatarvikkeisiin, mukaan lukien EU:n, YK:n, Afrikan unionin ja Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) kriisinhallintaoperaatioihin tarkoitetut tällaiset tarvikkeet, liittyvän teknisen avun myöntämiseen, kun pakotekomitea on myös ennakolta hyväksynyt tällaisen toiminnan,

| c) | pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettuihin ei-tappaviin sotatarvikkeisiin, mukaan lukien EU:n, YK:n, Afrikan unionin ja ECOWASin kriisinhallintaoperaatioihin tarkoitetut tällaiset tarvikkeet, liittyvän rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen, |
| --- | --- |

c)

pelkästään humanitaariseen tai suojaavaan käyttöön tarkoitettuihin ei-tappaviin sotatarvikkeisiin, mukaan lukien EU:n, YK:n, Afrikan unionin ja ECOWASin kriisinhallintaoperaatioihin tarkoitetut tällaiset tarvikkeet, liittyvän rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen,

| d) | sellaisiin aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun myöntämiseen, jotka on tarkoitettu pelkästään Linas-Marcoussis'n sopimuksen 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetun puolustusvoimien ja turvallisuusjoukkojen uudelleenjärjestelyprosessin tueksi tai siinä käytettäväksi, kun pakotekomitea on myös ennakolta hyväksynyt tällaisen toiminnan, |
| --- | --- |

d)

sellaisiin aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän teknisen avun myöntämiseen, jotka on tarkoitettu pelkästään Linas-Marcoussis'n sopimuksen 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetun puolustusvoimien ja turvallisuusjoukkojen uudelleenjärjestelyprosessin tueksi tai siinä käytettäväksi, kun pakotekomitea on myös ennakolta hyväksynyt tällaisen toiminnan,

| e) | sellaisiin aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen, jotka on tarkoitettu pelkästään Linas-Marcoussis'n sopimuksen 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetun puolustusvoimien ja turvallisuusjoukkojen uudelleenjärjestelyprosessin tueksi tai siinä käytettäväksi, |
| --- | --- |

e)

sellaisiin aseisiin ja niihin liittyviin tarvikkeisiin liittyvän rahoituksen ja rahoitustuen myöntämiseen, jotka on tarkoitettu pelkästään Linas-Marcoussis'n sopimuksen 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetun puolustusvoimien ja turvallisuusjoukkojen uudelleenjärjestelyprosessin tueksi tai siinä käytettäväksi,

| f) | sellaisten tarvikkeiden myyntiin tai toimituksiin, jotka siirretään tai viedään Norsunluurannikolle väliaikaisesti kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti toimia toteuttavan valtion joukoille ja joiden ainoana ja välittömänä tarkoituksena on helpottaa kyseisen valtion kansalaisten ja niiden kansalaisten evakuointia, joiden osalta kyseinen valtio on vastuussa konsulitoiminnasta Norsunluurannikolla, kun kyseisistä toimista on myös ennakolta ilmoitettu pakotekomitealle. |
| --- | --- |

f)

sellaisten tarvikkeiden myyntiin tai toimituksiin, jotka siirretään tai viedään Norsunluurannikolle väliaikaisesti kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti toimia toteuttavan valtion joukoille ja joiden ainoana ja välittömänä tarkoituksena on helpottaa kyseisen valtion kansalaisten ja niiden kansalaisten evakuointia, joiden osalta kyseinen valtio on vastuussa konsulitoiminnasta Norsunluurannikolla, kun kyseisistä toimista on myös ennakolta ilmoitettu pakotekomitealle.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin toimiin, myös silloin, kun ne edellyttävät pakotekomitean antamaa hyväksyntää tai tälle ilmoittamista, haetaan lupaa sen jäsenvaltion, johon palvelujen tarjoaja on sijoittautunut, tai viennin suorittavan jäsenvaltion liitteessä II mainitun toimivaltaisen viranomaisen kautta.

3.   Lupaa ei myönnetä, jos on kyse jo tapahtuneesta toiminnasta.

5 artikla

Edellä 2 ja 3 artiklaa ei sovelleta sellaiseen suojavaatetukseen, mukaan lukien luodinkestäviin liiveihin ja sotilaskypäriin, jota Yhdistyneiden Kansakuntien henkilökunta, Euroopan unionin, yhteisön tai sen jäsenvaltioiden henkilökunta, tiedotusvälineiden edustajat sekä humanitaarisessa työssä ja kehitysyhteistyössä toimivat työntekijät ja avustava henkilökunta vievät tilapäisesti Norsunluurannikolle yksinomaan henkilökohtaiseen käyttöönsä.

6 artikla

Komissio ja jäsenvaltiot ilmoittavat toisilleen viipymättä tämän asetuksen nojalla toteutetuista toimenpiteistä ja toimittavat toisilleen hallussaan olevat tähän asetukseen liittyvät muut asiaankuuluvat tiedot, erityisesti tiedot rikkomuksista ja täytäntöönpano-ongelmista sekä kansallisten tuomioistuinten antamista tuomioista.

7 artikla

Komissiolla on valtuudet muuttaa liite II jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella.

8 artikla

Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on annettava nämä säännökset komissiolle tiedoksi viipymättä asetuksen tultua voimaan ja ilmoitettava sille kaikista myöhemmistä muutoksista.

9 artikla

Tätä asetusta sovelletaan

| a) | yhteisön alueella sen ilmatila mukaan luettuna, |
| --- | --- |

a)

yhteisön alueella sen ilmatila mukaan luettuna,

| b) | jäsenvaltion lainkäyttövallan alaisessa ilma-aluksessa tai muussa aluksessa, |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltion lainkäyttövallan alaisessa ilma-aluksessa tai muussa aluksessa,

| c) | yhteisön alueella tai sen ulkopuolella olevaan jäsenvaltion kansalaiseen, |
| --- | --- |

c)

yhteisön alueella tai sen ulkopuolella olevaan jäsenvaltion kansalaiseen,

| d) | oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen, joka on perustettu tai muodostettu jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti, |
| --- | --- |

d)

oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen, joka on perustettu tai muodostettu jonkin jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti,

| e) | yhteisössä liiketoimintaa harjoittavaan oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen. |
| --- | --- |

e)

yhteisössä liiketoimintaa harjoittavaan oikeushenkilöön, yhteisöön tai elimeen.

10 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EUVL L 368, 15.12.2004, s. 50.

1

---

LIITE I

Luettelo 3 artiklassa tarkoitetuista tarvikkeista, joita voidaan käyttää kansallisissa tukahduttamistoimissa

Jäljempänä oleva luettelo ei sisällä niitä tarvikkeita, jotka on suunniteltu tai muunnettu erityisesti sotilaskäyttöä varten.

| 1. | Luodinkestävät kypärät, mellakkakypärät, mellakkakilvet ja luodinkestävät kilvet sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat. |
| --- | --- |

1.

Luodinkestävät kypärät, mellakkakypärät, mellakkakilvet ja luodinkestävät kilvet sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat.

| 2. | Erityisesti sormenjälkien ottamiseen tarkoitetut tarvikkeet. |
| --- | --- |

2.

Erityisesti sormenjälkien ottamiseen tarkoitetut tarvikkeet.

| 3. | Tehonsäätimellä varustetut valonheittimet. |
| --- | --- |

3.

Tehonsäätimellä varustetut valonheittimet.

| 4. | Luodinkestävät rakennustarvikkeet. |
| --- | --- |

4.

Luodinkestävät rakennustarvikkeet.

| 5. | Metsästysveitset. |
| --- | --- |

5.

Metsästysveitset.

| 6. | Erityisesti haulikoiden valmistamiseen tarkoitetut tarvikkeet. |
| --- | --- |

6.

Erityisesti haulikoiden valmistamiseen tarkoitetut tarvikkeet.

| 7. | Ammusten käsin lataamiseen tarvittavat tarvikkeet. |
| --- | --- |

7.

Ammusten käsin lataamiseen tarvittavat tarvikkeet.

| 8. | Viestiensieppauslaitteet. |
| --- | --- |

8.

Viestiensieppauslaitteet.

| 9. | Puolijohderakenteiset optiset ilmaisimet. |
| --- | --- |

9.

Puolijohderakenteiset optiset ilmaisimet.

| 10. | Kuvanvahvistinputket. |
| --- | --- |

10.

Kuvanvahvistinputket.

| 11. | Aseiden kiikaritähtäimet. |
| --- | --- |

11.

Aseiden kiikaritähtäimet.

| 12. | Rihlattomat putkelliset aseet ja niihin tarkoitetut ammukset, muut kuin erityisesti sotilaskäyttöön tarkoitetut, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat; paitsi:






  — | merkinantopistoolit; |
| --- | --- | --- |

12.

Rihlattomat putkelliset aseet ja niihin tarkoitetut ammukset, muut kuin erityisesti sotilaskäyttöön tarkoitetut, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat; paitsi:

—

merkinantopistoolit;

| — | teollisuudessa työvälineinä käytettäviksi tarkoitetut eläinten kivuttomaan lamaannuttamiseen käytettävät ilmakiväärit ja patruunakiväärit. |
| --- | --- |

—

teollisuudessa työvälineinä käytettäviksi tarkoitetut eläinten kivuttomaan lamaannuttamiseen käytettävät ilmakiväärit ja patruunakiväärit.

| 13. | Ampuma-aseiden käytön opetuksessa käytettävät simulaattorit ja erityisesti niihin tarkoitetut tai niitä varten muunnetut osat ja tarvikkeet. |
| --- | --- |

13.

Ampuma-aseiden käytön opetuksessa käytettävät simulaattorit ja erityisesti niihin tarkoitetut tai niitä varten muunnetut osat ja tarvikkeet.

| 14. | Pommit ja kranaatit, muut kuin erityisesti sotilaskäyttöön tarkoitetut, ja erityisesti niihin tarkoitetut osat. |
| --- | --- |

14.

Pommit ja kranaatit, muut kuin erityisesti sotilaskäyttöön tarkoitetut, ja erityisesti niihin tarkoitetut osat.

| 15. | Suojaliivit, muut kuin sotilasstandardien tai -määräysten mukaisesti valmistetut, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat. |
| --- | --- |

15.

Suojaliivit, muut kuin sotilasstandardien tai -määräysten mukaisesti valmistetut, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat.

| 16. | Nelipyörävetoiset maastokelpoiset hyötyajoneuvot, jotka on valmistettu tai varustettu luodinkestäviksi, ja tällaisiin ajoneuvoihin sopivat panssaroinnit. |
| --- | --- |

16.

Nelipyörävetoiset maastokelpoiset hyötyajoneuvot, jotka on valmistettu tai varustettu luodinkestäviksi, ja tällaisiin ajoneuvoihin sopivat panssaroinnit.

| 17. | Vesitykit ja niihin tarkoitetut tai niitä varten muunnetut erityisosat. |
| --- | --- |

17.

Vesitykit ja niihin tarkoitetut tai niitä varten muunnetut erityisosat.

| 18. | Vesitykillä varustetut ajoneuvot. |
| --- | --- |

18.

Vesitykillä varustetut ajoneuvot.

| 19. | Ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sähköistettäviksi hyökkääjän torjumista varten, sekä niitä varten erityisesti tässä tarkoituksessa valmistetut tai muunnetut osat. |
| --- | --- |

19.

Ajoneuvot, jotka on erityisesti suunniteltu tai muunnettu sähköistettäviksi hyökkääjän torjumista varten, sekä niitä varten erityisesti tässä tarkoituksessa valmistetut tai muunnetut osat.

| 20. | Akustiset laitteet, joita voidaan valmistajan tai jälleenmyyjän mukaan käyttää mellakantorjuntaan, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat. |
| --- | --- |

20.

Akustiset laitteet, joita voidaan valmistajan tai jälleenmyyjän mukaan käyttää mellakantorjuntaan, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat.

| 21. | Jalkaraudat, joukkokahleet, ketjulukot ja sähkövyöt, erityisesti ihmisten liikkuvuuden rajoittamiseen tarkoitetut, paitsi käsiraudat, joiden enimmäispituus lukittuina on ketju mukaan luettuna enintään 240 mm. |
| --- | --- |

21.

Jalkaraudat, joukkokahleet, ketjulukot ja sähkövyöt, erityisesti ihmisten liikkuvuuden rajoittamiseen tarkoitetut, paitsi käsiraudat, joiden enimmäispituus lukittuina on ketju mukaan luettuna enintään 240 mm.

| 22. | Mellakantorjuntaan tai itsepuolustukseen tarkoitetut tai sitä varten muunnetut kannettavat laitteet, joilla levitetään lamaannuttavaa ainetta (kuten kyynelkaasua tai kirvelevää sumutetta), sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat. |
| --- | --- |

22.

Mellakantorjuntaan tai itsepuolustukseen tarkoitetut tai sitä varten muunnetut kannettavat laitteet, joilla levitetään lamaannuttavaa ainetta (kuten kyynelkaasua tai kirvelevää sumutetta), sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat.

| 23. | Mellakantorjuntaan tai itsepuolustukseen tarkoitetut tai sitä varten muunnetut kannettavat laitteet, joilla annetaan sähköiskuja (mukaan luettuina sähköpamput, sähkökilvet, sähköpistoolit ja sähkönuolia ampuvat pistoolit) sekä niitä varten erityisesti tähän tarkoitukseen valmistetut tai muunnetut osat. |
| --- | --- |

23.

Mellakantorjuntaan tai itsepuolustukseen tarkoitetut tai sitä varten muunnetut kannettavat laitteet, joilla annetaan sähköiskuja (mukaan luettuina sähköpamput, sähkökilvet, sähköpistoolit ja sähkönuolia ampuvat pistoolit) sekä niitä varten erityisesti tähän tarkoitukseen valmistetut tai muunnetut osat.

| 24. | Sähkölaitteet, joilla voidaan havaita kätkettyjä räjähteitä, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat, paitsi tarkastuskäyttöön tarkoitetut televisio- tai läpivalaisulaitteet. |
| --- | --- |

24.

Sähkölaitteet, joilla voidaan havaita kätkettyjä räjähteitä, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat, paitsi tarkastuskäyttöön tarkoitetut televisio- tai läpivalaisulaitteet.

| 25. | Sähköiset häirintälaitteet, jotka on erityisesti tarkoitettu estämään räjähteiden radio-ohjattu kaukolaukaisu, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat. |
| --- | --- |

25.

Sähköiset häirintälaitteet, jotka on erityisesti tarkoitettu estämään räjähteiden radio-ohjattu kaukolaukaisu, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat.

| 26. | Laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu kotitekoisten räjähteiden laukaisemiseen sähköisesti tai muutoin kuin sähköisesti, mukaan luettuina laukaisulaitteet, nallit, sytyttimet, vahvistimet ja sytytyslangat, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat, paitsi laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu sellaiseen tiettyyn kaupalliseen käyttöön, johon kuuluu sellaisten laitteiden tai välineiden räjähdyksen avulla tapahtuva käynnistys tai käyttö, joiden tarkoituksena ei ole räjähdysten tuottaminen (esim. autojen turvatyynyjen täyttöpumput, sprinklereiden käynnistimien sähkösuojaimet). |
| --- | --- |

26.

Laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu kotitekoisten räjähteiden laukaisemiseen sähköisesti tai muutoin kuin sähköisesti, mukaan luettuina laukaisulaitteet, nallit, sytyttimet, vahvistimet ja sytytyslangat, sekä erityisesti niihin tarkoitetut osat, paitsi laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu sellaiseen tiettyyn kaupalliseen käyttöön, johon kuuluu sellaisten laitteiden tai välineiden räjähdyksen avulla tapahtuva käynnistys tai käyttö, joiden tarkoituksena ei ole räjähdysten tuottaminen (esim. autojen turvatyynyjen täyttöpumput, sprinklereiden käynnistimien sähkösuojaimet).

| 27. | Laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu räjähteiden purkamiseen; paitsi:






  — | pommipeitteet; |
| --- | --- | --- |

27.

Laitteet ja välineet, jotka on erityisesti tarkoitettu räjähteiden purkamiseen; paitsi:

—

pommipeitteet;

| — | säiliöt, jotka on tarkoitettu kotitekoisiksi räjähteiksi tiedettyjen tai epäiltyjen esineiden säilyttämiseen. |
| --- | --- |

—

säiliöt, jotka on tarkoitettu kotitekoisiksi räjähteiksi tiedettyjen tai epäiltyjen esineiden säilyttämiseen.

| 28. | Pimeänäkö- ja lämpökuvalaitteet sekä kuvanvahvistusputket tai niihin tarkoitetut puolijohdesensorit. |
| --- | --- |

28.

Pimeänäkö- ja lämpökuvalaitteet sekä kuvanvahvistusputket tai niihin tarkoitetut puolijohdesensorit.

| 29. | Suoraan leikkaavat räjähdysainelataukset. |
| --- | --- |

29.

Suoraan leikkaavat räjähdysainelataukset.

| 30. | Seuraavat räjähdysaineet ja samankaltaiset aineet:






  — | amatoli, |
| --- | --- | --- |

30.

Seuraavat räjähdysaineet ja samankaltaiset aineet:

—

amatoli,

| — | nitroselluloosa (jossa on yli 12,5 % typpeä), |
| --- | --- |

—

nitroselluloosa (jossa on yli 12,5 % typpeä),

| — | nitroglykoli, |
| --- | --- |

—

nitroglykoli,

| — | pentaerytritolitetranitraatti (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaerytritolitetranitraatti (PETN),

| — | pikryylikloridi, |
| --- | --- |

—

pikryylikloridi,

| — | trinitrofenyylimetyylinitramiini (tetryyli) ja |
| --- | --- |

—

trinitrofenyylimetyylinitramiini (tetryyli) ja

| — | 2,4,6-trinitrotolueeni (TNT). |
| --- | --- |

—

2,4,6-trinitrotolueeni (TNT).

| 31. | Erityisesti edellä lueteltuja tarvikkeita varten tarkoitetut ohjelmistot ja näiden tarvikkeiden edellyttämä teknologia. |
| --- | --- |

31.

Erityisesti edellä lueteltuja tarvikkeita varten tarkoitetut ohjelmistot ja näiden tarvikkeiden edellyttämä teknologia.

---

LIITE II

LUETTELO 4 ARTIKLASSA TARKOITETUISTA TOIMIVALTAISISTA VIRANOMAISISTA

BELGIA

| Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie |
| --- |
| Potentiel économique, E4, Service des licences |
| Avenue du Général Leman 60 |
| B-1040 Bruxelles |
| Puh.: (32-2) 206.58.16/27 |
| Faksi: (32-2) 230.83.22 |

Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie

Potentiel économique, E4, Service des licences

Avenue du Général Leman 60

B-1040 Bruxelles

Puh.: (32-2) 206.58.16/27

Faksi: (32-2) 230.83.22

| Federale overheidsdienst Economie, KMO's, Middenstand en Economie |
| --- |
| Economisch Potentieel, E4, Dienst vergunningen |
| Generaal Lemanstraat 60 |
| B-1040 Brussel |
| Puh.: (32-2) 206 58 16/27 |
| Faksi: (32-2) 230 83 22 |

Federale overheidsdienst Economie, KMO's, Middenstand en Economie

Economisch Potentieel, E4, Dienst vergunningen

Generaal Lemanstraat 60

B-1040 Brussel

Puh.: (32-2) 206 58 16/27

Faksi: (32-2) 230 83 22

TŠEKKI

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Puh.: (420-2) 24 06 27 20 |
| Puh.: (420-2) 24 22 18 11 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Puh.: (420-2) 24 06 27 20

Puh.: (420-2) 24 22 18 11

| Ministerstvo zahraničních věcí |
| --- |
| Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU |
| Loretánské nám. 5 |
| 118 00 Praha 1 |
| Puh.: (420) 2 2418 2987 |
| Faksi: (420) 2 2418 4080 |

Ministerstvo zahraničních věcí

Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU

Loretánské nám. 5

118 00 Praha 1

Puh.: (420) 2 2418 2987

Faksi: (420) 2 2418 4080

TANSKA

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Puh.: (45) 35 46 62 81 |
| Faksi: (45) 35 46 62 03 |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Puh.: (45) 35 46 62 81

Faksi: (45) 35 46 62 03

| Udenrigsministeriet |
| --- |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |
| Puh.: (45) 33 92 00 00 |
| Faksi: (45) 32 54 05 33 |

Udenrigsministeriet

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

Puh.: (45) 33 92 00 00

Faksi: (45) 32 54 05 33

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Puh.: (45) 33 92 33 40 |
| Faksi: (45) 33 93 35 10 |

Justitsministeriet

Slotholmsgade 10

DK-1216 København K

Puh.: (45) 33 92 33 40

Faksi: (45) 33 93 35 10

SAKSA

Rahoituksen ja rahoitusavun osalta:

| Deutsche Bundesbank |
| --- |
| Servicezentrum Finanzsanktionen |
| Postfach |
| D-80281 München |
| Puh.: (49) 89 28 89 38 00 |
| Faksi: (49) 89 35 01 63 38 00 |

Deutsche Bundesbank

Servicezentrum Finanzsanktionen

Postfach

D-80281 München

Puh.: (49) 89 28 89 38 00

Faksi: (49) 89 35 01 63 38 00

Teknisen avun osalta:

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Strasse 29-35 |
| D-65760 Eschborn |
| Puh.: (49) 61 96 908-0 |
| Faksi: (49) 61 96 908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Strasse 29-35

D-65760 Eschborn

Puh.: (49) 61 96 908-0

Faksi: (49) 61 96 908-800

VIRO

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Puh.: +372 6317 100 |
| Faksi: +372 6317 199 |

Eesti Välisministeerium

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Puh.: +372 6317 100

Faksi: +372 6317 199

KREIKKA

| Ministry of Economy and Finance |
| --- |
| General Directorate for Policy Planning and Management |
| Address Kornaroy Str., 105 63 Athens |
| Puh.: +30 210 3286401-3 |
| Faksi: +30 210 3286404 |

Ministry of Economy and Finance

General Directorate for Policy Planning and Management

Address Kornaroy Str., 105 63 Athens

Puh.: +30 210 3286401-3

Faksi: +30 210 3286404

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Δ/νση : Κορνάρου 1, Τ.Κ. 101 80 |
| Αθήνα - Ελλάς |
| Puh.: +30 210 3286401-3 |
| Faksi: +30 210 3286404 |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Δ/νση : Κορνάρου 1, Τ.Κ. 101 80

Αθήνα - Ελλάς

Puh.: +30 210 3286401-3

Faksi: +30 210 3286404

ESPANJA

| Secretaría General de Comercio Exterior |
| --- |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| E-28046 Madrid |
| Puh.: (34) 913 49 38 60 |
| Faksi: (34) 914 57 28 63 |

Secretaría General de Comercio Exterior

Paseo de la Castellana, 162

E-28046 Madrid

Puh.: (34) 913 49 38 60

Faksi: (34) 914 57 28 63

RANSKA

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et des droits indirects |
| Cellule embargo — Bureau E2 |
| Puh.: (33) 1 44 74 48 93 |
| Faksi: (33) 1 44 74 48 97 |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des douanes et des droits indirects

Cellule embargo — Bureau E2

Puh.: (33) 1 44 74 48 93

Faksi: (33) 1 44 74 48 97

| Direction générale du Trésor et de la politique économique |
| --- |
| Service des affaires multilatérales et du développement |
| Sous-direction Politique commerciale et investissements |
| Service Investissements et propriété intellectuelle |
| 139, rue du Bercy |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| Puh.: (33) 1 44 87 72 85 |
| Faksi: (33) 1 53 18 96 55 |

Direction générale du Trésor et de la politique économique

Service des affaires multilatérales et du développement

Sous-direction Politique commerciale et investissements

Service Investissements et propriété intellectuelle

139, rue du Bercy

75572 Paris Cedex 12

Puh.: (33) 1 44 87 72 85

Faksi: (33) 1 53 18 96 55

| Ministère des affaires étrangères |
| --- |
| Direction générale des affaires politiques et de sécurité |
| Direction des Nations Unies et des organisations internationales |
| Sous-direction des affaires politiques |
| Puh.: (33) 1 43 17 59 68 |
| Faksi: (33) 1 43 17 46 91 |
| Service de la politique étrangère et de sécurité commune |
| Puh.: (33) 1 43 17 45 16 |
| Faksi: (33) 1 43 17 45 84 |

Ministère des affaires étrangères

Direction générale des affaires politiques et de sécurité

Direction des Nations Unies et des organisations internationales

Sous-direction des affaires politiques

Puh.: (33) 1 43 17 59 68

Faksi: (33) 1 43 17 46 91

Service de la politique étrangère et de sécurité commune

Puh.: (33) 1 43 17 45 16

Faksi: (33) 1 43 17 45 84

IRLANTI

| United Nations Section |
| --- |
| Department of Foreign Affairs, |
| Iveagh House |
| 79-80 Saint Stephen's Green |
| Dublin 2. |
| Puh.: +353 1 478 0822 |
| Faksi: +353 1 408 2165 |

United Nations Section

Department of Foreign Affairs,

Iveagh House

79-80 Saint Stephen's Green

Dublin 2.

Puh.: +353 1 478 0822

Faksi: +353 1 408 2165

| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland |
| --- |
| Financial Markets Department |
| Dame Street |
| Dublin 2. |
| Puh.: +353 1 671 6666 |
| Faksi: +353 1 679 8882 |

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

Financial Markets Department

Dame Street

Dublin 2.

Puh.: +353 1 671 6666

Faksi: +353 1 679 8882

ITALIA

| Ministero degli Affari Esteri |
| --- |
| Piazzale della Farnesina, I-00194 Roma |
| D.G.A.S. — Ufficio I |
| Puh.: (39) 06 3691 7334 |
| Faksi: (39) 06 3691 5446 |
| U.A.M.A. |
| Puh.: (39) 06 3691 3605 |
| Faksi: (39) 06 3691 8815 |

Ministero degli Affari Esteri

Piazzale della Farnesina, I-00194 Roma

D.G.A.S. — Ufficio I

Puh.: (39) 06 3691 7334

Faksi: (39) 06 3691 5446

U.A.M.A.

Puh.: (39) 06 3691 3605

Faksi: (39) 06 3691 8815

KYPROS

| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| --- |
| 6 Andrea Araouzou |
| 1421 Nicosia |
| Puh.: +357 22 86 71 00 |
| Faksi: +357 22 31 60 71 |

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

6 Andrea Araouzou

1421 Nicosia

Puh.: +357 22 86 71 00

Faksi: +357 22 31 60 71

| Central Bank of Cyprus |
| --- |
| 80 Kennedy Avenue |
| 1076 Nicosia |
| Puh.: +357 22 71 41 00 |
| Faksi: +357 22 37 81 53 |

Central Bank of Cyprus

80 Kennedy Avenue

1076 Nicosia

Puh.: +357 22 71 41 00

Faksi: +357 22 37 81 53

| Ministry of Finance (Department of Customs) |
| --- |
| M. Karaoli |
| 1096 Nicosia |
| Puh.: +357 22 60 11 06 |
| Faksi: +357 22 60 27 41/47 |

Ministry of Finance (Department of Customs)

M. Karaoli

1096 Nicosia

Puh.: +357 22 60 11 06

Faksi: +357 22 60 27 41/47

LATVIA

| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 36 |
| Rīga LV 1395 |
| Puh.: (371) 7016 201 |
| Faksi: (371) 7828 121 |

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Brīvības iela 36

Rīga LV 1395

Puh.: (371) 7016 201

Faksi: (371) 7828 121

LIETTUA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Security Policy Department |
| J.Tumo-Vaizganto 2 |
| 2600 Vilnius |
| Puh.: +370 5 2362516 |
| Faksi: +370 5 2313090 |

Ministry of Foreign Affairs

Security Policy Department

J.Tumo-Vaizganto 2

2600 Vilnius

Puh.: +370 5 2362516

Faksi: +370 5 2313090

LUXEMBURG

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| B.P. 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Puh.: (352) 478 23 70 |
| Faksi: (352) 46 61 38 |
| sähköposti: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

B.P. 113

L-2011 Luxembourg

Puh.: (352) 478 23 70

Faksi: (352) 46 61 38

sähköposti: office.licences@mae.etat.lu

| Ministère des affaires étrangères et de l’immigration |
| --- |
| Direction des affaires politiques |
| 5, rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Puh.: (352) 478 2421 |
| Faksi: (352) 22 19 89 |

Ministère des affaires étrangères et de l’immigration

Direction des affaires politiques

5, rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Puh.: (352) 478 2421

Faksi: (352) 22 19 89

UNKARI

| Ministry of Economic Affairs and Transport — Hungarian Licencing and Administrative Office |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Hungary |
| Postbox: 1537 Pf.: 345 |
| Puh.: +36-1-336-7300 |

Ministry of Economic Affairs and Transport — Hungarian Licencing and Administrative Office

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Hungary

Postbox: 1537 Pf.: 345

Puh.: +36-1-336-7300

| Gazdasági és Közlekedési Minisztérium — Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal |
| --- |
| Margit krt. 85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Postafiók: 1537 Pf.: 345 |
| Puh.: +36-1-336-7300 |

Gazdasági és Közlekedési Minisztérium — Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal

Margit krt. 85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Postafiók: 1537 Pf.: 345

Puh.: +36-1-336-7300

MALTA

| Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet |
| --- |
| Direttorat ta' l-Affarijiet Multilaterali |
| Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin |
| Palazzo Parisio |
| Triq il-Merkanti |
| Valletta CMR 02 |
| Puh.: +356 21 24 28 53 |
| Faksi: +356 21 25 15 20 |

Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet

Direttorat ta' l-Affarijiet Multilaterali

Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin

Palazzo Parisio

Triq il-Merkanti

Valletta CMR 02

Puh.: +356 21 24 28 53

Faksi: +356 21 25 15 20

ALANKOMAAT

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| De Belastingdienst/Douane Noord |
| Postbus 40200 |
| 8004 DE Zwolle |

Ministerie van Economische Zaken

De Belastingdienst/Douane Noord

Postbus 40200

8004 DE Zwolle

ITÄVALTA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle) |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Puh.: (+43-1) 711 00-0 |
| Faksi: (+43-1) 711 00-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle)

Stubenring 1

A-1010 Wien

Puh.: (+43-1) 711 00-0

Faksi: (+43-1) 711 00-8386

PUOLA

Koordinoiva viranomainen:

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of Law and Treaties |
| Al. J. Ch. Szucha 23 |
| 00-580 Warsaw |
| Poland |
| Puh.: (+48 22) 523 9427 tai 9348 |
| Faksi: (+48 22) 523 8329 |

Ministry of Foreign Affairs

Department of Law and Treaties

Al. J. Ch. Szucha 23

00-580 Warsaw

Poland

Puh.: (+48 22) 523 9427 tai 9348

Faksi: (+48 22) 523 8329

Yhteistyöviranomaiset:

| Ministry of Defence |
| --- |
| Department of Defence Policy |
| Al. Niepodległości 218 |
| 00-911 Warsaw |
| Poland |
| Puh.: (+48 22) 687 49 17 |
| Faksi: (+48 22) 682 621 80 |

Ministry of Defence

Department of Defence Policy

Al. Niepodległości 218

00-911 Warsaw

Poland

Puh.: (+48 22) 687 49 17

Faksi: (+48 22) 682 621 80

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department of Export Control |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warsaw |
| Poland |
| Puh.: (+48 22) 693 51 71 |
| Faksi: (+48 22) 693 40 33 |

Ministry of Economy and Labour

Department of Export Control

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warsaw

Poland

Puh.: (+48 22) 693 51 71

Faksi: (+48 22) 693 40 33

PORTUGALI

| Ministério dos Negócios Estrangeiros |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais |
| Largo do Rilvas |
| P-1350-179 Lisboa |
| Puh.: (351) 21 394 60 72 |
| Faksi: (351) 21 394 60 73 |

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais

Largo do Rilvas

P-1350-179 Lisboa

Puh.: (351) 21 394 60 72

Faksi: (351) 21 394 60 73

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o |
| P-1100 Lisboa |
| Puh.: (351) 21 882 32 32 40/47 |
| Faksi: (351) 21 882 32 49 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o

P-1100 Lisboa

Puh.: (351) 21 882 32 32 40/47

Faksi: (351) 21 882 32 49

SLOVENIA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Prešernova 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Puh.: 00386 1 4782000 |
| Faksi: 00386 1 4782341 |

Ministry of Foreign Affairs

Prešernova 25

SI-1000 Ljubljana

Puh.: 00386 1 4782000

Faksi: 00386 1 4782341

| Ministry of the Economy |
| --- |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Puh.: 00386 1 4783311 |
| Faksi: 00386 1 4331031 |

Ministry of the Economy

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Puh.: 00386 1 4783311

Faksi: 00386 1 4331031

| Ministry of Defence |
| --- |
| Kardeljeva pl. 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Puh.: 00386 1 4712211 |
| Faksi: 00386 1 4318164 |

Ministry of Defence

Kardeljeva pl. 25

SI-1000 Ljubljana

Puh.: 00386 1 4712211

Faksi: 00386 1 4318164

SLOVAKIA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Puh.: 00421/2/4854 1111 |
| Faksi: 00421/2/4333 7827 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Puh.: 00421/2/4854 1111

Faksi: 00421/2/4333 7827

| Ministerstvo financií Slovenskej republiky |
| --- |
| Štefanovičova 5 |
| P. O. BOX 82 |
| 817 82 BRATISLAVA |
| Puh.: 00421/2/5958 1111 |
| Faksi: 00421/2/5249 8042 |

Ministerstvo financií Slovenskej republiky

Štefanovičova 5

P. O. BOX 82

817 82 BRATISLAVA

Puh.: 00421/2/5958 1111

Faksi: 00421/2/5249 8042

SUOMI

| Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet |
| --- |
| PL/PB 176 |
| FIN-00161 Helsinki/Helsingfors |
| Puh.: (358-9) 16 00 5 |
| Faksi: (358-9) 16 05 57 07 |

Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet

PL/PB 176

FIN-00161 Helsinki/Helsingfors

Puh.: (358-9) 16 00 5

Faksi: (358-9) 16 05 57 07

| Puolustusministeriö/Försvarsministeriet |
| --- |
| Eteläinen Makasiinikatu 8 / Södra Magasinsgatan 8 |
| FIN-00131 Helsinki/Helsingfors |
| PL/PB 31 |
| Puh.: (358-9) 16 08 81 28 |
| Faksi: (358-9) 16 08 81 11 |

Puolustusministeriö/Försvarsministeriet

Eteläinen Makasiinikatu 8 / Södra Magasinsgatan 8

FIN-00131 Helsinki/Helsingfors

PL/PB 31

Puh.: (358-9) 16 08 81 28

Faksi: (358-9) 16 08 81 11

RUOTSI

| Inspektionen för strategiska produkter (ISP) |
| --- |
| Box 70 252 |
| 107 22 Stockholm |
| Puh.: (46-8) 406 31 00 |
| Faksi: (46-8) 20 31 00 |

Inspektionen för strategiska produkter (ISP)

Box 70 252

107 22 Stockholm

Puh.: (46-8) 406 31 00

Faksi: (46-8) 20 31 00

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

| Sanctions Licensing Unit |
| --- |
| Export Control Organisation |
| Department of Trade and Industry |
| 4 Abbey Orchard Street |
| London SW1P 2HT |
| Puh.: (44) 20 7215 0594 |
| Faksi: (44) 20 7215 0593 |

Sanctions Licensing Unit

Export Control Organisation

Department of Trade and Industry

4 Abbey Orchard Street

London SW1P 2HT

Puh.: (44) 20 7215 0594

Faksi: (44) 20 7215 0593

EUROOPAN YHTEISÖ

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate CFSP |
| Unit A.2: Legal and institutional matters for external relations — Sanctions |
| CHAR 12/163 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Puh.: (32-2) 296 25 56 |
| Faksi: (32-2) 296 75 63 |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate CFSP

Unit A.2: Legal and institutional matters for external relations — Sanctions

CHAR 12/163

B-1049 Bruxelles/Brussel

Puh.: (32-2) 296 25 56

Faksi: (32-2) 296 75 63

---

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/16

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 175/2005,

annettu 1 päivänä helmikuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 2 päivänä helmikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 1 päivänä helmikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 116,0 |
| 204 | 78,7 |
| 212 | 152,0 |
| 999 | 115,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 154,7 |
| 999 | 154,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 203,3 |
| 204 | 244,8 |
| 624 | 56,7 |
| 999 | 168,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,2 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 47,9 |
| 220 | 49,5 |
| 421 | 38,1 |
| 448 | 35,4 |
| 624 | 44,6 |
| 999 | 44,3 |
| 0805 20 10 | 052 | 49,1 |
| 204 | 60,6 |
| 624 | 73,4 |
| 999 | 61,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,2 |
| 204 | 87,5 |
| 400 | 78,4 |
| 464 | 138,7 |
| 624 | 67,4 |
| 662 | 36,0 |
| 999 | 78,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,0 |
| 999 | 60,0 |
| 0808 10 80 | 052 | 104,3 |
| 400 | 91,0 |
| 404 | 83,7 |
| 720 | 52,8 |
| 999 | 83,0 |
| 0808 20 50 | 388 | 78,8 |
| 400 | 89,3 |
| 528 | 79,2 |
| 720 | 36,8 |
| 999 | 71,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

116,0

204

78,7

212

152,0

999

115,6

0707 00 05

052

154,7

999

154,7

0709 90 70

052

203,3

204

244,8

624

56,7

999

168,3

0805 10 20

052

46,2

204

48,3

212

47,9

220

49,5

421

38,1

448

35,4

624

44,6

999

44,3

0805 20 10

052

49,1

204

60,6

624

73,4

999

61,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,2

204

87,5

400

78,4

464

138,7

624

67,4

662

36,0

999

78,2

0805 50 10

052

60,0

999

60,0

0808 10 80

052

104,3

400

91,0

404

83,7

720

52,8

999

83,0

0808 20 50

388

78,8

400

89,3

528

79,2

720

36,8

999

71,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/18

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 176/2005,

annettu 1 päivänä helmikuuta 2005,

neilikoiden ja ruusujen yhteisön tuottaja- ja tuontihintojen vahvistamisesta tiettyjen Kyproksesta, Israelista, Jordaniasta, Marokosta sekä Länsirannalta ja Gazan alueelta peräisin olevien kukkaviljelytuotteiden tuontijärjestelmän soveltamiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjen Kyproksesta, Israelista, Jordaniasta, Marokosta sekä Länsirannalta ja Gazan alueelta peräisin olevien kukkaviljelytuotteiden tuonnista kannettavien etuustullien soveltamisedellytyksistä 21 päivänä joulukuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4088/87 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| | |
| --- | --- |

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vahvistetaan liitteessä asetuksen (ETY) N:o 700/88 1 b artiklassa tarkoitettujen isokukkaisten neilikoiden (vakiotyyppi), terttuneilikoiden (spray-tyyppi) sekä iso- ja pienikukkaisten ruusujen yhteisön tuonti- ja tuottajahinnat kahden viikon ajanjaksoksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 2 päivänä helmikuuta 2005.

Sitä sovelletaan 2 ja 15 päivänä helmikuuta 2005 välisenä aikana.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 382, 31.12.1987, s. 22. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1300/97 (EYVL L 177, 5.7.1997, s. 1).

1

(2)  EYVL L 72, 18.3.1988, s. 16. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2062/97 (EYVL L 289, 22.10.1997, s. 1).

2

---

LIITE

neilikoiden ja ruusujen yhteisön tuottaja- ja tuontihintojen vahvistamisesta tiettyjen Kyproksesta, Israelista, Jordaniasta, Marokosta sekä Länsirannalta ja Gazan alueelta peräisin olevien kukkaviljelytuotteiden tuontijärjestelmän soveltamiseksi 1 päivänä helmikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kappaletta) |
| --- |
| Ajanjakso: 2–15 päivästa helmikuuta 2005 |
| Yhteisön tuottajahinta | Isokukkaiset neilikat
  (vakiotyyppi) | Terttuneilikat
  (spraytyyppi) | Isokukkaiset ruusut | Pienikukkaiset ruusut |
| | 16,75 | 12,41 | 41,05 | 17,27 |

(EUR/100 kappaletta)

Ajanjakso: 2–15 päivästa helmikuuta 2005

Yhteisön tuottajahinta

Isokukkaiset neilikat

(vakiotyyppi)

Terttuneilikat

(spraytyyppi)

Isokukkaiset ruusut

Pienikukkaiset ruusut

16,75

12,41

41,05

17,27

| Yhteisön tuontihinta | Isokukkaiset neilikat
  (vakiotyyppi) | Terttuneilikat
  (spraytyyppi) | Isokukkaiset ruusut | Pienikukkaiset ruusut |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Israel | — | — | — | — |
| Marokko | — | — | — | — |
| Kypros | — | — | — | — |
| Jordania | — | — | — | — |
| Länsiranta ja Gazan alue | — | — | — | — |

Yhteisön tuontihinta

Isokukkaiset neilikat

(vakiotyyppi)

Terttuneilikat

(spraytyyppi)

Isokukkaiset ruusut

Pienikukkaiset ruusut

Israel

—

—

—

—

Marokko

—

—

—

—

Kypros

—

—

—

—

Jordania

—

—

—

—

Länsiranta ja Gazan alue

—

—

—

—

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/20

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 22 päivänä marraskuuta 2004,

Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan jatkamista 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi koskevan kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan yhteisön puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta

(2005/76/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan kanssa,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisen Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen (1) mukaisesti sopimuspuolet aloittavat ennen sopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan voimassaoloajan päättymistä neuvottelut määritelläkseen yhteisesti pöytäkirjan sisällön seuraavaksi kaudeksi ja tarvittaessa liitteeseen tehtävät muutokset tai lisäykset. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisen Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen (1) mukaisesti sopimuspuolet aloittavat ennen sopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan voimassaoloajan päättymistä neuvottelut määritelläkseen yhteisesti pöytäkirjan sisällön seuraavaksi kaudeksi ja tarvittaessa liitteeseen tehtävät muutokset tai lisäykset.

| (2) | Sopimuspuolet ovat päättäneet, että kunnes pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia koskevat neuvottelut saadaan päätökseen, nykyisen, asetuksella (EY) N:o 1439/2001 (2) hyväksytyn pöytäkirjan voimassaoloaikaa olisi jatkettava 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi kirjeenvaihtona tehtävällä sopimuksella. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuspuolet ovat päättäneet, että kunnes pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia koskevat neuvottelut saadaan päätökseen, nykyisen, asetuksella (EY) N:o 1439/2001 (2) hyväksytyn pöytäkirjan voimassaoloaikaa olisi jatkettava 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi kirjeenvaihtona tehtävällä sopimuksella.

| (3) | Tämän kirjeenvaihdon nojalla yhteisön kalastajilla on kalastusmahdollisuuksia Komorien suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(3)

Tämän kirjeenvaihdon nojalla yhteisön kalastajilla on kalastusmahdollisuuksia Komorien suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana.

| (4) | Yhteisön alusten kalastustoiminnan keskeytymisen estämiseksi on välttämätöntä, että kyseisen pöytäkirjan voimassaoloajan jatkamisen pitäisi tulla voimaan mahdollisimman pian. Kirjeenvaihtona tehty sopimus olisi näin ollen allekirjoitettava edellyttäen, että neuvosto tekee lopullisen sopimuksen. |
| --- | --- |

(4)

Yhteisön alusten kalastustoiminnan keskeytymisen estämiseksi on välttämätöntä, että kyseisen pöytäkirjan voimassaoloajan jatkamisen pitäisi tulla voimaan mahdollisimman pian. Kirjeenvaihtona tehty sopimus olisi näin ollen allekirjoitettava edellyttäen, että neuvosto tekee lopullisen sopimuksen.

| (5) | Olisi vahvistettava jatketun pöytäkirjan kalastusmahdollisuuksien jakoperusteet jäsenvaltioittain, |
| --- | --- |

(5)

Olisi vahvistettava jatketun pöytäkirjan kalastusmahdollisuuksien jakoperusteet jäsenvaltioittain,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan hallituksen välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan voimassaolon jatkamista 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi koskevan kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen allekirjoittaminen, jollei mainitun kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemistä koskevasta neuvoston päätöksestä muuta johdu.

Kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa kirjeenvaihtona tehty sopimus yhteisön puolesta edellyttäen, että sopimus tehdään.

3 artikla

Yhteisö soveltaa kirjeenvaihtona tehtyä sopimusta väliaikaisesti 28 päivästä helmikuuta 2004.

4 artikla

Pöytäkirjan 1 artiklassa vahvistetut kalastusmahdollisuudet jaetaan jäsenvaltioiden kesken seuraavasti:

| a) | nuottaa käyttävät tonnikala-alukset:







  Espanja | : | 18 alusta |
| --- | --- | --- | --- |
| Ranska | : | 21 alusta |
| Italia | : | 1 alus; |

a)

nuottaa käyttävät tonnikala-alukset:

Espanja

:

18 alusta

Ranska

:

21 alusta

Italia

:

1 alus;

| b) | pintasiima-alukset:







  Espanja | : | 20 alusta |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugali | : | 5 alusta. |

b)

pintasiima-alukset:

Espanja

:

20 alusta

Portugali

:

5 alusta.

Jos jonkin jäsenvaltion lisenssihakemukset eivät kata pöytäkirjassa vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia kokonaan, komissio voi ottaa huomioon jonkin toisen jäsenvaltion lisenssihakemukset.

5 artikla

Jäsenvaltioiden, joiden alukset kalastavat tämän sopimuksen nojalla, on ilmoitettava komissiolle kaikkien Komorien kalastusvyöhykkeellä pyytämiensä kalakantojen saaliiden määrät yhteisön kalastusalusten kolmansien maiden vesillä ja avomerellä pyytämän saaliin valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 14 päivänä maaliskuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 500/2001 (3) mukaisesti.

Tehty Brysselissä 22 päivänä marraskuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. VEERMAN

---

(1)  EYVL L 137, 2.6.1988, s. 19.

1

(2)  EYVL L 193, 17.7.2001, s. 1.

2

(3)  EYVL L 73, 15.3.2001, s. 8.

3

---

KIRJEENVAIHTONA TEHTY SOPIMUS

Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn pöytäkirjan jatkamisesta 28 päivän helmikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 väliseksi ajaksi

Arvoisa Herra

Minulla on kunnia vahvistaa, että olemme sopineet seuraavasta väliaikaisjärjestelystä Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn nykyisin voimassa olevan (28 päivästä helmikuuta 200127 päivään helmikuuta 2004) pöytäkirjan voimassaolon jatkumisen varmistamiseksi, kunnes kalastussopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan muutoksia koskevat neuvottelut saadaan päätökseen:

| 1) | Jatketaan 28 päivästä helmikuuta 2004 alkaen ja 31 päivään joulukuuta 2004 saakka kolmen viime vuoden aikana sovellettua järjestelyä. Yhteisön taloudellinen korvaus väliaikaisjärjestelyn ajalta vastaa tällä hetkellä sovellettavan pöytäkirjan 2 artiklassa määrättyä määrää ajan mukaan suhteutettuna ja on 291 875 euroa. Korvaus on suoritettava viimeistään 1 päivänä joulukuuta 2004. Myös pöytäkirjan 3 artiklassa määrätyn taloudellisen korvauksen maksamista koskevia edellytyksiä sovelletaan. |
| --- | --- |

1)

Jatketaan 28 päivästä helmikuuta 2004 alkaen ja 31 päivään joulukuuta 2004 saakka kolmen viime vuoden aikana sovellettua järjestelyä. Yhteisön taloudellinen korvaus väliaikaisjärjestelyn ajalta vastaa tällä hetkellä sovellettavan pöytäkirjan 2 artiklassa määrättyä määrää ajan mukaan suhteutettuna ja on 291 875 euroa. Korvaus on suoritettava viimeistään 1 päivänä joulukuuta 2004. Myös pöytäkirjan 3 artiklassa määrätyn taloudellisen korvauksen maksamista koskevia edellytyksiä sovelletaan.

| 2) | Kalastuslisenssit myönnetään väliaikaisjärjestelyn aikana tällä hetkellä sovellettavan pöytäkirjan 1 artiklassa vahvistettujen rajoitusten mukaisesti sellaisia maksuja tai ennakkoja vastaan, jotka vastaavat pöytäkirjan liitteessä olevassa 1 kohdassa vahvistettuja maksuja ja ennakkoja. |
| --- | --- |

2)

Kalastuslisenssit myönnetään väliaikaisjärjestelyn aikana tällä hetkellä sovellettavan pöytäkirjan 1 artiklassa vahvistettujen rajoitusten mukaisesti sellaisia maksuja tai ennakkoja vastaan, jotka vastaavat pöytäkirjan liitteessä olevassa 1 kohdassa vahvistettuja maksuja ja ennakkoja.

Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa saaneenne tämän kirjeen ja ilmoittaa hyväksyvänne sen sisällön.

Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

Euroopan unionin neuvoston puolesta

Arvoisa Herra

Minulla on kunnia ilmoittaa saaneeni seuraavan tänään päivätyn kirjeenne:

”Minulla on kunnia vahvistaa, että olemme sopineet seuraavasta väliaikaisjärjestelystä Euroopan talousyhteisön ja Komorien islamilaisen liittotasavallan välisessä Komorien edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn nykyisin voimassa olevan (28 päivästä helmikuuta 200127 päivään helmikuuta 2004) pöytäkirjan voimassaolon jatkumisen varmistamiseksi, kunnes kalastussopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan muutoksia koskevat neuvottelut saadaan päätökseen:

| 1) | Jatketaan 28 päivästä helmikuuta 2004 alkaen ja 31 päivään joulukuuta 2004 saakka kolmen viime vuoden aikana sovellettua järjestelyä. Yhteisön taloudellinen korvaus väliaikaisjärjestelyn ajalta vastaa tällä hetkellä sovellettavan pöytäkirjan 2 artiklassa määrättyä määrää ajan mukaan suhteutettuna ja on 291 875 euroa. Korvaus on suoritettava viimeistään 1 päivänä joulukuuta 2004. Myös pöytäkirjan 3 artiklassa määrätyn taloudellisen korvauksen maksamista koskevia edellytyksiä sovelletaan. |
| --- | --- |

1)

Jatketaan 28 päivästä helmikuuta 2004 alkaen ja 31 päivään joulukuuta 2004 saakka kolmen viime vuoden aikana sovellettua järjestelyä. Yhteisön taloudellinen korvaus väliaikaisjärjestelyn ajalta vastaa tällä hetkellä sovellettavan pöytäkirjan 2 artiklassa määrättyä määrää ajan mukaan suhteutettuna ja on 291 875 euroa. Korvaus on suoritettava viimeistään 1 päivänä joulukuuta 2004. Myös pöytäkirjan 3 artiklassa määrätyn taloudellisen korvauksen maksamista koskevia edellytyksiä sovelletaan.

| 2) | Kalastuslisenssit myönnetään väliaikaisjärjestelyn aikana tällä hetkellä sovellettavan pöytäkirjan 1 artiklassa vahvistettujen rajoitusten mukaisesti sellaisia maksuja tai ennakkoja vastaan, jotka vastaavat pöytäkirjan liitteessä olevassa 1 kohdassa vahvistettuja maksuja ja ennakkoja. |
| --- | --- |

2)

Kalastuslisenssit myönnetään väliaikaisjärjestelyn aikana tällä hetkellä sovellettavan pöytäkirjan 1 artiklassa vahvistettujen rajoitusten mukaisesti sellaisia maksuja tai ennakkoja vastaan, jotka vastaavat pöytäkirjan liitteessä olevassa 1 kohdassa vahvistettuja maksuja ja ennakkoja.

Olisin kiitollinen, jos voisitte vahvistaa saaneenne tämän kirjeen ja ilmoittaa hyväksyvänne sen sisällön.”

Minulla on kunnia ilmoittaa Teille, että Komorien liiton hallitus hyväksyy kirjeenne sisällön ja että kirjeenne ja tämä kirje muodostavat sopimuksen ehdotuksenne mukaisesti.

Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.

Komorien liiton hallituksen puolesta

---

Komissio

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/24

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 30 päivänä maaliskuuta 2004,

Yhdistyneen kuningaskunnan tukijärjestelmästä edellytykset täyttäville yhtiöille Gibraltarilla

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 928)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/77/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1),

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissio pyysi 12 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (nro D/50716) tietoja joistakin Yhdistyneen kuningaskunnan verotoimenpiteistä, myös Gibraltarilla käyttöön otetuista edellytykset täyttäviä yhtiöitä (Qualifying Companies) koskevasta verojärjestelmästä. Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 22 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä toukokuuta 2000 ja lähetti Yhdistyneelle kuningaskunnalle muistutuksen 28 päivänä kesäkuuta 2000. Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 3 päivänä heinäkuuta 2000. Se toimitti komissiolle tietoja vapautettuja yhtiöitä (Exempt Companies) koskevasta verojärjestelmästä 12 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (nro A/37430). Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin viranomaisten kanssa pidettiin 19 päivänä lokakuuta 2000 kokous, jossa keskusteltiin Gibraltarin offshore-verojärjestelmistä eli edellytykset täyttävien yhtiöiden ja vapautettujen yhtiöiden järjestelmistä. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja kokouksessa esille tulleista kysymyksistä 8 päivänä tammikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (nro A/30254). |
| --- | --- |

(1)

Komissio pyysi 12 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (nro D/50716) tietoja joistakin Yhdistyneen kuningaskunnan verotoimenpiteistä, myös Gibraltarilla käyttöön otetuista edellytykset täyttäviä yhtiöitä (Qualifying Companies) koskevasta verojärjestelmästä. Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 22 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä toukokuuta 2000 ja lähetti Yhdistyneelle kuningaskunnalle muistutuksen 28 päivänä kesäkuuta 2000. Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 3 päivänä heinäkuuta 2000. Se toimitti komissiolle tietoja vapautettuja yhtiöitä (Exempt Companies) koskevasta verojärjestelmästä 12 päivänä syyskuuta 2000 päivätyllä kirjeellä (nro A/37430). Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin viranomaisten kanssa pidettiin 19 päivänä lokakuuta 2000 kokous, jossa keskusteltiin Gibraltarin offshore-verojärjestelmistä eli edellytykset täyttävien yhtiöiden ja vapautettujen yhtiöiden järjestelmistä. Yhdistynyt kuningaskunta toimitti lisätietoja kokouksessa esille tulleista kysymyksistä 8 päivänä tammikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (nro A/30254).

| (2) | Komissio ilmoitti 11 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (nro D/289757) Yhdistyneelle kuningaskunnalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmästä Gibraltarilla. Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 21 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (nro A/37407) saatuaan ensin lykkäystä huomautuksen esittämiselle annettuun kuukauden määräaikaan. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti 11 päivänä heinäkuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (nro D/289757) Yhdistyneelle kuningaskunnalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmästä Gibraltarilla. Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 21 päivänä syyskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä (nro A/37407) saatuaan ensin lykkäystä huomautuksen esittämiselle annettuun kuukauden määräaikaan.

| (3) | Gibraltarin hallitus nosti 7 päivänä syyskuuta 2001 kanteen, jossa yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta vaaditaan kumoamaan päätös SG(2001) D/289755 muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän osalta; kanne kirjattiin asianumerolla T-207/01. Samana päivänä saapuneella välitoimihakemuksella Gibraltarin hallitus vaati, että yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin lykkää muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen SG(2001) D/289755 täytäntöönpanoa ja kieltää komissiota julkistamasta sitä (asianumero T-207/01 R). Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti hylkäsi välitoimihakemuksen 19 päivänä joulukuuta 2001 antamallaan määräyksellä (2). Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi päätöksen kumoamisesta nostetun kanteen 30 päivänä huhtikuuta 2002 antamallaan tuomiolla (3). |
| --- | --- |

(3)

Gibraltarin hallitus nosti 7 päivänä syyskuuta 2001 kanteen, jossa yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta vaaditaan kumoamaan päätös SG(2001) D/289755 muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän osalta; kanne kirjattiin asianumerolla T-207/01. Samana päivänä saapuneella välitoimihakemuksella Gibraltarin hallitus vaati, että yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin lykkää muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen SG(2001) D/289755 täytäntöönpanoa ja kieltää komissiota julkistamasta sitä (asianumero T-207/01 R). Yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti hylkäsi välitoimihakemuksen 19 päivänä joulukuuta 2001 antamallaan määräyksellä (2). Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi päätöksen kumoamisesta nostetun kanteen 30 päivänä huhtikuuta 2002 antamallaan tuomiolla (3).

| (4) | Komissio pyysi 21 päivänä marraskuuta 2001 tietoja edellytykset täyttäviin yhtiöihin sovellettavasta verokannasta. Koska vastausta ei saatu, komissio lähetti virallisen muistutuksen 21 päivänä maaliskuuta 2002 (nro D/51275). Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 10 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (nro A/32681). Komissio pyysi lisäselvitystä 28 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (nro D/56088). Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 11 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (nro A/38454) ja lähetti lisähuomautuksia 13 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (nro A/39209). |
| --- | --- |

(4)

Komissio pyysi 21 päivänä marraskuuta 2001 tietoja edellytykset täyttäviin yhtiöihin sovellettavasta verokannasta. Koska vastausta ei saatu, komissio lähetti virallisen muistutuksen 21 päivänä maaliskuuta 2002 (nro D/51275). Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 10 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (nro A/32681). Komissio pyysi lisäselvitystä 28 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (nro D/56088). Yhdistynyt kuningaskunta vastasi 11 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (nro A/38454) ja lähetti lisähuomautuksia 13 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (nro A/39209).

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (4). Asianajotoimisto Charles A. Gomez & Co. Barristers and Acting Solicitors ja Gibraltarin hallitus toimittivat komissiolle huomautuksensa 27 päivänä helmikuuta 2002 (nro A/31518) ja 28 päivänä helmikuuta 2002 (nro A/31557) päivätyillä kirjeillä. Huomautukset toimitettiin edelleen Yhdistyneelle kuningaskunnalle, joka vastasi niihin 25 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (nro A/33257). |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (4). Asianajotoimisto Charles A. Gomez & Co. Barristers and Acting Solicitors ja Gibraltarin hallitus toimittivat komissiolle huomautuksensa 27 päivänä helmikuuta 2002 (nro A/31518) ja 28 päivänä helmikuuta 2002 (nro A/31557) päivätyillä kirjeillä. Huomautukset toimitettiin edelleen Yhdistyneelle kuningaskunnalle, joka vastasi niihin 25 päivänä huhtikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (nro A/33257).

II   KUVAUS TOIMENPITEESTÄ

| (6) | Edellytykset täyttävä yhtiö (Qualifying Company) -nimisen yhtiötyypin määritelmä otettiin käyttöön 14 päivänä heinäkuuta 1983 annetulla Gibraltarin asetuksella tuloveroasetuksen muuttamisesta (Income Tax (Amendment) Ordinance). Sen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat yksityiskohtaiset säännöt annettiin edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevissa tuloverosäännöissä (Income Tax (Qualifying Companies) Rules) 22 päivänä syyskuuta 1983. Nämä säännöstöt muodostavat yhdessä tässä päätöksessä tarkoitetun ”edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön”. |
| --- | --- |

(6)

Edellytykset täyttävä yhtiö (Qualifying Company) -nimisen yhtiötyypin määritelmä otettiin käyttöön 14 päivänä heinäkuuta 1983 annetulla Gibraltarin asetuksella tuloveroasetuksen muuttamisesta (Income Tax (Amendment) Ordinance). Sen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat yksityiskohtaiset säännöt annettiin edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevissa tuloverosäännöissä (Income Tax (Qualifying Companies) Rules) 22 päivänä syyskuuta 1983. Nämä säännöstöt muodostavat yhdessä tässä päätöksessä tarkoitetun ”edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön”.

| (7) | Edellytykset täyttävän yhtiön aseman saavuttamiseksi yrityksen on täytettävä muun muassa seuraavat edellytykset:






  — | yrityksen on oltava rekisteröity Gibraltarille yhtiöasetuksen (Companies Ordinance) mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

(7)

Edellytykset täyttävän yhtiön aseman saavuttamiseksi yrityksen on täytettävä muun muassa seuraavat edellytykset:

—

yrityksen on oltava rekisteröity Gibraltarille yhtiöasetuksen (Companies Ordinance) mukaisesti,

| — | yrityksen täysin maksetun osakepääoman on oltava 1 000 Englannin puntaa (tai vastaava määrä ulkomaan valuuttaa), |
| --- | --- |

—

yrityksen täysin maksetun osakepääoman on oltava 1 000 Englannin puntaa (tai vastaava määrä ulkomaan valuuttaa),

| — | yrityksen on luovutettava Gibraltarin hallitukselle 1 000 puntaa tulevien verojen vakuudeksi, |
| --- | --- |

—

yrityksen on luovutettava Gibraltarin hallitukselle 1 000 puntaa tulevien verojen vakuudeksi,

| — | yrityksen on lunastettava ”edellytykset täyttävän yrityksen todistus” (Qualifying Company Certificate) 250 punnan maksua vastaan, |
| --- | --- |

—

yrityksen on lunastettava ”edellytykset täyttävän yrityksen todistus” (Qualifying Company Certificate) 250 punnan maksua vastaan,

| — | Gibraltarin kansalaiset ja siellä asuvat eivät voi olla osakkeenomistajina yrityksessä, |
| --- | --- |

—

Gibraltarin kansalaiset ja siellä asuvat eivät voi olla osakkeenomistajina yrityksessä,

| — | yritys ei saa pitää osakerekisteriä Gibraltarin ulkopuolella, ja tämä on mainittava yhtiön perustamiskirjassa tai yhtiöjärjestyksessä, |
| --- | --- |

—

yritys ei saa pitää osakerekisteriä Gibraltarin ulkopuolella, ja tämä on mainittava yhtiön perustamiskirjassa tai yhtiöjärjestyksessä,

| — | yritys ei ilman Gibraltarin finanssikeskuksen (Finance Centre) johtajan lupaa saa käydä kauppaa tai harjoittaa liiketoimintaa Gibraltarilla Gibraltarin kansalaisten tai siellä asuvien kanssa. Sillä on kuitenkin oikeus käydä kauppaa toisten vapautettujen yhtiöiden tai edellytykset täyttävien yhtiöiden kanssa. |
| --- | --- |

—

yritys ei ilman Gibraltarin finanssikeskuksen (Finance Centre) johtajan lupaa saa käydä kauppaa tai harjoittaa liiketoimintaa Gibraltarilla Gibraltarin kansalaisten tai siellä asuvien kanssa. Sillä on kuitenkin oikeus käydä kauppaa toisten vapautettujen yhtiöiden tai edellytykset täyttävien yhtiöiden kanssa.

| (8) | Jos yritys täyttää edellä luetellut ehdot, sille voidaan myöntää edellytykset täyttävän yhtiön todistus. Todistus on voimassa 25 vuotta. |
| --- | --- |

(8)

Jos yritys täyttää edellä luetellut ehdot, sille voidaan myöntää edellytykset täyttävän yhtiön todistus. Todistus on voimassa 25 vuotta.

| (9) | Todistuksen saaneet yhtiöt ovat verovelvollisia voitoistaan, mutta veron suuruus ei saa ylittää Gibraltarilla tavanomaisesti sovellettavaa yhtiöveroa, joka on tällä hetkellä 35 prosenttia voitosta. Veron suuruudesta neuvotellaan kyseisen yhtiön ja Gibraltarin kauppa-, teollisuus- ja televiestintäministeriön finanssikeskuksen kesken. Missään säännöksissä ei anneta ohjeita neuvottelujen käymisestä. Suurimmalla osalla edellytykset täyttävistä yhtiöistä veron suuruus on 2–10 prosenttia voitosta, ja viime aikoina Gibraltarin viranomaisten käytäntönä on ollut varmistaa, että kaikki edellytykset täyttävät yhtiöt maksavat 2–10 prosenttia veroa. Verot vahvistetaan tällä vaihteluvälillä toimialoittain, jotta kaikilla saman alan yhtiöillä olisi sama verokanta (5). Verokannat ovat seuraavat:






  (%) |
| --- | --- |
| Toimiala | Verokanta |
| Yksityiset investoinnit | 5 |
| Finanssipalvelut | 5 |
| Pelitoiminta | 5 |
| Satelliittivälitys | 2 |
| Telakkapalvelut, ml. korjaus ja perusparannus | 2 |
| Yleiskauppa | 5 |
| Konsulttipalvelut | 5 |
| Muut (esim. filateliaan liittyvät palvelut, välitysliikkeen harjoittajat) | 2–10 |

(9)

Todistuksen saaneet yhtiöt ovat verovelvollisia voitoistaan, mutta veron suuruus ei saa ylittää Gibraltarilla tavanomaisesti sovellettavaa yhtiöveroa, joka on tällä hetkellä 35 prosenttia voitosta. Veron suuruudesta neuvotellaan kyseisen yhtiön ja Gibraltarin kauppa-, teollisuus- ja televiestintäministeriön finanssikeskuksen kesken. Missään säännöksissä ei anneta ohjeita neuvottelujen käymisestä. Suurimmalla osalla edellytykset täyttävistä yhtiöistä veron suuruus on 2–10 prosenttia voitosta, ja viime aikoina Gibraltarin viranomaisten käytäntönä on ollut varmistaa, että kaikki edellytykset täyttävät yhtiöt maksavat 2–10 prosenttia veroa. Verot vahvistetaan tällä vaihteluvälillä toimialoittain, jotta kaikilla saman alan yhtiöillä olisi sama verokanta (5). Verokannat ovat seuraavat:

(%)

Toimiala

Verokanta

Yksityiset investoinnit

5

Finanssipalvelut

5

Pelitoiminta

5

Satelliittivälitys

2

Telakkapalvelut, ml. korjaus ja perusparannus

2

Yleiskauppa

5

Konsulttipalvelut

5

Muut (esim. filateliaan liittyvät palvelut, välitysliikkeen harjoittajat)

2–10

| (10) | Edellytykset täyttävän yhtiön asemasta koituu myös muita etuja:






  — | edellytykset täyttävän yhtiön muille kuin asukkaille (mukaan luettuina johtajat) maksamia palkkioita sekä osakkeenomistajille maksettuja osinkoja verotetaan samansuuruisella verolla kuin yhtiön voittoa, |
| --- | --- | --- |

(10)

Edellytykset täyttävän yhtiön asemasta koituu myös muita etuja:

—

edellytykset täyttävän yhtiön muille kuin asukkaille (mukaan luettuina johtajat) maksamia palkkioita sekä osakkeenomistajille maksettuja osinkoja verotetaan samansuuruisella verolla kuin yhtiön voittoa,

| — | edellytykset täyttävän yhtiön osakkeiden siirrosta ei tarvitse maksaa leimaveroa. |
| --- | --- |

—

edellytykset täyttävän yhtiön osakkeiden siirrosta ei tarvitse maksaa leimaveroa.

| (11) | Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamista tiedoista käy ilmi, että jos yrityksen suunniteltu liiketoiminta vaatii fyysistä sijoittautumista Gibraltarille, se valitsee todennäköisemmin edellytykset täyttävän yhtiön kuin vapautetun yhtiön aseman (6). Edellytykset täyttävän yhtiön asemasta on hyötyä erityisesti tilanteissa, joissa tytäryritys joutuu kotiuttamaan liikevoittoja ulkomaiselle emoyhtiölleen, sillä veron alentaminen kotimaassa edellyttää sitä, että voittoja on jo kertaalleen verotettu tietyllä tasolla. |
| --- | --- |

(11)

Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamista tiedoista käy ilmi, että jos yrityksen suunniteltu liiketoiminta vaatii fyysistä sijoittautumista Gibraltarille, se valitsee todennäköisemmin edellytykset täyttävän yhtiön kuin vapautetun yhtiön aseman (6). Edellytykset täyttävän yhtiön asemasta on hyötyä erityisesti tilanteissa, joissa tytäryritys joutuu kotiuttamaan liikevoittoja ulkomaiselle emoyhtiölleen, sillä veron alentaminen kotimaassa edellyttää sitä, että voittoja on jo kertaalleen verotettu tietyllä tasolla.

III   PERUSTEET MENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (12) | Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamista tiedoista tekemänsä alustavan tutkinnan jälkeen komissio totesi, että yhtiöveron huojennus saattaa suosia edellytykset täyttäviä yhtiöitä. Se katsoi, että tukiin on käytetty valtion varoja, totesi toimenpiteen vaikuttaneen jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja piti toimenpidettä valikoivana. Se totesi myös, ettei toimenpiteeseen voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksia valtiontukia koskevasta yleisestä kiellosta. Näistä syistä komissio katsoi, että toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on syytä epäillä, ja päätti siten aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn. |
| --- | --- |

(12)

Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamista tiedoista tekemänsä alustavan tutkinnan jälkeen komissio totesi, että yhtiöveron huojennus saattaa suosia edellytykset täyttäviä yhtiöitä. Se katsoi, että tukiin on käytetty valtion varoja, totesi toimenpiteen vaikuttaneen jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja piti toimenpidettä valikoivana. Se totesi myös, ettei toimenpiteeseen voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeuksia valtiontukia koskevasta yleisestä kiellosta. Näistä syistä komissio katsoi, että toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on syytä epäillä, ja päätti siten aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn.

IV   GIBRALTARIN HALLITUKSEN HUOMAUTUKSET

| (13) | Gibraltarin hallituksen esittämissä huomautuksissa väitetään pääasiassa seuraavaa:






  — | edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö ei ole perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua tukea, |
| --- | --- | --- |

(13)

Gibraltarin hallituksen esittämissä huomautuksissa väitetään pääasiassa seuraavaa:

—

edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö ei ole perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua tukea,

| — | jos edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on tukea, sitä on pidettävä voimassa olevana tukena eikä sääntöjenvastaisena uutena tukena, |
| --- | --- |

—

jos edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on tukea, sitä on pidettävä voimassa olevana tukena eikä sääntöjenvastaisena uutena tukena,

| — | jos edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on tukea, sitä on pidettävä yhteismarkkinoille soveltuvana perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa myönnetyn poikkeuksen nojalla, |
| --- | --- |

—

jos edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on tukea, sitä on pidettävä yhteismarkkinoille soveltuvana perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa myönnetyn poikkeuksen nojalla,

| — | jos edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on sääntöjenvastaista ja yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea, sen periminen takaisin tuensaajilta olisi vastoin yhteisön oikeuden yleisiä periaatteita. |
| --- | --- |

—

jos edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on sääntöjenvastaista ja yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea, sen periminen takaisin tuensaajilta olisi vastoin yhteisön oikeuden yleisiä periaatteita.

| (14) | Seuraavassa esitetään yhteenveto Gibraltarin hallituksen huomautuksista. |
| --- | --- |

(14)

Seuraavassa esitetään yhteenveto Gibraltarin hallituksen huomautuksista.

| (15) | Gibraltarin hallituksen mukaan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön kaltaisiin verojärjestelmiin, jotka on suunniteltu kansainväliseen liiketoimintaan. Koska edellytykset täyttävän yhtiön asema myönnetään vain yrityksille, jotka eivät harjoita liiketoimintaa Gibraltarilla, etua ei ole voitu antaa tavanomaisesti sovellettavista verokannoista myönnetyn verovapauden muodossa, koska Gibraltarilla ei ole toimivaltaa toiselle lainkäyttöalueelle kuuluvien etuuksien myöntämiseen. |
| --- | --- |

(15)

Gibraltarin hallituksen mukaan perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön kaltaisiin verojärjestelmiin, jotka on suunniteltu kansainväliseen liiketoimintaan. Koska edellytykset täyttävän yhtiön asema myönnetään vain yrityksille, jotka eivät harjoita liiketoimintaa Gibraltarilla, etua ei ole voitu antaa tavanomaisesti sovellettavista verokannoista myönnetyn verovapauden muodossa, koska Gibraltarilla ei ole toimivaltaa toiselle lainkäyttöalueelle kuuluvien etuuksien myöntämiseen.

| (16) | Vaikka Gibraltarin hallitus myöntää, että edellytykset täyttäville yhtiöille myönnetyt veroedut ovat neuvoston ja neuvostoon kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmassa 1 päivänä joulukuuta 1997 vahvistettujen yritysverotuksen menettelysääntöjen (7) B kohdassa tarkoitetulla tavalla täysin erillään valtion taloudesta, niihin ei ole käytetty valtion varoja. Toimenpide ei siten muodosta taloudellista rasitetta Gibraltarin hallituksen talousarviolle. |
| --- | --- |

(16)

Vaikka Gibraltarin hallitus myöntää, että edellytykset täyttäville yhtiöille myönnetyt veroedut ovat neuvoston ja neuvostoon kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmassa 1 päivänä joulukuuta 1997 vahvistettujen yritysverotuksen menettelysääntöjen (7) B kohdassa tarkoitetulla tavalla täysin erillään valtion taloudesta, niihin ei ole käytetty valtion varoja. Toimenpide ei siten muodosta taloudellista rasitetta Gibraltarin hallituksen talousarviolle.

| (17) | Gibraltarin hallituksen mukaan toimenpide ei ole valikoiva, koska edellytykset täyttävän yhtiön voi perustaa kuka tahansa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö kansallisuudesta tai toimialasta riippumatta. Gibraltarin hallitus myöntää, etteivät edellytykset täyttävän yhtiön asemaan pääse yhtiöt, jotka käyvät kauppaa Gibraltarilla tai joissa Gibraltarin kansalaiset ja siellä asuvat eivät voi olla osakkeenomistajina. Tässä on kuitenkin kyseessä korkeintaan käänteinen syrjintä, joka ei haittaa kilpailua. |
| --- | --- |

(17)

Gibraltarin hallituksen mukaan toimenpide ei ole valikoiva, koska edellytykset täyttävän yhtiön voi perustaa kuka tahansa luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö kansallisuudesta tai toimialasta riippumatta. Gibraltarin hallitus myöntää, etteivät edellytykset täyttävän yhtiön asemaan pääse yhtiöt, jotka käyvät kauppaa Gibraltarilla tai joissa Gibraltarin kansalaiset ja siellä asuvat eivät voi olla osakkeenomistajina. Tässä on kuitenkin kyseessä korkeintaan käänteinen syrjintä, joka ei haittaa kilpailua.

| (18) | Toimenpide ei kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska yksityishenkilöt perustavat edellytykset täyttäviä yhtiöitä pelkästään verosuunnitteluun liittyvistä syistä, varojen tai omaisuuden sijoittamiseksi tai henkilökohtaisen omaisuutensa hoitoa varten. Tällaiset yhtiöt eivät käy kauppaa, eivät harjoita tuotantoa eivätkä kilpaile markkinoilla. |
| --- | --- |

(18)

Toimenpide ei kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska yksityishenkilöt perustavat edellytykset täyttäviä yhtiöitä pelkästään verosuunnitteluun liittyvistä syistä, varojen tai omaisuuden sijoittamiseksi tai henkilökohtaisen omaisuutensa hoitoa varten. Tällaiset yhtiöt eivät käy kauppaa, eivät harjoita tuotantoa eivätkä kilpaile markkinoilla.

| (19) | Gibraltar ei kuulu yhteisön tullialueeseen, ja tavarakaupassa sitä kohdellaan samalla tavoin kuin kolmansia maita. Gibraltarin hallitus väittää, ettei perustamissopimuksen 87 artiklaa voida näin ollen soveltaa tavarakauppaa harjoittaville yrityksille myönnettyyn tukeen, koska Gibraltarilla valmistetut tavarat eivät liiku vapaasti yhteismarkkinoilla, vaan niihin on sovellettava tullimuodollisuuksia. Tuki ei näin ollen ole voinut vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(19)

Gibraltar ei kuulu yhteisön tullialueeseen, ja tavarakaupassa sitä kohdellaan samalla tavoin kuin kolmansia maita. Gibraltarin hallitus väittää, ettei perustamissopimuksen 87 artiklaa voida näin ollen soveltaa tavarakauppaa harjoittaville yrityksille myönnettyyn tukeen, koska Gibraltarilla valmistetut tavarat eivät liiku vapaasti yhteismarkkinoilla, vaan niihin on sovellettava tullimuodollisuuksia. Tuki ei näin ollen ole voinut vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (20) | Gibraltarin hallituksen mukaan ne sosiaaliturvamaksujen alentamista koskevien lakien nro 30/1997 ja nro 206/1995 mukaisista Venetsian ja Chioggian alueella sijaitseviin yrityksiin kohdistuvista tukitoimenpiteistä 25 päivänä marraskuuta 1999 tehdyssä komission päätöksessä 2000/394/EY (8) käytetyt perusteet, joiden nojalla todettiin, ettei tietyille yrityksille myönnetty etu ollut perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, pätevät myös verosuunnitteluun liittyvistä syistä perustettuihin yhtiöihin ja tavarakauppaa harjoittaviin yhtiöihin. |
| --- | --- |

(20)

Gibraltarin hallituksen mukaan ne sosiaaliturvamaksujen alentamista koskevien lakien nro 30/1997 ja nro 206/1995 mukaisista Venetsian ja Chioggian alueella sijaitseviin yrityksiin kohdistuvista tukitoimenpiteistä 25 päivänä marraskuuta 1999 tehdyssä komission päätöksessä 2000/394/EY (8) käytetyt perusteet, joiden nojalla todettiin, ettei tietyille yrityksille myönnetty etu ollut perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, pätevät myös verosuunnitteluun liittyvistä syistä perustettuihin yhtiöihin ja tavarakauppaa harjoittaviin yhtiöihin.

| (21) | Gibraltarin hallituksen mukaan erittäin moniin edellytykset täyttäviin yhtiöihin voidaan soveltaa nykyisin voimassa olevia de minimis -sääntöjä. |
| --- | --- |

(21)

Gibraltarin hallituksen mukaan erittäin moniin edellytykset täyttäviin yhtiöihin voidaan soveltaa nykyisin voimassa olevia de minimis -sääntöjä.

| (22) | Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on vuodelta 1983 eli ajalta, jolloin ei komissiolle, jäsenvaltioille eikä varsinkaan talouden toimijoille ollut selvää, oliko – ja jos oli, niin missä määrin – valtiontukisäännöksiä sovellettava systemaattisesti yhtiöverotusta koskevaan kansalliseen lainsäädäntöön. Komissio ryhtyi ennen 1990-lukua hyvin harvoin, jos koskaan, toimiin yleisiä yhtiöverotuksellisia valtiontukia vastaan. Kyseinen lainsäädäntö annettiin 10 vuotta ennen pääomanliikkeiden vapauttamista ja 15 vuotta ennen valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetussa komission tiedonannossa (9) (jäljempänä ’tiedonanto’) esitettyä selvennystä valtiontuen käsitteestä. Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö pohjautuu vapautettuja yhtiöitä koskevaan lainsäädäntöön, joka annettiin vuonna 1967, siis ennen Gibraltarin liittymistä Euroopan unioniin vuonna 1973. |
| --- | --- |

(22)

Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on vuodelta 1983 eli ajalta, jolloin ei komissiolle, jäsenvaltioille eikä varsinkaan talouden toimijoille ollut selvää, oliko – ja jos oli, niin missä määrin – valtiontukisäännöksiä sovellettava systemaattisesti yhtiöverotusta koskevaan kansalliseen lainsäädäntöön. Komissio ryhtyi ennen 1990-lukua hyvin harvoin, jos koskaan, toimiin yleisiä yhtiöverotuksellisia valtiontukia vastaan. Kyseinen lainsäädäntö annettiin 10 vuotta ennen pääomanliikkeiden vapauttamista ja 15 vuotta ennen valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetussa komission tiedonannossa (9) (jäljempänä ’tiedonanto’) esitettyä selvennystä valtiontuen käsitteestä. Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö pohjautuu vapautettuja yhtiöitä koskevaan lainsäädäntöön, joka annettiin vuonna 1967, siis ennen Gibraltarin liittymistä Euroopan unioniin vuonna 1973.

| (23) | Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevasta lainsäädännöstä yritysverotuksen menettelysääntöjen H kohdan mukaisesti perustetulle Primarolo-ryhmälle jo ennen vuoden 1998 tiedonantoa. Tuolloin ei voitu aavistaa, että komissio kohtelisi yritysverotuksen menettelysäännöissä haitallisiksi luokiteltuja toimenpiteitä ilmoittamatta jätettyinä uusina tukina. |
| --- | --- |

(23)

Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevasta lainsäädännöstä yritysverotuksen menettelysääntöjen H kohdan mukaisesti perustetulle Primarolo-ryhmälle jo ennen vuoden 1998 tiedonantoa. Tuolloin ei voitu aavistaa, että komissio kohtelisi yritysverotuksen menettelysäännöissä haitallisiksi luokiteltuja toimenpiteitä ilmoittamatta jätettyinä uusina tukina.

| (24) | Gibraltarin hallituksen mukaan komission tiedonanto sisältää ensimmäisen kokonaisvaltaisen, joskaan ei tyhjentävän, määritelmän ”verotuksellisesta valtiontuesta”. Siksi tiedonantoa on pidettävä pikemminkin komission tulevaa toimintaa ennakoivana poliittisena linjauksena kuin asiaan sovellettavien säännösten ”selvennyksenä”. |
| --- | --- |

(24)

Gibraltarin hallituksen mukaan komission tiedonanto sisältää ensimmäisen kokonaisvaltaisen, joskaan ei tyhjentävän, määritelmän ”verotuksellisesta valtiontuesta”. Siksi tiedonantoa on pidettävä pikemminkin komission tulevaa toimintaa ennakoivana poliittisena linjauksena kuin asiaan sovellettavien säännösten ”selvennyksenä”.

| (25) | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (10) 1 artiklan b kohdan v alakohdassa säädetään, että tietyt toimenpiteet muuttuvat tuiksi yhteismarkkinoiden kehityksen johdosta ja sen jälkeen, kun tietty toiminta on vapautettu kilpailulle. Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on yksi niistä toimenpiteistä, joista tuli tuki vasta myöhemmin. Kieltäytyessään pitämästä tätä lainsäädäntöä voimassa olevana tukena komissio sovelsi vuoden 2001 pitkälle kehittyneitä valtiontukiperusteita taannehtivasti vuoteen 1983, jolloin vallitsi täysin erilainen oikeudellinen ja taloudellinen tilanne. Gibraltarin hallitus viittaa tältä osin Irlannin yhtiöverojärjestelmään, jota ei sen mukaan ole alusta saakka pidetty tukena, vaan komission kanta on vaihtunut myöhemmin (11), kun yhteisön lainsäädäntöä on asteittain tiukennettu verokannustinjärjestelmien osalta. |
| --- | --- |

(25)

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (10) 1 artiklan b kohdan v alakohdassa säädetään, että tietyt toimenpiteet muuttuvat tuiksi yhteismarkkinoiden kehityksen johdosta ja sen jälkeen, kun tietty toiminta on vapautettu kilpailulle. Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on yksi niistä toimenpiteistä, joista tuli tuki vasta myöhemmin. Kieltäytyessään pitämästä tätä lainsäädäntöä voimassa olevana tukena komissio sovelsi vuoden 2001 pitkälle kehittyneitä valtiontukiperusteita taannehtivasti vuoteen 1983, jolloin vallitsi täysin erilainen oikeudellinen ja taloudellinen tilanne. Gibraltarin hallitus viittaa tältä osin Irlannin yhtiöverojärjestelmään, jota ei sen mukaan ole alusta saakka pidetty tukena, vaan komission kanta on vaihtunut myöhemmin (11), kun yhteisön lainsäädäntöä on asteittain tiukennettu verokannustinjärjestelmien osalta.

| (26) | Gibraltarin hallituksen mukaan komissio loukkasi suhteellisuusperiaatetta ja käytti väärin harkintavaltaansa, kun se kohteli edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevaa lainsäädäntöä sääntöjenvastaisena uutena tukena. Tällaisella kohtelulla on Gibraltarin hallituksen mukaan kohtalokkaat taloudelliset seuraukset, ja siitä aiheutuva vahinko on suhteeton menettelyn aloittamisesta saatavaan etuun nähden, kun otetaan huomioon muun muassa Gibraltarin talouden erittäin pieni koko ja kyseisen lainsäädännön vähäpätöinen vaikutus kilpailuun ja kansainväliseen kauppaan. Gibraltarin hallituksen mielestä olisi ollut oikeudenmukaisempaa tarkastella kyseistä lainsäädäntöä joko yritysverotuksen menettelysääntöjen, perustamissopimuksen 96 ja 97 artiklan tai voimassa oleviin tukiin sovellettavan menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Gibraltarin hallituksen mukaan komissio loukkasi suhteellisuusperiaatetta ja käytti väärin harkintavaltaansa, kun se kohteli edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevaa lainsäädäntöä sääntöjenvastaisena uutena tukena. Tällaisella kohtelulla on Gibraltarin hallituksen mukaan kohtalokkaat taloudelliset seuraukset, ja siitä aiheutuva vahinko on suhteeton menettelyn aloittamisesta saatavaan etuun nähden, kun otetaan huomioon muun muassa Gibraltarin talouden erittäin pieni koko ja kyseisen lainsäädännön vähäpätöinen vaikutus kilpailuun ja kansainväliseen kauppaan. Gibraltarin hallituksen mielestä olisi ollut oikeudenmukaisempaa tarkastella kyseistä lainsäädäntöä joko yritysverotuksen menettelysääntöjen, perustamissopimuksen 96 ja 97 artiklan tai voimassa oleviin tukiin sovellettavan menettelyn mukaisesti.

| (27) | Lisäksi komissio loukkasi oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteita, kun se odotti 18 vuotta ennen kuin ryhtyi toimiin kyseistä lainsäädäntöä vastaan eikä hoitanut sitä koskevaa tutkintaa kohtuullisessa ajassa. Komissio ei kertaakaan osoittanut epäilevänsä lainsäädäntöä ristiriitaiseksi yhteisön oikeuden kanssa ennen helmikuuta 1999. Näin pitkäaikainen toimimattomuus synnytti Gibraltarissa perustellun luottamuksen tuen lainmukaisuuteen, analogisesti asiassa Defrenne (12) annetun tuomion kanssa. |
| --- | --- |

(27)

Lisäksi komissio loukkasi oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteita, kun se odotti 18 vuotta ennen kuin ryhtyi toimiin kyseistä lainsäädäntöä vastaan eikä hoitanut sitä koskevaa tutkintaa kohtuullisessa ajassa. Komissio ei kertaakaan osoittanut epäilevänsä lainsäädäntöä ristiriitaiseksi yhteisön oikeuden kanssa ennen helmikuuta 1999. Näin pitkäaikainen toimimattomuus synnytti Gibraltarissa perustellun luottamuksen tuen lainmukaisuuteen, analogisesti asiassa Defrenne (12) annetun tuomion kanssa.

| (28) | Komission tutkintaan olisi pitänyt soveltaa vanhentumisaikaa. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan nojalla kaikkia yksittäisiä tukia, joita on myönnetty jonkin tukijärjestelmän nojalla 10 vuoden ajan ennen kuin komissio ryhtyy ensimmäisen kerran toimiin, on pidettävä voimassa olevana tukena. Tämän säännön mukaan komission olisi pitänyt katsoa kyseinen lainsäädäntö voimassa olevaksi tukijärjestelmäksi. Komissio on Gibraltarin hallituksen mukaan joka tapauksessa loukannut luottamuksensuojan ja oikeusvarmuuden periaatteita, kun se on antanut kohtuuttoman ajan kulua kyseistä lainsäädäntöä koskevan tutkinnan aloittamisesta. Alustava tutkinta alkoi 12 päivänä helmikuuta 1999 mutta muodollinen tutkintamenettely vasta kaksi ja puoli vuotta myöhemmin. Alustavan tutkinnan aikana komissio oli pitkiä aikoja toimimatta. Kun komissio vielä marraskuussa 2000 epäili, kannattiko menettelysääntötyöryhmän haitallisiksi luokittelemista toimenpiteistä yleensäkään aloittaa valtiontukimenettelyä, on Gibraltarin hallituksen mukaan kohtuullista väittää, että komission olisi pitänyt käyttää voimassa olevia tukia koskevaa menettelyä. |
| --- | --- |

(28)

Komission tutkintaan olisi pitänyt soveltaa vanhentumisaikaa. Asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklan nojalla kaikkia yksittäisiä tukia, joita on myönnetty jonkin tukijärjestelmän nojalla 10 vuoden ajan ennen kuin komissio ryhtyy ensimmäisen kerran toimiin, on pidettävä voimassa olevana tukena. Tämän säännön mukaan komission olisi pitänyt katsoa kyseinen lainsäädäntö voimassa olevaksi tukijärjestelmäksi. Komissio on Gibraltarin hallituksen mukaan joka tapauksessa loukannut luottamuksensuojan ja oikeusvarmuuden periaatteita, kun se on antanut kohtuuttoman ajan kulua kyseistä lainsäädäntöä koskevan tutkinnan aloittamisesta. Alustava tutkinta alkoi 12 päivänä helmikuuta 1999 mutta muodollinen tutkintamenettely vasta kaksi ja puoli vuotta myöhemmin. Alustavan tutkinnan aikana komissio oli pitkiä aikoja toimimatta. Kun komissio vielä marraskuussa 2000 epäili, kannattiko menettelysääntötyöryhmän haitallisiksi luokittelemista toimenpiteistä yleensäkään aloittaa valtiontukimenettelyä, on Gibraltarin hallituksen mukaan kohtuullista väittää, että komission olisi pitänyt käyttää voimassa olevia tukia koskevaa menettelyä.

| (29) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö annettiin vuotta ennen kuninkaallisen laivaston telakan sulkemista (josta ilmoitettiin vuonna 1981) samaan aikaan, kun Iso-Britannia alkoi asteittain vetää sotilasjoukkojaan Gibraltarilta. Telakka oli Gibraltarin suurin työllistäjä ja tulonlähde, jonka osuus oli 25 prosenttia työvoimasta ja 35 prosenttia bruttokansantuotteesta. Sen lakkauttaminen tuotti Gibraltarin taloudessa vakavan häiriön, joka näkyi rakennemuutoksena ja talouslamana, kun työttömyys lisääntyi, sosiaalimenot kasvoivat ja pätevät työntekijät siirtyivät muualle. Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevalla lainsäädännöllä yritettiin lievittää näitä häiriöitä. |
| --- | --- |

(29)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö annettiin vuotta ennen kuninkaallisen laivaston telakan sulkemista (josta ilmoitettiin vuonna 1981) samaan aikaan, kun Iso-Britannia alkoi asteittain vetää sotilasjoukkojaan Gibraltarilta. Telakka oli Gibraltarin suurin työllistäjä ja tulonlähde, jonka osuus oli 25 prosenttia työvoimasta ja 35 prosenttia bruttokansantuotteesta. Sen lakkauttaminen tuotti Gibraltarin taloudessa vakavan häiriön, joka näkyi rakennemuutoksena ja talouslamana, kun työttömyys lisääntyi, sosiaalimenot kasvoivat ja pätevät työntekijät siirtyivät muualle. Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevalla lainsäädännöllä yritettiin lievittää näitä häiriöitä.

| (30) | Vaikka komissio ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ovat tulkinneet perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaa suppeasti niin, että kyseessä olevan häiriön on koskettava kyseisen jäsenvaltion koko taloutta eikä ainoastaan jonkin sen alueen tai osan taloutta (13), 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeuksen soveltaminen on Gibraltarin tapauksessa perusteltua. Toisin kuin mikään jäsenvaltion alue tai osa, Gibraltar on kaikin tavoin täysin erillinen Yhdistyneestä kuningaskunnasta, tarkasteltiinpa asiaa perustuslaillisesti, poliittisesti, lainsäädännöllisesti, taloudellisesti, verotuksellisesti tai maantieteellisesti. Se on ainoa alue, jolla yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan perustamissopimuksen 229 artiklan 4 kohdan nojalla. Gibraltarin ja Yhdistyneen kuningaskunnan taloudet ovat täysin erillisiä ja toisistaan riippumattomia. Gibraltar ei saa Yhdistyneeltä kuningaskunnalta mitään taloudellista apua, ja se rahoittaa julkiset menonsa itse tuottamillaan tuloilla. Näin ollen toisen taloudessa tapahtuvat häiriöt eivät yleensä vaikuta toiseen. Esimerkiksi BSE-kriisiä, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan taloudessa aiheuttama häiriö ei vaikuttanut Gibraltariin, kohdeltiin perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna poikkeuksellisena tapahtumana. |
| --- | --- |

(30)

Vaikka komissio ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ovat tulkinneet perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaa suppeasti niin, että kyseessä olevan häiriön on koskettava kyseisen jäsenvaltion koko taloutta eikä ainoastaan jonkin sen alueen tai osan taloutta (13), 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan poikkeuksen soveltaminen on Gibraltarin tapauksessa perusteltua. Toisin kuin mikään jäsenvaltion alue tai osa, Gibraltar on kaikin tavoin täysin erillinen Yhdistyneestä kuningaskunnasta, tarkasteltiinpa asiaa perustuslaillisesti, poliittisesti, lainsäädännöllisesti, taloudellisesti, verotuksellisesti tai maantieteellisesti. Se on ainoa alue, jolla yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan perustamissopimuksen 229 artiklan 4 kohdan nojalla. Gibraltarin ja Yhdistyneen kuningaskunnan taloudet ovat täysin erillisiä ja toisistaan riippumattomia. Gibraltar ei saa Yhdistyneeltä kuningaskunnalta mitään taloudellista apua, ja se rahoittaa julkiset menonsa itse tuottamillaan tuloilla. Näin ollen toisen taloudessa tapahtuvat häiriöt eivät yleensä vaikuta toiseen. Esimerkiksi BSE-kriisiä, jonka Yhdistyneen kuningaskunnan taloudessa aiheuttama häiriö ei vaikuttanut Gibraltariin, kohdeltiin perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuna poikkeuksellisena tapahtumana.

| (31) | Gibraltarin hallituksen mukaan luottamuksensuojan periaatteen soveltamiseen tuen takaisinperinnässä pätevät lähes samat perusteet kuin edellä 22–28 kappaleessa esitettiin sen osoittamiseksi, että kyseessä on voimassa oleva tuki. Näitä perusteita ovat etenkin epävarmuus valtiontukisääntöjen soveltamisalasta, yritysverotusta koskeviin toimenpiteisiin kohdistuneiden komission toimenpiteiden uutuus, komission tiedonannon pitäminen poliittisena linjauksena, toimenpiteen vanhentuminen, tuen ilmoittaminen Primarolo-ryhmälle, yhteismarkkinoiden kehitys ja vapauttaminen, suhteellisuusperiaate, komission pitkäaikainen toimimattomuus sekä alustavan tutkinnan pitkittyminen. Gibraltarin hallituksen mukaan näiden tekijöiden synnyttämä perusteltu luottamus estää perimästä tukia takaisin. Erityisesti on korostettava, että sekä Gibraltarin hallitus että tuensaajat ovat kaiken aikaa toimineet hyvässä uskossa. |
| --- | --- |

(31)

Gibraltarin hallituksen mukaan luottamuksensuojan periaatteen soveltamiseen tuen takaisinperinnässä pätevät lähes samat perusteet kuin edellä 22–28 kappaleessa esitettiin sen osoittamiseksi, että kyseessä on voimassa oleva tuki. Näitä perusteita ovat etenkin epävarmuus valtiontukisääntöjen soveltamisalasta, yritysverotusta koskeviin toimenpiteisiin kohdistuneiden komission toimenpiteiden uutuus, komission tiedonannon pitäminen poliittisena linjauksena, toimenpiteen vanhentuminen, tuen ilmoittaminen Primarolo-ryhmälle, yhteismarkkinoiden kehitys ja vapauttaminen, suhteellisuusperiaate, komission pitkäaikainen toimimattomuus sekä alustavan tutkinnan pitkittyminen. Gibraltarin hallituksen mukaan näiden tekijöiden synnyttämä perusteltu luottamus estää perimästä tukia takaisin. Erityisesti on korostettava, että sekä Gibraltarin hallitus että tuensaajat ovat kaiken aikaa toimineet hyvässä uskossa.

| (32) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen (14) 26 kohdassa vastaajia kehotettiin nimenomaisesti ottamaan kantaa siihen, oliko tuen lainmukaisuudesta syntynyt sellainen perusteltu luottamus, joka saattaisi estää sen takaisinperinnän. Asioiden T-207/01 ja T-207/01R oikeuskäsittelyssä esittämässään puolustuksessa komissio myönsi epäröineensä takaisinperintää ja painotti nimenomaisen kehotuksensa poikkeuksellisuutta. Komissio totesi myös, että valtiontukisäännöistä mahdollisesti vallinnut epävarmuus ja toimenpiteen mahdollinen sijoittuminen oikeudellisesti epävarmalle ”harmaalle vyöhykkeelle” on voinut korkeintaan synnyttää tuensaajille perustellun luottamuksen, joka saattaa kyseenalaistaa jo maksetun tuen takaisinperinnän. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti totesi 19 päivänä joulukuuta 2001 antamassaan määräyksessä, että komission epätavallinen kehotus on saattanut saada monet yhtiöt jäämään Gibraltarille ja että sen on ainakin ensi näkemältä täytynyt rauhoittaa huomattavasti tuensaajien mahdollista levottomuutta (15). Komissio siis sai Gibraltarin hallituksen ja tuensaajat uskomaan, ettei tukia perittäisi takaisin. |
| --- | --- |

(32)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen (14) 26 kohdassa vastaajia kehotettiin nimenomaisesti ottamaan kantaa siihen, oliko tuen lainmukaisuudesta syntynyt sellainen perusteltu luottamus, joka saattaisi estää sen takaisinperinnän. Asioiden T-207/01 ja T-207/01R oikeuskäsittelyssä esittämässään puolustuksessa komissio myönsi epäröineensä takaisinperintää ja painotti nimenomaisen kehotuksensa poikkeuksellisuutta. Komissio totesi myös, että valtiontukisäännöistä mahdollisesti vallinnut epävarmuus ja toimenpiteen mahdollinen sijoittuminen oikeudellisesti epävarmalle ”harmaalle vyöhykkeelle” on voinut korkeintaan synnyttää tuensaajille perustellun luottamuksen, joka saattaa kyseenalaistaa jo maksetun tuen takaisinperinnän. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti totesi 19 päivänä joulukuuta 2001 antamassaan määräyksessä, että komission epätavallinen kehotus on saattanut saada monet yhtiöt jäämään Gibraltarille ja että sen on ainakin ensi näkemältä täytynyt rauhoittaa huomattavasti tuensaajien mahdollista levottomuutta (15). Komissio siis sai Gibraltarin hallituksen ja tuensaajat uskomaan, ettei tukia perittäisi takaisin.

| (33) | Perustamissopimuksen 87 artiklan soveltaminen perinteisiin offshore-järjestelmiin on varsin uutta, ja siihen liittyy yhä käsitteellisiä ongelmia, jotka koskevat edun, valtiolle koituvan taloudellisen rasitteen ja tuen valikoivuuden määrittelyä. |
| --- | --- |

(33)

Perustamissopimuksen 87 artiklan soveltaminen perinteisiin offshore-järjestelmiin on varsin uutta, ja siihen liittyy yhä käsitteellisiä ongelmia, jotka koskevat edun, valtiolle koituvan taloudellisen rasitteen ja tuen valikoivuuden määrittelyä.

| (34) | Poikkeuksellista on sekin, ettei komissio muodollisen tutkinnan alkaessa itsekään kyennyt ratkaisemaan kysymystä siitä, oliko kyse voimassa olevasta tuesta. |
| --- | --- |

(34)

Poikkeuksellista on sekin, ettei komissio muodollisen tutkinnan alkaessa itsekään kyennyt ratkaisemaan kysymystä siitä, oliko kyse voimassa olevasta tuesta.

| (35) | Gibraltarin hallituksen mielestä tuen takaisinperintä olisi suhteellisuusperiaatteen vastaista. Yhteisön oikeuden mukaan silloin, kun on mahdollista valita useista tarkoituksenmukaisista toimenpiteistä, on valittava vähiten rajoittava vaihtoehto, eivätkä toimenpiteistä aiheutuvat haitat saa olla liian suuria tavoiteltuihin päämääriin nähden. |
| --- | --- |

(35)

Gibraltarin hallituksen mielestä tuen takaisinperintä olisi suhteellisuusperiaatteen vastaista. Yhteisön oikeuden mukaan silloin, kun on mahdollista valita useista tarkoituksenmukaisista toimenpiteistä, on valittava vähiten rajoittava vaihtoehto, eivätkä toimenpiteistä aiheutuvat haitat saa olla liian suuria tavoiteltuihin päämääriin nähden.

| (36) | Kymmenen vuoden kuluessa myönnettyjen tukien takaisinperintä aiheuttaisi Gibraltarin viranomaisille kohtuuttoman rasituksen. Gibraltar on pieni alue, jonka hallintoresurssit ovat hyvin rajalliset – veroarvioita tehdään vuosittain vain noin 2 000 yhtiöstä. Takaisinperintä edellyttäisi muun muassa asiaankuuluvien tilinpäätösten hankkimista kyseisiltä yhtiöiltä (myös toimintansa lopettaneilta yrityksiltä), kultakin vuodelta perittävien verosaatavien arvioimista, verovaateiden lähettämistä, valitusten ja vastavalitusten käsittelyä sekä kanteiden nostamista, ellei verosaatavaa maksettaisi. Tästä koituva hallinnollinen rasitus, Gibraltarin veroviranomaisen rajoitetut tutkintavaltuudet, mahdottomuus jäljittää jo toimintansa lopettaneita yhtiöitä sekä yhtiöiden omaisuuden sijoittuminen Gibraltarin ulkopuolelle lamauttaisi viranomaisten toiminnan, jolloin takaisinperinnän onnistumisesta ei olisi mitään takeita. |
| --- | --- |

(36)

Kymmenen vuoden kuluessa myönnettyjen tukien takaisinperintä aiheuttaisi Gibraltarin viranomaisille kohtuuttoman rasituksen. Gibraltar on pieni alue, jonka hallintoresurssit ovat hyvin rajalliset – veroarvioita tehdään vuosittain vain noin 2 000 yhtiöstä. Takaisinperintä edellyttäisi muun muassa asiaankuuluvien tilinpäätösten hankkimista kyseisiltä yhtiöiltä (myös toimintansa lopettaneilta yrityksiltä), kultakin vuodelta perittävien verosaatavien arvioimista, verovaateiden lähettämistä, valitusten ja vastavalitusten käsittelyä sekä kanteiden nostamista, ellei verosaatavaa maksettaisi. Tästä koituva hallinnollinen rasitus, Gibraltarin veroviranomaisen rajoitetut tutkintavaltuudet, mahdottomuus jäljittää jo toimintansa lopettaneita yhtiöitä sekä yhtiöiden omaisuuden sijoittuminen Gibraltarin ulkopuolelle lamauttaisi viranomaisten toiminnan, jolloin takaisinperinnän onnistumisesta ei olisi mitään takeita.

| (37) | Takaisinperinnällä olisi kohtuuton vaikutus Gibraltarin talouteen, ja se olisi kyseisen lainsäädännön antamiseen johtaneisiin olosuhteisiin, kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuneen vaikutuksen vähäpätöisyyteen sekä tuensaajayritysten pieneen kokoon nähden suhteeton seuraamus. Rahoituspalvelujen osuus Gibraltarin BKT:sta on noin 30 prosenttia, ja edellytykset täyttävät yhtiöt työllistävät suoraan noin 1 400 henkilöä (noin 14 000 henkilön kokonaistyövoimasta). Rahoitussektorilla on merkittävä vaikutus lähes kaikkiin muihin elinkeinoaloihin. Takaisinperintä johtaisi edellytykset täyttävien yhtiöiden lopettamiseen, konkurssiin tai poistumiseen Gibraltarilta, horjuttaisi rahoituspalvelualan tasapainoa ja aiheuttaisi syvän työllisyyskriisin, joka puolestaan johtaisi poliittiseen, sosiaaliseen ja taloudelliseen epävakauteen. |
| --- | --- |

(37)

Takaisinperinnällä olisi kohtuuton vaikutus Gibraltarin talouteen, ja se olisi kyseisen lainsäädännön antamiseen johtaneisiin olosuhteisiin, kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuneen vaikutuksen vähäpätöisyyteen sekä tuensaajayritysten pieneen kokoon nähden suhteeton seuraamus. Rahoituspalvelujen osuus Gibraltarin BKT:sta on noin 30 prosenttia, ja edellytykset täyttävät yhtiöt työllistävät suoraan noin 1 400 henkilöä (noin 14 000 henkilön kokonaistyövoimasta). Rahoitussektorilla on merkittävä vaikutus lähes kaikkiin muihin elinkeinoaloihin. Takaisinperintä johtaisi edellytykset täyttävien yhtiöiden lopettamiseen, konkurssiin tai poistumiseen Gibraltarilta, horjuttaisi rahoituspalvelualan tasapainoa ja aiheuttaisi syvän työllisyyskriisin, joka puolestaan johtaisi poliittiseen, sosiaaliseen ja taloudelliseen epävakauteen.

| (38) | Suuri määrä edellytykset täyttävistä yhtiöistä jäisi Gibraltarin veroviranomaiselta arvioimatta, koska niiden tulot eivät ole kertyneet tai niitä ei ole hankittu Gibraltarilla. Tuen myöntämisedellytysten takia tuensaajien omaisuus olisi monissa tapauksissa Gibraltarin toimivallan ulkopuolella. Toimintansa lopettaneita yrityksiä olisi mahdotonta jäljittää. |
| --- | --- |

(38)

Suuri määrä edellytykset täyttävistä yhtiöistä jäisi Gibraltarin veroviranomaiselta arvioimatta, koska niiden tulot eivät ole kertyneet tai niitä ei ole hankittu Gibraltarilla. Tuen myöntämisedellytysten takia tuensaajien omaisuus olisi monissa tapauksissa Gibraltarin toimivallan ulkopuolella. Toimintansa lopettaneita yrityksiä olisi mahdotonta jäljittää.

| (39) | Suuri määrä tuensaajia on saanut sellaista tukea, johon voidaan soveltaa de minimis -sääntöä. |
| --- | --- |

(39)

Suuri määrä tuensaajia on saanut sellaista tukea, johon voidaan soveltaa de minimis -sääntöä.

V   ASIANAJOTOIMISTO CHARLES A. GOMEZ & CO:N HUOMAUTUKSET

| (40) | Asianajotoimisto Charles A. Gomez & Co:n huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti. |
| --- | --- |

(40)

Asianajotoimisto Charles A. Gomez & Co:n huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti.

| (41) | Gibraltarin asianajotoimistot ovat erittäin riippuvaisia finanssikeskuksen toiminnasta, josta merkittävä osa liittyy edellytykset täyttäviin yhtiöihin. Gibraltarin noin 130 asianajotoimistoa työllistävät useita satoja henkilöitä ja vaikuttavat näin merkittävästi Gibraltarin ja koko Espanjan työllisyyteen. |
| --- | --- |

(41)

Gibraltarin asianajotoimistot ovat erittäin riippuvaisia finanssikeskuksen toiminnasta, josta merkittävä osa liittyy edellytykset täyttäviin yhtiöihin. Gibraltarin noin 130 asianajotoimistoa työllistävät useita satoja henkilöitä ja vaikuttavat näin merkittävästi Gibraltarin ja koko Espanjan työllisyyteen.

| (42) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamista ei voida rajoittaa pelkästään niille alueille, joilla elintaso on jo poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on jo kehittynyt vakavaksi ongelmaksi, vaan 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa vahvistettua periaatetta on sovellettava myös työttömyyden ja köyhyyden ehkäisemiseen ennalta. Siinä vaiheessa, kun edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö annettiin, Gibraltar oli 20 vuoden ajan kärsinyt Espanjan määräämistä taloudellisista pakotteista, ja laivaston telakan sulkeminen läheni uhkaavasti. Köyhyyden, työttömyyden ja maastamuuton estämiseksi Gibraltar etsi vaihtoehtoisia tulonlähteitä perustamalla finanssikeskuksen, jonka toimintaa edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö tukee merkittävästi. Köyhyyden ja työttömyyden hyväksyminen kieltämällä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltaminen tällaisessa tilanteessa ei edistä yhteisön etua, jos sille on olemassa kannattavia vaihtoehtoja. Toisin kuin muut tärkeät finanssikeskukset, Gibraltarin keskus perustettiin olosuhteiden pakosta. Nämä olosuhteet, suojautumisen tarve ja velvollisuus lievittää muiden Gibraltarille aiheuttamia vahinkoja ovat kaikki sellaisia syitä, jotka oikeuttavat edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön antamisen. |
| --- | --- |

(42)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamista ei voida rajoittaa pelkästään niille alueille, joilla elintaso on jo poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on jo kehittynyt vakavaksi ongelmaksi, vaan 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa vahvistettua periaatetta on sovellettava myös työttömyyden ja köyhyyden ehkäisemiseen ennalta. Siinä vaiheessa, kun edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö annettiin, Gibraltar oli 20 vuoden ajan kärsinyt Espanjan määräämistä taloudellisista pakotteista, ja laivaston telakan sulkeminen läheni uhkaavasti. Köyhyyden, työttömyyden ja maastamuuton estämiseksi Gibraltar etsi vaihtoehtoisia tulonlähteitä perustamalla finanssikeskuksen, jonka toimintaa edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö tukee merkittävästi. Köyhyyden ja työttömyyden hyväksyminen kieltämällä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltaminen tällaisessa tilanteessa ei edistä yhteisön etua, jos sille on olemassa kannattavia vaihtoehtoja. Toisin kuin muut tärkeät finanssikeskukset, Gibraltarin keskus perustettiin olosuhteiden pakosta. Nämä olosuhteet, suojautumisen tarve ja velvollisuus lievittää muiden Gibraltarille aiheuttamia vahinkoja ovat kaikki sellaisia syitä, jotka oikeuttavat edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön antamisen.

| (43) | Yhteisön toimielimet ovat sivuuttaneet Gibraltarilla asuvien unionin kansalaisten oikeudet ja edut aina siitä lähtien, kun Yhdistynyt kuningaskunta liittyi unioniin vuonna 1973. Asiaa koskeneesta yhteisöjen tuomioistuimen tuomiosta huolimatta Gibraltarilla asuvilla unionin kansalaisilla ei vieläkään ole edustajaa Euroopan parlamentissa. Komission moite Gibraltarin toteuttamien suojatoimenpiteiden ilmoittamatta jättämisestä vaikuttaa kohtuuttomalta, kun EU ei millään tavalla ole pyrkinyt tukemaan alueellaan sijaitsevaa Gibraltaria. |
| --- | --- |

(43)

Yhteisön toimielimet ovat sivuuttaneet Gibraltarilla asuvien unionin kansalaisten oikeudet ja edut aina siitä lähtien, kun Yhdistynyt kuningaskunta liittyi unioniin vuonna 1973. Asiaa koskeneesta yhteisöjen tuomioistuimen tuomiosta huolimatta Gibraltarilla asuvilla unionin kansalaisilla ei vieläkään ole edustajaa Euroopan parlamentissa. Komission moite Gibraltarin toteuttamien suojatoimenpiteiden ilmoittamatta jättämisestä vaikuttaa kohtuuttomalta, kun EU ei millään tavalla ole pyrkinyt tukemaan alueellaan sijaitsevaa Gibraltaria.

VI   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET

| (44) | Yhdistynyt kuningaskunta rajoittui alustavissa huomautuksissaan tarkastelemaan kysymystä tuen takaisinperinnästä ja alueellisesta valikoivuudesta ja toimitti jälkikäteen lisäkommentteja Gibraltarin hallituksen huomautuksista. Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti. |
| --- | --- |

(44)

Yhdistynyt kuningaskunta rajoittui alustavissa huomautuksissaan tarkastelemaan kysymystä tuen takaisinperinnästä ja alueellisesta valikoivuudesta ja toimitti jälkikäteen lisäkommentteja Gibraltarin hallituksen huomautuksista. Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti.

| (45) | Vaikka edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö todettaisiin sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, Yhdistyneen kuningaskunnan mielestä yhteisön oikeuteen sisältyvä luottamuksensuojan yleinen periaate joka tapauksessa estää perimästä takaisin jo maksettuja tukia. Periaatteessa perusteltu luottamus tuen laillisuuteen voi syntyä ainoastaan, jos tilanteessa ovat vallinneet sellaiset poikkeukselliset olot, joiden perusteella tuensaajat ovat voineet perustellusti luottaa tuen laillisuuteen (16). Tässä tapauksessa vallitsivat juuri tämänkaltaiset olot, joten olisi asiatonta ja sääntöjenvastaista, jos komissio määräisi tuet palautettaviksi. |
| --- | --- |

(45)

Vaikka edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö todettaisiin sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, Yhdistyneen kuningaskunnan mielestä yhteisön oikeuteen sisältyvä luottamuksensuojan yleinen periaate joka tapauksessa estää perimästä takaisin jo maksettuja tukia. Periaatteessa perusteltu luottamus tuen laillisuuteen voi syntyä ainoastaan, jos tilanteessa ovat vallinneet sellaiset poikkeukselliset olot, joiden perusteella tuensaajat ovat voineet perustellusti luottaa tuen laillisuuteen (16). Tässä tapauksessa vallitsivat juuri tämänkaltaiset olot, joten olisi asiatonta ja sääntöjenvastaista, jos komissio määräisi tuet palautettaviksi.

| (46) | Tämä perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätty menettely johtuu vuonna 1997 annetuista yritysverotuksen menettelysäännöistä, joissa komissio sitoutui valvomaan valtiontukisääntöjen soveltamista tiukasti yritysten välittömään verotukseen liittyviin toimenpiteisiin. Tästä voidaan implisiittisesti päätellä, ettei valtiontukisääntöjä aikaisemmin sovellettu yhtä tiukasti yritysverotuksen menettelysäännöissä tarkoitetun tyyppisiin verojärjestelmiin. |
| --- | --- |

(46)

Tämä perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätty menettely johtuu vuonna 1997 annetuista yritysverotuksen menettelysäännöistä, joissa komissio sitoutui valvomaan valtiontukisääntöjen soveltamista tiukasti yritysten välittömään verotukseen liittyviin toimenpiteisiin. Tästä voidaan implisiittisesti päätellä, ettei valtiontukisääntöjä aikaisemmin sovellettu yhtä tiukasti yritysverotuksen menettelysäännöissä tarkoitetun tyyppisiin verojärjestelmiin.

| (47) | On erittäin epätodennäköistä, että Gibraltarin hallitus sen paremmin kuin Yhdistyneen kuningaskunnan hallituskaan olisivat vuonna 1984 osanneet ennakoida, että kyseinen lainsäädäntö rikkoisi Yhdistyneen kuningaskunnan valtiontukivelvoitteita. Vaikka siinä vaiheessa oli selvää, että erityinen tai alakohtainen verohuojennus saatettiin katsoa valtiontueksi, valtiontukisääntöjen soveltamisesta edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän kaltaisiin yleisiin yhtiöverojärjestelmiin ei ollut esitetty oikeuskirjallisuudessa vielä ainuttakaan vakavasti otettavaa kannanottoa eikä komission virallista lausuntoa. Olisi kohtuutonta vaatia, että harkitsevan elinkeinonharjoittajan olisi pitänyt osata epäillä toimenpidettä valtiontukisääntöjen vastaiseksi. Yritysten voidaan päinvastoin olettaa suunnitelleen liiketoimintansa ja muuttaneen markkina-asemiaan lainsäädännön perusteella, ja näillä on ollut täysi oikeus olettaa, että veroedut ovat laillisia. |
| --- | --- |

(47)

On erittäin epätodennäköistä, että Gibraltarin hallitus sen paremmin kuin Yhdistyneen kuningaskunnan hallituskaan olisivat vuonna 1984 osanneet ennakoida, että kyseinen lainsäädäntö rikkoisi Yhdistyneen kuningaskunnan valtiontukivelvoitteita. Vaikka siinä vaiheessa oli selvää, että erityinen tai alakohtainen verohuojennus saatettiin katsoa valtiontueksi, valtiontukisääntöjen soveltamisesta edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän kaltaisiin yleisiin yhtiöverojärjestelmiin ei ollut esitetty oikeuskirjallisuudessa vielä ainuttakaan vakavasti otettavaa kannanottoa eikä komission virallista lausuntoa. Olisi kohtuutonta vaatia, että harkitsevan elinkeinonharjoittajan olisi pitänyt osata epäillä toimenpidettä valtiontukisääntöjen vastaiseksi. Yritysten voidaan päinvastoin olettaa suunnitelleen liiketoimintansa ja muuttaneen markkina-asemiaan lainsäädännön perusteella, ja näillä on ollut täysi oikeus olettaa, että veroedut ovat laillisia.

| (48) | Tiedonannon 26 kohdassa mainittiin nimenomaisesti tilanne, jossa maahan sijoittautumattomia yrityksiä kohdellaan maahan sijoittautuneita suopeammin. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun komissio totesi erilaisen verokohtelun maahan sijoittautuneiden ja sijoittautumattomien yhtiöiden välillä sellaiseksi valikoivaksi tai luonteeltaan ”erityiseksi” tueksi, joka oikeutti valtiontukisääntöjen soveltamisen. Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö oli kuitenkin ollut voimassa jo vuosia ennen tämän tiedonannon julkaisemista ilman, että komissio olisi arvostellut tai kommentoinut sitä millään tavalla. |
| --- | --- |

(48)

Tiedonannon 26 kohdassa mainittiin nimenomaisesti tilanne, jossa maahan sijoittautumattomia yrityksiä kohdellaan maahan sijoittautuneita suopeammin. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun komissio totesi erilaisen verokohtelun maahan sijoittautuneiden ja sijoittautumattomien yhtiöiden välillä sellaiseksi valikoivaksi tai luonteeltaan ”erityiseksi” tueksi, joka oikeutti valtiontukisääntöjen soveltamisen. Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö oli kuitenkin ollut voimassa jo vuosia ennen tämän tiedonannon julkaisemista ilman, että komissio olisi arvostellut tai kommentoinut sitä millään tavalla.

| (49) | Se, että edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä on Gibraltarin lainsäädäntöä, jota ei sovelleta muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ei yksin täytä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa edellytettyä valikoivuuden perustetta. Gibraltar on verotussyistä erotettu Yhdistyneestä kuningaskunnasta omaksi erilliseksi lainkäyttöalueekseen, ja sillä on itsemääräämisoikeus verotusasioissa. Ei voida ajatella, että yksikin ero Gibraltarilla sovellettavien verolakien ja muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavien verolakien välillä merkitsisi automaattisesti valtiontukea. Sellaisen jäsenvaltiossa sijaitsevan lainkäyttöalueen, jolla on itsemääräämisoikeus verotusasioissa, ei voida katsoa myöntävän valtiontukea pelkästään sillä perusteella, että jokin siellä käytössä oleva verotusjärjestely johtaa alempaan (tai korkeampaan) veroasteeseen kuin muualla kyseisessä jäsenvaltiossa. Jos toimenpide on luonteeltaan yleinen ja ulottuu koko veroalueelle, se ei voi kuulua perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Muussa tapauksessa kyseenalaistettaisiin ne verotus- ja verosääntelyvaltuudet, joita aluehallinnot ja hajautetut hallinnot kaikkialla yhteisössä nauttivat. Tämä merkitsisi vakavaa puuttumista jäsenvaltioiden valtiosääntöoikeudellisiin järjestelyihin. |
| --- | --- |

(49)

Se, että edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä on Gibraltarin lainsäädäntöä, jota ei sovelleta muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ei yksin täytä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa edellytettyä valikoivuuden perustetta. Gibraltar on verotussyistä erotettu Yhdistyneestä kuningaskunnasta omaksi erilliseksi lainkäyttöalueekseen, ja sillä on itsemääräämisoikeus verotusasioissa. Ei voida ajatella, että yksikin ero Gibraltarilla sovellettavien verolakien ja muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavien verolakien välillä merkitsisi automaattisesti valtiontukea. Sellaisen jäsenvaltiossa sijaitsevan lainkäyttöalueen, jolla on itsemääräämisoikeus verotusasioissa, ei voida katsoa myöntävän valtiontukea pelkästään sillä perusteella, että jokin siellä käytössä oleva verotusjärjestely johtaa alempaan (tai korkeampaan) veroasteeseen kuin muualla kyseisessä jäsenvaltiossa. Jos toimenpide on luonteeltaan yleinen ja ulottuu koko veroalueelle, se ei voi kuulua perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Muussa tapauksessa kyseenalaistettaisiin ne verotus- ja verosääntelyvaltuudet, joita aluehallinnot ja hajautetut hallinnot kaikkialla yhteisössä nauttivat. Tämä merkitsisi vakavaa puuttumista jäsenvaltioiden valtiosääntöoikeudellisiin järjestelyihin.

| (50) | Yhdistynyt kuningaskunta tukee Gibraltarin hallituksen väitettä, jonka mukaan edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevaa lainsäädäntöä olisi kohdeltava voimassa olevana tukena asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan v alakohdan mukaisesti. Aiemmin 1970- ja 1980-luvuilla oletettiin yleisesti, etteivät valtiontukisäännöt rajoita jäsenvaltion täysivaltaisuutta verotusasioissa silloin, kun kyse oli sen koko yhtiöverojärjestelmästä. Komissio ei tuolloin yrittänyt kertaakaan soveltaa valtiontukisääntöjä Gibraltarin verojärjestelmään eikä muihinkaan sellaisiin yhteisössä sovellettuihin verojärjestelmiin, jotka tarjosivat tietyille yhtiömuodoille muita suopeamman verokohtelun. Jäsenvaltioiden haitalliseen verokilpailuun alettiin kiinnittää vakavasti huomiota vasta sen jälkeen, kun oli päätetty pääomanliikkeiden ja rahoituspalvelujen vapauttamisesta 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa ja sitten yhtenäisvaluutan käyttöönotosta myöhemmin 1990-luvulla. Perustamissopimuksen valtiontukisääntöjen käyttö tällaisen veropolitiikan ajamiseen on uusi ilmiö, jota on esiintynyt vasta neljän viime vuoden aikana. Yhteismarkkinat ovat kolmen viime vuosikymmenen aikana muuttuneet, ja monia nykyisin käytössä olevia valtiontukivälineitä ei olisi pidetty valtiontukina 30, 20 tai edes 10 vuotta sitten. |
| --- | --- |

(50)

Yhdistynyt kuningaskunta tukee Gibraltarin hallituksen väitettä, jonka mukaan edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevaa lainsäädäntöä olisi kohdeltava voimassa olevana tukena asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan v alakohdan mukaisesti. Aiemmin 1970- ja 1980-luvuilla oletettiin yleisesti, etteivät valtiontukisäännöt rajoita jäsenvaltion täysivaltaisuutta verotusasioissa silloin, kun kyse oli sen koko yhtiöverojärjestelmästä. Komissio ei tuolloin yrittänyt kertaakaan soveltaa valtiontukisääntöjä Gibraltarin verojärjestelmään eikä muihinkaan sellaisiin yhteisössä sovellettuihin verojärjestelmiin, jotka tarjosivat tietyille yhtiömuodoille muita suopeamman verokohtelun. Jäsenvaltioiden haitalliseen verokilpailuun alettiin kiinnittää vakavasti huomiota vasta sen jälkeen, kun oli päätetty pääomanliikkeiden ja rahoituspalvelujen vapauttamisesta 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa ja sitten yhtenäisvaluutan käyttöönotosta myöhemmin 1990-luvulla. Perustamissopimuksen valtiontukisääntöjen käyttö tällaisen veropolitiikan ajamiseen on uusi ilmiö, jota on esiintynyt vasta neljän viime vuoden aikana. Yhteismarkkinat ovat kolmen viime vuosikymmenen aikana muuttuneet, ja monia nykyisin käytössä olevia valtiontukivälineitä ei olisi pidetty valtiontukina 30, 20 tai edes 10 vuotta sitten.

| (51) | Vaikka nykyisin voimassa olevan yhteisön oikeuden perusteella komissio on oikeassa siinä, että jos kyseinen lainsäädäntö annettaisiin nyt, sitä pidettäisiin valtiontukena, josta kuuluu ilmoittaa komissiolle, komissio sen paremmin kuin yhteisöjen tuomioistuinkaan eivät koskaan olisi luokitelleet sitä sellaiseksi siinä vaiheessa, kun se hyväksyttiin. Espanja ei vielä vuonna 1984 ollut liittynyt Euroopan yhteisöön, ja monilla jäsenvaltioilla oli tuolloin voimassa pankkilakeja ja valuuttasääntelyjä, jotka estivät Gibraltarilla käytössä olleiden kaltaisten veroetujen käytön. Ei ole suinkaan ilmeistä, että Gibraltarin toimenpiteet olisivat siihen aikaan vääristäneet kilpailua ja vaikuttaneet jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(51)

Vaikka nykyisin voimassa olevan yhteisön oikeuden perusteella komissio on oikeassa siinä, että jos kyseinen lainsäädäntö annettaisiin nyt, sitä pidettäisiin valtiontukena, josta kuuluu ilmoittaa komissiolle, komissio sen paremmin kuin yhteisöjen tuomioistuinkaan eivät koskaan olisi luokitelleet sitä sellaiseksi siinä vaiheessa, kun se hyväksyttiin. Espanja ei vielä vuonna 1984 ollut liittynyt Euroopan yhteisöön, ja monilla jäsenvaltioilla oli tuolloin voimassa pankkilakeja ja valuuttasääntelyjä, jotka estivät Gibraltarilla käytössä olleiden kaltaisten veroetujen käytön. Ei ole suinkaan ilmeistä, että Gibraltarin toimenpiteet olisivat siihen aikaan vääristäneet kilpailua ja vaikuttaneet jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (52) | Komissio itse käytti siihen aikaan yhtiöiden verokohtelua koskevien tapausten käsittelyssä yleensä perustamissopimuksen 95 artiklaa (josta on tullut 90 artikla) eikä valtiontukisääntöjä. Oikeuskirjallisuudessa ja verotusoikeuden asiantuntijoiden piirissä nimittäin katsottiin, ettei valtiontukea koskevia periaatteita pitänyt soveltaa muulloin kuin sellaisissa tapauksissa, joissa yksittäisille yrityksille tai yritysryhmille oli tarjottu erityisiä verovapautuksia teollisuuspoliittisista syistä. Yhdistyneen kuningaskunnan mielestä ei voida väittää, että Gibraltarin edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön kaltaiset toimenpiteet olisivat olleet valtiontukea ennen sitä, kun komission tiedonanto julkaistiin 10 päivänä joulukuuta 1998. |
| --- | --- |

(52)

Komissio itse käytti siihen aikaan yhtiöiden verokohtelua koskevien tapausten käsittelyssä yleensä perustamissopimuksen 95 artiklaa (josta on tullut 90 artikla) eikä valtiontukisääntöjä. Oikeuskirjallisuudessa ja verotusoikeuden asiantuntijoiden piirissä nimittäin katsottiin, ettei valtiontukea koskevia periaatteita pitänyt soveltaa muulloin kuin sellaisissa tapauksissa, joissa yksittäisille yrityksille tai yritysryhmille oli tarjottu erityisiä verovapautuksia teollisuuspoliittisista syistä. Yhdistyneen kuningaskunnan mielestä ei voida väittää, että Gibraltarin edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön kaltaiset toimenpiteet olisivat olleet valtiontukea ennen sitä, kun komission tiedonanto julkaistiin 10 päivänä joulukuuta 1998.

| (53) | Takaisinperinnän osalta Yhdistynyt kuningaskunta yhtyy etenkin Gibraltarin hallituksen väitteisiin siitä, että komission sitoumus soveltaa valtiontukisääntöjä järjestelmällisesti yritysten välittömään verotukseen on uutta ja ettei tukia voida periä takaisin. Takaisinperintä aiheuttaisi Gibraltarin viranomaisille kohtuutonta rasitusta, monien edellytykset täyttävien yhtiöiden ei edes kuulu maksaa yhtiöveroa Gibraltarilla, erittäin monissa tapauksissa tukea olisi mahdotonta enää arvioida ja/tai periä takaisin, ja monet tuensaajat olisivat joka tapauksessa oikeutettuja de minimis -tukeen. |
| --- | --- |

(53)

Takaisinperinnän osalta Yhdistynyt kuningaskunta yhtyy etenkin Gibraltarin hallituksen väitteisiin siitä, että komission sitoumus soveltaa valtiontukisääntöjä järjestelmällisesti yritysten välittömään verotukseen on uutta ja ettei tukia voida periä takaisin. Takaisinperintä aiheuttaisi Gibraltarin viranomaisille kohtuutonta rasitusta, monien edellytykset täyttävien yhtiöiden ei edes kuulu maksaa yhtiöveroa Gibraltarilla, erittäin monissa tapauksissa tukea olisi mahdotonta enää arvioida ja/tai periä takaisin, ja monet tuensaajat olisivat joka tapauksessa oikeutettuja de minimis -tukeen.

VII   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

| (54) | Tutkittuaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten sekä Gibraltarin hallituksen ja asianajotoimisto Charles A. Gomez & Co:n huomautukset komissio on päättänyt pysyä kannassaan, jonka se ilmoitti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa menettelyn aloittamisesta 11 päivänä heinäkuuta 2001 tehdyssä päätöksessä (17) ja jonka mukaan tutkittavana oleva tukijärjestelmä on sääntöjenvastaista toimintatukea, johon on sovellettava perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa. |
| --- | --- |

(54)

Tutkittuaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten sekä Gibraltarin hallituksen ja asianajotoimisto Charles A. Gomez & Co:n huomautukset komissio on päättänyt pysyä kannassaan, jonka se ilmoitti Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa menettelyn aloittamisesta 11 päivänä heinäkuuta 2001 tehdyssä päätöksessä (17) ja jonka mukaan tutkittavana oleva tukijärjestelmä on sääntöjenvastaista toimintatukea, johon on sovellettava perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa.

| (55) | Jotta toimenpide voitaisiin luokitella perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sen on täytettävä tuen neljä arviointiperustetta. |
| --- | --- |

(55)

Jotta toimenpide voitaisiin luokitella perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sen on täytettävä tuen neljä arviointiperustetta.

| (56) | Toimenpiteen on ensinnäkin merkittävä tuensaajille etua, joka vähentää niille liiketoiminnasta tavallisesti aiheutuvia kustannuksia. Komission tiedonannon 9 kohdan mukaan veroetu voi koostua yrityksen verotuksen keventämisestä eri tavoilla, esimerkiksi vähentämällä veron määrää. Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä selvästikin täyttää tämän ehdon. Sen sijaan, että ne maksaisivat voitoistaan Gibraltarin tavanomaisen 35 prosentin yhtiöveron, edellytykset täyttävät yhtiöt neuvottelevat veron suuruudesta Gibraltarin viranomaisten kanssa, kuten edellä johdanto-osan 9 kappaleessa selitettiin. |
| --- | --- |

(56)

Toimenpiteen on ensinnäkin merkittävä tuensaajille etua, joka vähentää niille liiketoiminnasta tavallisesti aiheutuvia kustannuksia. Komission tiedonannon 9 kohdan mukaan veroetu voi koostua yrityksen verotuksen keventämisestä eri tavoilla, esimerkiksi vähentämällä veron määrää. Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä selvästikin täyttää tämän ehdon. Sen sijaan, että ne maksaisivat voitoistaan Gibraltarin tavanomaisen 35 prosentin yhtiöveron, edellytykset täyttävät yhtiöt neuvottelevat veron suuruudesta Gibraltarin viranomaisten kanssa, kuten edellä johdanto-osan 9 kappaleessa selitettiin.

| (57) | Se, että edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä on suunniteltu kansainväliseen toimintaan, ei vaikuta sen luokitteluun valtiontueksi. Vaikka komissio myöntää, ettei Gibraltarilla ole toimivaltaa muille lainkäyttöalueille kuuluvien veroetujen myöntämiseen, veron suuruudesta neuvotteleminen edellytykset täyttävien yhtiöiden kanssa osoittaa selvästi, että ilman tätä erityiskohtelua niiden hankkimista tuloista kannettaisiin tavanomaista yhtiöveroa. Edellytykset täyttävän yhtiön asema sallitaan vain Gibraltarille rekisteröidyille yrityksille tai ulkomaisten yhtiöiden rekisteröidyille sivuliikkeille niiden toimialasta riippumatta. Tästä seuraa, että edellytykset täyttävät yhtiöt saavat Gibraltarilla erityisen ja muita Gibraltarille rekisteröityjä yhtiöitä suopeamman verokohtelun. |
| --- | --- |

(57)

Se, että edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä on suunniteltu kansainväliseen toimintaan, ei vaikuta sen luokitteluun valtiontueksi. Vaikka komissio myöntää, ettei Gibraltarilla ole toimivaltaa muille lainkäyttöalueille kuuluvien veroetujen myöntämiseen, veron suuruudesta neuvotteleminen edellytykset täyttävien yhtiöiden kanssa osoittaa selvästi, että ilman tätä erityiskohtelua niiden hankkimista tuloista kannettaisiin tavanomaista yhtiöveroa. Edellytykset täyttävän yhtiön asema sallitaan vain Gibraltarille rekisteröidyille yrityksille tai ulkomaisten yhtiöiden rekisteröidyille sivuliikkeille niiden toimialasta riippumatta. Tästä seuraa, että edellytykset täyttävät yhtiöt saavat Gibraltarilla erityisen ja muita Gibraltarille rekisteröityjä yhtiöitä suopeamman verokohtelun.

| (58) | Toiseksi etuuden on oltava jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista myönnetty tuki. Gibraltarin viranomaisten ja edellytykset täyttävien yhtiöiden välillä neuvotellun kaltainen veronhuojennus merkitsee verotulojen menetystä, joka komission tiedonannon 10 kohdan mukaan vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää. |
| --- | --- |

(58)

Toiseksi etuuden on oltava jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista myönnetty tuki. Gibraltarin viranomaisten ja edellytykset täyttävien yhtiöiden välillä neuvotellun kaltainen veronhuojennus merkitsee verotulojen menetystä, joka komission tiedonannon 10 kohdan mukaan vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää.

| (59) | Komission on hylättävä se Gibraltarin hallituksen väite, jonka mukaan toimenpide ei rasita näkyvästi sen talousarviota, koska se on pidetty täysin erillään valtion taloudesta. Komissio katsoo, että veroetu on myönnetty valtion varoista perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska se perustuu siihen, että jäsenvaltio luopuu verotuloista, jonka se normaalisti olisi saanut (18). Ilman tätä valtion taloudesta erillään olevaa veroetua edellytykset täyttävien yhtiöiden toiminnasta kannettaisiin Gibraltarilla täysi yhtiövero sikäli kuin niiden toiminta kuuluisi Gibraltarin viranomaisten toimivallan piiriin. Tämä tavanomaisen verokannan ja huojennetun verokannan välinen erotus edustaa menetettyä valtion verotuloa. |
| --- | --- |

(59)

Komission on hylättävä se Gibraltarin hallituksen väite, jonka mukaan toimenpide ei rasita näkyvästi sen talousarviota, koska se on pidetty täysin erillään valtion taloudesta. Komissio katsoo, että veroetu on myönnetty valtion varoista perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska se perustuu siihen, että jäsenvaltio luopuu verotuloista, jonka se normaalisti olisi saanut (18). Ilman tätä valtion taloudesta erillään olevaa veroetua edellytykset täyttävien yhtiöiden toiminnasta kannettaisiin Gibraltarilla täysi yhtiövero sikäli kuin niiden toiminta kuuluisi Gibraltarin viranomaisten toimivallan piiriin. Tämä tavanomaisen verokannan ja huojennetun verokannan välinen erotus edustaa menetettyä valtion verotuloa.

| (60) | Kolmanneksi toimenpiteen on myös vaikutettava kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämä ehto näyttää täyttyvän siinä suhteessa, että kyseiset yhtiöt voivat tosiasiallisesti tai potentiaalisesti käydä kauppaa muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien yritysten kanssa tai kolmansien maiden markkinoilla, joilla voi toimia muiden jäsenvaltioiden yrityksiä. Näin on varsinkin siitä syystä, että toimitettujen tietojen mukaan edellytykset täyttävät yritykset eivät tavanomaisissa olosuhteissa voi käydä kauppaa tai harjoittaa liiketoimintaa Gibraltarilla gibraltarilaisten tai siellä asuvien kanssa. |
| --- | --- |

(60)

Kolmanneksi toimenpiteen on myös vaikutettava kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tämä ehto näyttää täyttyvän siinä suhteessa, että kyseiset yhtiöt voivat tosiasiallisesti tai potentiaalisesti käydä kauppaa muissa jäsenvaltioissa sijaitsevien yritysten kanssa tai kolmansien maiden markkinoilla, joilla voi toimia muiden jäsenvaltioiden yrityksiä. Näin on varsinkin siitä syystä, että toimitettujen tietojen mukaan edellytykset täyttävät yritykset eivät tavanomaisissa olosuhteissa voi käydä kauppaa tai harjoittaa liiketoimintaa Gibraltarilla gibraltarilaisten tai siellä asuvien kanssa.

| (61) | Vaikka jotkin edellytykset täyttävistä yhtiöistä ovat yksityishenkilöiden verosuunnitteluun liittyvistä syistä perustamia yrityksiä, jotka eivät käy kauppaa, harjoita tuotantoa tai kilpaile markkinoilla, mikään ei estä niitä tekemästä niin. Nämä edellytykset täyttävät yhtiöt sijaitsevat fyysisesti Gibraltarilla ja tuottavat tuloja, joista kannetaan yhtiöveroa (joskin alennetun veroprosentin mukaan), joten niiden täytyy harjoittaa jonkinlaista taloudellista toimintaa. Tätä tukee myös se, miten monilla toimialoilla edellytykset täyttäviä yhtiöitä toimii (ks. edellä 9 kappale). |
| --- | --- |

(61)

Vaikka jotkin edellytykset täyttävistä yhtiöistä ovat yksityishenkilöiden verosuunnitteluun liittyvistä syistä perustamia yrityksiä, jotka eivät käy kauppaa, harjoita tuotantoa tai kilpaile markkinoilla, mikään ei estä niitä tekemästä niin. Nämä edellytykset täyttävät yhtiöt sijaitsevat fyysisesti Gibraltarilla ja tuottavat tuloja, joista kannetaan yhtiöveroa (joskin alennetun veroprosentin mukaan), joten niiden täytyy harjoittaa jonkinlaista taloudellista toimintaa. Tätä tukee myös se, miten monilla toimialoilla edellytykset täyttäviä yhtiöitä toimii (ks. edellä 9 kappale).

| (62) | Komissio panee merkille, ettei Gibraltar kuulu unionin yhteiseen tullialueeseen. Tämä ei estä valtiontukisääntöjen soveltamista tavarakauppaa harjoittaviin yrityksiin Gibraltarilla. Tällaisia yrityksiä ei kielletä käymästä kauppaa muiden yritysten kanssa yhteisellä tullialueella eikä kilpailemasta sellaisilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla tosiasiallisesti tai potentiaalisesti toimii muita yhteisön yrityksiä. Koska edellytykset täyttäville tavarakauppaa harjoittaville yhtiöille myönnetty veroetu vahvistaa niiden asemia markkinoilla, se ei voi olla vaikuttamatta kauppaan ja kilpailuun. |
| --- | --- |

(62)

Komissio panee merkille, ettei Gibraltar kuulu unionin yhteiseen tullialueeseen. Tämä ei estä valtiontukisääntöjen soveltamista tavarakauppaa harjoittaviin yrityksiin Gibraltarilla. Tällaisia yrityksiä ei kielletä käymästä kauppaa muiden yritysten kanssa yhteisellä tullialueella eikä kilpailemasta sellaisilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla tosiasiallisesti tai potentiaalisesti toimii muita yhteisön yrityksiä. Koska edellytykset täyttäville tavarakauppaa harjoittaville yhtiöille myönnetty veroetu vahvistaa niiden asemia markkinoilla, se ei voi olla vaikuttamatta kauppaan ja kilpailuun.

| (63) | Myös rinnastukset Venetsian ja Chioggian alueella sijaitseviin yrityksiin kohdistuneista tukitoimenpiteistä tehdyssä päätöksessä 2000/394/EY esitettyihin komission perusteluihin on hylättävä. Näiden kahden asian olosuhteet ovat varsin erilaiset. Erityisesti se komission päätöksessä esitetty päätelmä, ettei toimenpide vaikuttanut kauppaan eikä kyseisille kolmelle yhtiölle siten ollut myönnetty valtiontukea, perustui muun muassa näiden yhtiöiden myymien palvelujen paikalliseen luonteeseen. Tämä kuvaus ei selvästikään päde edellytykset täyttäviin yhtiöihin, jotka – kuten Gibraltarin hallitus itsekin korostaa – toimivat kansainvälisesti. |
| --- | --- |

(63)

Myös rinnastukset Venetsian ja Chioggian alueella sijaitseviin yrityksiin kohdistuneista tukitoimenpiteistä tehdyssä päätöksessä 2000/394/EY esitettyihin komission perusteluihin on hylättävä. Näiden kahden asian olosuhteet ovat varsin erilaiset. Erityisesti se komission päätöksessä esitetty päätelmä, ettei toimenpide vaikuttanut kauppaan eikä kyseisille kolmelle yhtiölle siten ollut myönnetty valtiontukea, perustui muun muassa näiden yhtiöiden myymien palvelujen paikalliseen luonteeseen. Tämä kuvaus ei selvästikään päde edellytykset täyttäviin yhtiöihin, jotka – kuten Gibraltarin hallitus itsekin korostaa – toimivat kansainvälisesti.

| (64) | Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän käyttöä ei liioin voida perustella de minimis -säännöllä. Järjestelmään ei sisälly mekanismia, joka estäisi tuen myöntämisen yli sen, minkä de minimis -sääntö sallii, eikä toimenpide liioin sulje pois aloja, joilla de minimis -sääntöä ei sovelleta. |
| --- | --- |

(64)

Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän käyttöä ei liioin voida perustella de minimis -säännöllä. Järjestelmään ei sisälly mekanismia, joka estäisi tuen myöntämisen yli sen, minkä de minimis -sääntö sallii, eikä toimenpide liioin sulje pois aloja, joilla de minimis -sääntöä ei sovelleta.

| (65) | Neljännen perusteen mukaan toimenpiteen on oltava erityinen tai valikoiva siinä suhteessa, että se suosii ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Käsiteltävänä olevasta toimenpiteestä hyötyvät yritykset ovat yhtiöitä, joissa gibraltarilaiset tai siellä asuvat eivät voi olla osakkeenomistajina. Edellytykset täyttävät yritykset eivät myöskään tavanmukaisissa olosuhteissa voi käydä kauppaa eivätkä harjoittaa liiketoimintaa Gibraltarilla gibraltarilaisten tai siellä asuvien kanssa. Näiden seikkojen perusteella toimenpidettä voidaan pitää valikoivana, sillä se suosii verotuksessa ulkomaisia yhtiöitä, jotka harjoittavat liiketoimintaa Gibraltarilla tai sieltä käsin. |
| --- | --- |

(65)

Neljännen perusteen mukaan toimenpiteen on oltava erityinen tai valikoiva siinä suhteessa, että se suosii ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Käsiteltävänä olevasta toimenpiteestä hyötyvät yritykset ovat yhtiöitä, joissa gibraltarilaiset tai siellä asuvat eivät voi olla osakkeenomistajina. Edellytykset täyttävät yritykset eivät myöskään tavanmukaisissa olosuhteissa voi käydä kauppaa eivätkä harjoittaa liiketoimintaa Gibraltarilla gibraltarilaisten tai siellä asuvien kanssa. Näiden seikkojen perusteella toimenpidettä voidaan pitää valikoivana, sillä se suosii verotuksessa ulkomaisia yhtiöitä, jotka harjoittavat liiketoimintaa Gibraltarilla tai sieltä käsin.

| (66) | Väitteet siitä, ettei toimenpide voi olla valikoiva, koska edellytykset täyttävän yhtiön voi perustaa kuka tahansa, ja siitä, että edellytykset täyttävän yhtiön aseman myöntämiselle asetetut rajoitukset ovat Gibraltarin asukkaisiin kohdistuvaa käänteistä syrjintää, eivät todista, etteikö toimenpide olisi valikoiva. Tutkinnassa toimenpidettä on aina verrattava yleisesti sovellettavaan järjestelmään, joka tässä tapauksessa on Gibraltarin tavanomainen yhtiöverojärjestelmä. Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä on selvä poikkeus yleisestä järjestelmästä. |
| --- | --- |

(66)

Väitteet siitä, ettei toimenpide voi olla valikoiva, koska edellytykset täyttävän yhtiön voi perustaa kuka tahansa, ja siitä, että edellytykset täyttävän yhtiön aseman myöntämiselle asetetut rajoitukset ovat Gibraltarin asukkaisiin kohdistuvaa käänteistä syrjintää, eivät todista, etteikö toimenpide olisi valikoiva. Tutkinnassa toimenpidettä on aina verrattava yleisesti sovellettavaan järjestelmään, joka tässä tapauksessa on Gibraltarin tavanomainen yhtiöverojärjestelmä. Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä on selvä poikkeus yleisestä järjestelmästä.

| (67) | Komissio panee merkille Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset alueellisesta erityisyydestä. Komissio toteaa myös, ettei Yhdistynyt kuningaskunta ole yrittänyt väittää, että edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä olisi Gibraltarin veroalueella yleisesti sovellettava toimenpide. Näin ollen komissio pitää kiinni siitä, että toimenpide on aineellisesti valikoiva Gibraltarin alueella. Sen vuoksi ei ole enää tarpeen tutkia sen alueellista valikoivuutta, jota arvioidaan yksityiskohtaisesti Gibraltarin hallituksen yhtiöverouudistuksesta 30 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä (19). |
| --- | --- |

(67)

Komissio panee merkille Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset alueellisesta erityisyydestä. Komissio toteaa myös, ettei Yhdistynyt kuningaskunta ole yrittänyt väittää, että edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä olisi Gibraltarin veroalueella yleisesti sovellettava toimenpide. Näin ollen komissio pitää kiinni siitä, että toimenpide on aineellisesti valikoiva Gibraltarin alueella. Sen vuoksi ei ole enää tarpeen tutkia sen alueellista valikoivuutta, jota arvioidaan yksityiskohtaisesti Gibraltarin hallituksen yhtiöverouudistuksesta 30 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä (19).

| (68) | Tätä kysymystä tarkasteltuaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi Gibraltarin hallituksen väitteet, joilla tämä vastusti komission alustavaa arviota edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän luokittelemisesta sääntöjenvastaiseksi tueksi (20). Vaikka edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö pohjautui vapautettuja yhtiöitä koskevaan verojärjestelmään vuodelta 1967, se hyväksyttiin vasta vuonna 1983, siis sen jälkeen, kun Yhdistynyt kuningaskunta oli liittynyt yhteisöön. Tämän takia sitä ei voida pitää asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan i alakohdassa tarkoitettuna ”voimassa olevana tukena”. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesikin, että komissiolla oli riittävät perusteet muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen. |
| --- | --- |

(68)

Tätä kysymystä tarkasteltuaan ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hylkäsi Gibraltarin hallituksen väitteet, joilla tämä vastusti komission alustavaa arviota edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän luokittelemisesta sääntöjenvastaiseksi tueksi (20). Vaikka edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö pohjautui vapautettuja yhtiöitä koskevaan verojärjestelmään vuodelta 1967, se hyväksyttiin vasta vuonna 1983, siis sen jälkeen, kun Yhdistynyt kuningaskunta oli liittynyt yhteisöön. Tämän takia sitä ei voida pitää asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan i alakohdassa tarkoitettuna ”voimassa olevana tukena”. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesikin, että komissiolla oli riittävät perusteet muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen.

| (69) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuin katsoi nimenomaisesti jo vuonna 1973, että valtiontukisääntöjä oli sovellettava verotuksellisiin toimenpiteisiin (21). Vaikka on olemassa vain harvoja esimerkkejä komission ryhtymisestä toimiin yleisiä yhtiöverotuksellisia toimenpiteitä vastaan, tämä ei vaikuta sen arvioimiseen, onko toimenpide voimassa olevaa vai sääntöjenvastaista tukea. Tässä tapauksessa on todettava, ettei edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö ole mikään yleinen yhtiöverotuksellinen toimenpide, vaan sillä on varsin suppea soveltamisala. Perustamissopimuksen määräyksen soveltaminen ensimmäisen kerran yksittäisessä tilanteessa ei missään tapauksessa ole sama kuin uuden säännön soveltaminen taannehtivasti. |
| --- | --- |

(69)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuin katsoi nimenomaisesti jo vuonna 1973, että valtiontukisääntöjä oli sovellettava verotuksellisiin toimenpiteisiin (21). Vaikka on olemassa vain harvoja esimerkkejä komission ryhtymisestä toimiin yleisiä yhtiöverotuksellisia toimenpiteitä vastaan, tämä ei vaikuta sen arvioimiseen, onko toimenpide voimassa olevaa vai sääntöjenvastaista tukea. Tässä tapauksessa on todettava, ettei edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö ole mikään yleinen yhtiöverotuksellinen toimenpide, vaan sillä on varsin suppea soveltamisala. Perustamissopimuksen määräyksen soveltaminen ensimmäisen kerran yksittäisessä tilanteessa ei missään tapauksessa ole sama kuin uuden säännön soveltaminen taannehtivasti.

| (70) | Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevaa lainsäädäntöä ei ilmoitettu komissiolle perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Sen ilmoittamista Primarolo-ryhmälle ei voida rinnastaa valtiontukea koskevissa yhteisön säännöksissä tarkoitettuun muodolliseen ilmoitukseen komissiolle. |
| --- | --- |

(70)

Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevaa lainsäädäntöä ei ilmoitettu komissiolle perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Sen ilmoittamista Primarolo-ryhmälle ei voida rinnastaa valtiontukea koskevissa yhteisön säännöksissä tarkoitettuun muodolliseen ilmoitukseen komissiolle.

| (71) | Komission tiedonannon luonnehtimisesta hallinnolliseksi uudistukseksi tai poliittiseksi linjaukseksi on todettava, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on jo kertaalleen vahvistanut (22), ettei komissio tässä ”tiedonannossa ilmoita, että sen päätöskäytäntö olisi muuttunut siltä osin kuin on kyse verotuksellisten toimenpiteiden arvioimisesta EY 87 ja EY 88 artiklaan nähden”. Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta on väärässä, kun se väittää, ettei edellytykset täyttävien yhtiöiden järjestelmän kaltaisia toimenpiteitä voitu luokitella valtiontueksi ennen tiedonannon julkaisemista. |
| --- | --- |

(71)

Komission tiedonannon luonnehtimisesta hallinnolliseksi uudistukseksi tai poliittiseksi linjaukseksi on todettava, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on jo kertaalleen vahvistanut (22), ettei komissio tässä ”tiedonannossa ilmoita, että sen päätöskäytäntö olisi muuttunut siltä osin kuin on kyse verotuksellisten toimenpiteiden arvioimisesta EY 87 ja EY 88 artiklaan nähden”. Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta on väärässä, kun se väittää, ettei edellytykset täyttävien yhtiöiden järjestelmän kaltaisia toimenpiteitä voitu luokitella valtiontueksi ennen tiedonannon julkaisemista.

| (72) | Gibraltarin hallitus väittää, että edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevasta lainsäädännöstä tuli asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan v alakohdassa tarkoitettua tukea vasta sen jälkeen, kun se tuli voimaan vuonna 1983, ja se ja Yhdistynyt kuningaskunta huomauttavat, että toimenpide toteutettiin 10 vuotta ennen pääomanliikkeiden vapauttamista. Edellytykset täyttäviin yhtiöihin liittyvät erityiset perustelut eivät kuitenkaan tue tätä yleistä huomiota, eikä se yksinään riitä todistamaan, etteikö toimenpide olisi ollut valtiontukea vuonna 1983. Lainsäädännössä sinänsä ei selvästikään rajoiteta sitä, millä toimialoilla edellytykset täyttävät yhtiöt voivat harjoittaa taloudellista toimintaa. Näin ollen ei ole selvää, miten – jos mitenkään – nämä tarkemmin määrittelemättömät pääomanliikkeisiin kohdistuneet rajoitukset vaikuttivat veroetuja saaneisiin yhtiöihin vuonna 1983. |
| --- | --- |

(72)

Gibraltarin hallitus väittää, että edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevasta lainsäädännöstä tuli asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan b kohdan v alakohdassa tarkoitettua tukea vasta sen jälkeen, kun se tuli voimaan vuonna 1983, ja se ja Yhdistynyt kuningaskunta huomauttavat, että toimenpide toteutettiin 10 vuotta ennen pääomanliikkeiden vapauttamista. Edellytykset täyttäviin yhtiöihin liittyvät erityiset perustelut eivät kuitenkaan tue tätä yleistä huomiota, eikä se yksinään riitä todistamaan, etteikö toimenpide olisi ollut valtiontukea vuonna 1983. Lainsäädännössä sinänsä ei selvästikään rajoiteta sitä, millä toimialoilla edellytykset täyttävät yhtiöt voivat harjoittaa taloudellista toimintaa. Näin ollen ei ole selvää, miten – jos mitenkään – nämä tarkemmin määrittelemättömät pääomanliikkeisiin kohdistuneet rajoitukset vaikuttivat veroetuja saaneisiin yhtiöihin vuonna 1983.

| (73) | Vaikka – kuten Yhdistynyt kuningaskunta korostaa – joidenkin jäsenvaltioiden silloiset pankkilait ja valuuttasääntely estivätkin offshore-veroetujen käytön, niiden olemassaolo olisi silti lujittanut edellytykset täyttävien yhtiöiden asemia markkinoilla, koska näiden ei olisi tarvinnut kärsiä samoista rajoituksista kuin muissa jäsenvaltioissa toimivien kilpailijoiden. Tältä osin Gibraltarin hallitus on tuonut esille pääasiassa samat väitteet, joita se käytti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle esittämissään vastineissa. Tämä kuitenkin hylkäsi Gibraltarin vastaväitteet komission kyseisestä lainsäädännöstä esittämälle alustavalle luokittelulle ja totesi, etteivät ”nämä yleisluonteiset väitteet ole omiaan johtamaan siihen, että vuoden 1983 verojärjestelmä olisi olennaisten piirteidensä vuoksi katsottava voimassa olevaksi tukijärjestelmäksi” (23). Yhteisöjen tuomioistuin hylkäsi myös rinnastukset Irlannin yhtiöverojärjestelmää käsitelleeseen tapaukseen (24), koska asian tosiseikasto ja oikeudellinen tilanne olivat varsin erilaiset (25). Komissio ei siten näe mitään syytä muuttaa kantaansa. |
| --- | --- |

(73)

Vaikka – kuten Yhdistynyt kuningaskunta korostaa – joidenkin jäsenvaltioiden silloiset pankkilait ja valuuttasääntely estivätkin offshore-veroetujen käytön, niiden olemassaolo olisi silti lujittanut edellytykset täyttävien yhtiöiden asemia markkinoilla, koska näiden ei olisi tarvinnut kärsiä samoista rajoituksista kuin muissa jäsenvaltioissa toimivien kilpailijoiden. Tältä osin Gibraltarin hallitus on tuonut esille pääasiassa samat väitteet, joita se käytti ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle esittämissään vastineissa. Tämä kuitenkin hylkäsi Gibraltarin vastaväitteet komission kyseisestä lainsäädännöstä esittämälle alustavalle luokittelulle ja totesi, etteivät ”nämä yleisluonteiset väitteet ole omiaan johtamaan siihen, että vuoden 1983 verojärjestelmä olisi olennaisten piirteidensä vuoksi katsottava voimassa olevaksi tukijärjestelmäksi” (23). Yhteisöjen tuomioistuin hylkäsi myös rinnastukset Irlannin yhtiöverojärjestelmää käsitelleeseen tapaukseen (24), koska asian tosiseikasto ja oikeudellinen tilanne olivat varsin erilaiset (25). Komissio ei siten näe mitään syytä muuttaa kantaansa.

| (74) | Väitetystä suhteellisuuden, oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteiden loukkaamisesta on todettava, että Gibraltarin hallitus olettaa komission käyttäneen harkintavaltaa, jota sillä ei edes ole. Asiassa Piaggio annetussa tuomiossa (26) yhteisöjen tuomioistuin arvosteli sitä, että komissio oli pelkästään tarkoituksenmukaisuussyistä luokitellut kyseisen järjestelmän voimassa olevaksi tueksi, koska siitä ei ollut ilmoitettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Samaten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on vahvistanut (27), että tietyn valtiollisen toimenpiteen luonne uutena tai voimassa olevana tukena on määritettävä riippumatta ajasta, joka on kulunut siitä, kun kyseinen toimenpide otettiin käyttöön, ja riippumatta kaikesta aiemmasta hallintokäytännöstä, olivatpa väitetyt taloudelliset seuraukset minkälaisia tahansa. Näistä syistä on hylättävä se asianajotoimisto Charles A. Gomez & Co:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan moite, jonka mukaan on kohtuutonta vaatia, että toimenpiteestä olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle. Samaten on huomattava, ettei asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa säädetty vanhentumisaika suinkaan ole ilmaus yleisestä periaatteesta, joka muuttaa uuden tuen voimassa olevaksi tueksi. Siinä vain suljetaan pois sellaisten tukien takaisinperintä, jotka on otettu käyttöön yli 10 vuotta ennen komission ensimmäistä puuttumista asiaan. |
| --- | --- |

(74)

Väitetystä suhteellisuuden, oikeusvarmuuden ja luottamuksensuojan periaatteiden loukkaamisesta on todettava, että Gibraltarin hallitus olettaa komission käyttäneen harkintavaltaa, jota sillä ei edes ole. Asiassa Piaggio annetussa tuomiossa (26) yhteisöjen tuomioistuin arvosteli sitä, että komissio oli pelkästään tarkoituksenmukaisuussyistä luokitellut kyseisen järjestelmän voimassa olevaksi tueksi, koska siitä ei ollut ilmoitettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Samaten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on vahvistanut (27), että tietyn valtiollisen toimenpiteen luonne uutena tai voimassa olevana tukena on määritettävä riippumatta ajasta, joka on kulunut siitä, kun kyseinen toimenpide otettiin käyttöön, ja riippumatta kaikesta aiemmasta hallintokäytännöstä, olivatpa väitetyt taloudelliset seuraukset minkälaisia tahansa. Näistä syistä on hylättävä se asianajotoimisto Charles A. Gomez & Co:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan moite, jonka mukaan on kohtuutonta vaatia, että toimenpiteestä olisi pitänyt ilmoittaa komissiolle. Samaten on huomattava, ettei asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa säädetty vanhentumisaika suinkaan ole ilmaus yleisestä periaatteesta, joka muuttaa uuden tuen voimassa olevaksi tueksi. Siinä vain suljetaan pois sellaisten tukien takaisinperintä, jotka on otettu käyttöön yli 10 vuotta ennen komission ensimmäistä puuttumista asiaan.

| (75) | Komissio huomauttaa, että perustamissopimuksen 96 ja 97 artiklan mukainen menettely koskee eroja jäsenvaltioiden yleisissä kansallisissa säännöksissä (28), Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö ei ole tällainen yleinen säännös, vaan se on soveltamisalaltaan suppea ja valikoiva toimenpide, johon on selvästi sovellettava valtiontukisääntöjä. Komissio huomauttaa myös, että sen toimet ovat kaikilta osin yritysverotuksen menettelysääntöjen J kohdan mukaisia. |
| --- | --- |

(75)

Komissio huomauttaa, että perustamissopimuksen 96 ja 97 artiklan mukainen menettely koskee eroja jäsenvaltioiden yleisissä kansallisissa säännöksissä (28), Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö ei ole tällainen yleinen säännös, vaan se on soveltamisalaltaan suppea ja valikoiva toimenpide, johon on selvästi sovellettava valtiontukisääntöjä. Komissio huomauttaa myös, että sen toimet ovat kaikilta osin yritysverotuksen menettelysääntöjen J kohdan mukaisia.

| (76) | Mikäli edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on arvioitava 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten perusteella. |
| --- | --- |

(76)

Mikäli edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on arvioitava 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten perusteella.

| (77) | Tässä tapauksessa ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi ja tukea tietyille Saksan liittotasavallan alueille. |
| --- | --- |

(77)

Tässä tapauksessa ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia, jotka koskevat yksittäisille kuluttajille myönnettävää sosiaalista tukea, tukea luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi ja tukea tietyille Saksan liittotasavallan alueille.

| (78) | Etenkään laivaston telakan sulkemista ei voida katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi poikkeukselliseksi tapahtumaksi. Komission päätöskäytännöksi on vakiintunut, että tätä poikkeusta sovelletaan vain sellaisiin poikkeuksellisiin tapahtumiin, jotka eivät ole ennakoitavissa ja joihin jäsenvaltioiden viranomaiset eivät voi vaikuttaa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat telakan toiminnan lopettamisesta vuonna 1981, kolme vuotta ennen sen sulkemista vuonna 1984. |
| --- | --- |

(78)

Etenkään laivaston telakan sulkemista ei voida katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuksi poikkeukselliseksi tapahtumaksi. Komission päätöskäytännöksi on vakiintunut, että tätä poikkeusta sovelletaan vain sellaisiin poikkeuksellisiin tapahtumiin, jotka eivät ole ennakoitavissa ja joihin jäsenvaltioiden viranomaiset eivät voi vaikuttaa. Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset ilmoittivat telakan toiminnan lopettamisesta vuonna 1981, kolme vuotta ennen sen sulkemista vuonna 1984.

| (79) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätty poikkeus koskee tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Alueellisia valtiontukia koskevien komission suuntaviivojen (29) 3.5 kohdassa määritellään menetelmä niiden alueiden rajaamiseksi, jotka ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen poikkeuksen perusteella tukikelpoisia. Alueiden rajaamiseen käytetään edellisten vuosien tietoja. Toisin kuin Charles A. Gomez & Co väittää, menetelmää ei siis voida käyttää ennakoivasti, ja sitä sovelletaan vain alueisiin, joilla on jo poikkeuksellisen alhainen elintaso ja vakava vajaatyöllisyys. Tällaiset alueet on määritelty Yhdistyneen kuningaskunnan aluetukikartassa (30). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ehdottaneet Gibraltaria tukialueeksi ja myönsivät, ettei Gibraltarille voitu myöntää lainkaan aluetukea kaudeksi 2000–2006. Koska Gibraltar ei lukeudu eikä ole koskaan lukeutunut näihin alueisiin, 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei voida soveltaa. Missään vaiheessa ei ole edes väitetty, että Gibraltarin bruttokansantuote asukasta kohti alittaisi alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 3.5 kohdassa määrätyn prosenttiarvon. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei siis voida käyttää sellaisten epävarmojen tai määrällisesti täsmentämättömien tulevien vaikutusten estämiseen, joita kansalliset viranomaiset voivat itse ehkäistä tai hillitä muilla poliittisilla välineillä. |
| --- | --- |

(79)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätty poikkeus koskee tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Alueellisia valtiontukia koskevien komission suuntaviivojen (29) 3.5 kohdassa määritellään menetelmä niiden alueiden rajaamiseksi, jotka ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen poikkeuksen perusteella tukikelpoisia. Alueiden rajaamiseen käytetään edellisten vuosien tietoja. Toisin kuin Charles A. Gomez & Co väittää, menetelmää ei siis voida käyttää ennakoivasti, ja sitä sovelletaan vain alueisiin, joilla on jo poikkeuksellisen alhainen elintaso ja vakava vajaatyöllisyys. Tällaiset alueet on määritelty Yhdistyneen kuningaskunnan aluetukikartassa (30). Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät ehdottaneet Gibraltaria tukialueeksi ja myönsivät, ettei Gibraltarille voitu myöntää lainkaan aluetukea kaudeksi 2000–2006. Koska Gibraltar ei lukeudu eikä ole koskaan lukeutunut näihin alueisiin, 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei voida soveltaa. Missään vaiheessa ei ole edes väitetty, että Gibraltarin bruttokansantuote asukasta kohti alittaisi alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 3.5 kohdassa määrätyn prosenttiarvon. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohtaa ei siis voida käyttää sellaisten epävarmojen tai määrällisesti täsmentämättömien tulevien vaikutusten estämiseen, joita kansalliset viranomaiset voivat itse ehkäistä tai hillitä muilla poliittisilla välineillä.

| (80) | Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän ei voida katsoa olevan 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettua tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Kuten Gibraltarin hallitus huomauttaa, komissio ja yhteisöjen tuomioistuin tulkitsevat 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaa suppeasti niin, että häiriön on koskettava kyseisen jäsenvaltion koko taloutta (31). Tässä tapauksessa häiriö eli laivaston telakan sulkeminen ei horjuttanut koko Yhdistyneen kuningaskunnan taloutta. Komissio panee merkille Gibraltarin hallituksen perustelun, jonka mukaan Gibraltar on perustuslaillisesti, poliittisesti, lainsäädännöllisesti, taloudellisesti, verotuksellisesti ja maantieteellisesti Yhdistyneestä kuningaskunnasta erillinen alue, mutta tämä ei muuta sitä tosiseikkaa, että valtiontukisääntöjen soveltamisen kannalta Gibraltar on yhä osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, vaikka se onkin ainoa alue, johon sovelletaan perustamissopimuksen 299 artiklan 4 kohtaa. Joka tapauksessa yhteisössä on monia muitakin alueita, jotka ovat eri tavoin ja eriasteisesti erillisiä siitä jäsenvaltiosta, johon ne kuuluvat. Ainuttakaan niistä ei siitä huolimatta kohdella 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuina itsenäisinä jäsenvaltioina. Gibraltarin hallituksen esittämät rinnastukset BSE-taudin aiheuttaman kriisin torjuntatoimenpiteisiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa eivät kuulu asiaan. BSE-kriisi luokiteltiin poikkeukselliseksi tapahtumaksi, joten sen torjuntatoimenpiteisiin voitiin soveltaa 87 artiklan 2 kohdan b alakohtaa. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamiseksi ei vaadita, että poikkeuksellisen tapahtuman pitää vaikuttaa koko jäsenvaltioon. |
| --- | --- |

(80)

Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän ei voida katsoa olevan 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettua tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Kuten Gibraltarin hallitus huomauttaa, komissio ja yhteisöjen tuomioistuin tulkitsevat 87 artiklan 3 kohdan b alakohtaa suppeasti niin, että häiriön on koskettava kyseisen jäsenvaltion koko taloutta (31). Tässä tapauksessa häiriö eli laivaston telakan sulkeminen ei horjuttanut koko Yhdistyneen kuningaskunnan taloutta. Komissio panee merkille Gibraltarin hallituksen perustelun, jonka mukaan Gibraltar on perustuslaillisesti, poliittisesti, lainsäädännöllisesti, taloudellisesti, verotuksellisesti ja maantieteellisesti Yhdistyneestä kuningaskunnasta erillinen alue, mutta tämä ei muuta sitä tosiseikkaa, että valtiontukisääntöjen soveltamisen kannalta Gibraltar on yhä osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, vaikka se onkin ainoa alue, johon sovelletaan perustamissopimuksen 299 artiklan 4 kohtaa. Joka tapauksessa yhteisössä on monia muitakin alueita, jotka ovat eri tavoin ja eriasteisesti erillisiä siitä jäsenvaltiosta, johon ne kuuluvat. Ainuttakaan niistä ei siitä huolimatta kohdella 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuina itsenäisinä jäsenvaltioina. Gibraltarin hallituksen esittämät rinnastukset BSE-taudin aiheuttaman kriisin torjuntatoimenpiteisiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa eivät kuulu asiaan. BSE-kriisi luokiteltiin poikkeukselliseksi tapahtumaksi, joten sen torjuntatoimenpiteisiin voitiin soveltaa 87 artiklan 2 kohdan b alakohtaa. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamiseksi ei vaadita, että poikkeuksellisen tapahtuman pitää vaikuttaa koko jäsenvaltioon.

| (81) | Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän tavoitteena ei ole edistää kulttuuria ja kulttuuriperintöä, kuten perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan poikkeus edellyttäisi. |
| --- | --- |

(81)

Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän tavoitteena ei ole edistää kulttuuria ja kulttuuriperintöä, kuten perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan poikkeus edellyttäisi.

| (82) | Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmää on tarkasteltava vielä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Sen mukaan tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämistä voidaan tukea, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Järjestelmän avulla myönnettävät veroedut eivät liity investointien tekemiseen, työpaikkojen luomiseen tai erityisiin hankkeisiin. Kyse on yksinkertaisesti eduista, joilla huojennetaan sellaisia yrityksille aiheutuvia kustannuksia, jotka niiden olisi katettava tavallisesti toiminnallaan. Näin ollen nämä huojennukset on katsottava toimintatuiksi, joista saatavat edut poistuvat niin pian kuin tuet peruutetaan. Komission vakiintuneen käytännön mukaan tällaisen tuen ei voida katsoa helpottavan tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Alueellista valtiontukea koskevien suuntaviivojen 4.15 ja 4.16 kohdan mukaan toimintatukea saa myöntää vain poikkeuksellisissa olosuhteissa tai tiettyjen edellytysten täyttyessä. Gibraltaria ei myöskään mainita Yhdistyneen kuningaskunnan kaudelle 2000–2006 laaditussa aluetukikartassa, jonka komissio hyväksyi valtiontukinumerolla N 265/2000 (32). |
| --- | --- |

(82)

Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmää on tarkasteltava vielä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Sen mukaan tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämistä voidaan tukea, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Järjestelmän avulla myönnettävät veroedut eivät liity investointien tekemiseen, työpaikkojen luomiseen tai erityisiin hankkeisiin. Kyse on yksinkertaisesti eduista, joilla huojennetaan sellaisia yrityksille aiheutuvia kustannuksia, jotka niiden olisi katettava tavallisesti toiminnallaan. Näin ollen nämä huojennukset on katsottava toimintatuiksi, joista saatavat edut poistuvat niin pian kuin tuet peruutetaan. Komission vakiintuneen käytännön mukaan tällaisen tuen ei voida katsoa helpottavan tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Alueellista valtiontukea koskevien suuntaviivojen 4.15 ja 4.16 kohdan mukaan toimintatukea saa myöntää vain poikkeuksellisissa olosuhteissa tai tiettyjen edellytysten täyttyessä. Gibraltaria ei myöskään mainita Yhdistyneen kuningaskunnan kaudelle 2000–2006 laaditussa aluetukikartassa, jonka komissio hyväksyi valtiontukinumerolla N 265/2000 (32).

| (83) | Yhteisöjen tuomioistuin on useaan kertaan todennut, että yhteismarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen periminen takaisin tuensaajilta on johdonmukainen seuraus siitä, että tuki on todettu sääntöjenvastaiseksi (33). Tuen takaisinperinnällä on palautettava mahdollisuuksien mukaan tuen myöntämistä edeltänyt kilpailutilanne. Asetuksen (EY) N:o 659/199914 artiklan 1 kohdassa kuitenkin säädetään, että ”komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi jonkin yhteisön lainsäädännön yleisen periaatteen vastaista”. |
| --- | --- |

(83)

Yhteisöjen tuomioistuin on useaan kertaan todennut, että yhteismarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen periminen takaisin tuensaajilta on johdonmukainen seuraus siitä, että tuki on todettu sääntöjenvastaiseksi (33). Tuen takaisinperinnällä on palautettava mahdollisuuksien mukaan tuen myöntämistä edeltänyt kilpailutilanne. Asetuksen (EY) N:o 659/199914 artiklan 1 kohdassa kuitenkin säädetään, että ”komissio ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi jonkin yhteisön lainsäädännön yleisen periaatteen vastaista”.

| (84) | Komission on hylättävä Gibraltarin hallituksen väite, jonka mukaan valtiontukisääntöjen epäselvä soveltamisala ja se, että komission ryhtyminen toimiin niin offshore-toimenpiteitä kuin muitakin verotoimenpiteitä vastaan oli uutta ja harvinaista, synnyttivät tuensaajissa perustellun luottamuksen tuen lainmukaisuuteen. Sääntöjenvastaisen tuen saaja voi vain poikkeuksellisissa olosuhteissa välttyä velvollisuudelta palauttaa tuki, ja on yksinomaan kansallisten tuomioistuinten tehtävä arvioida kussakin asiassa vallitsevat olosuhteet (34). Koska tiedonannon julkaiseminen ei ollut mikään komission poliittinen linjanveto eikä – kuten Yhdistynyt kuningaskunta vihjaa – osoitus valtiontukisääntöjen soveltamisen tiukentamisesta, ei sekään ole voinut synnyttää perusteltua luottamusta (35). Myöskään se, että jotakin perustamissopimuksen sääntöä sovelletaan ensimmäisen kerran yksittäiseen tilanteeseen, ei voi synnyttää perusteltua luottamusta menneeseen aikaan nähden. Toisin kuin Yhdistynyt kuningaskunta väittää, kotimaisten ja ulkomaisten yhtiöiden erilainen verokohtelu on joka tapauksessa ollut keskeisesti esillä myös komission aikaisemmissa valtiontukipäätöksissä (36). |
| --- | --- |

(84)

Komission on hylättävä Gibraltarin hallituksen väite, jonka mukaan valtiontukisääntöjen epäselvä soveltamisala ja se, että komission ryhtyminen toimiin niin offshore-toimenpiteitä kuin muitakin verotoimenpiteitä vastaan oli uutta ja harvinaista, synnyttivät tuensaajissa perustellun luottamuksen tuen lainmukaisuuteen. Sääntöjenvastaisen tuen saaja voi vain poikkeuksellisissa olosuhteissa välttyä velvollisuudelta palauttaa tuki, ja on yksinomaan kansallisten tuomioistuinten tehtävä arvioida kussakin asiassa vallitsevat olosuhteet (34). Koska tiedonannon julkaiseminen ei ollut mikään komission poliittinen linjanveto eikä – kuten Yhdistynyt kuningaskunta vihjaa – osoitus valtiontukisääntöjen soveltamisen tiukentamisesta, ei sekään ole voinut synnyttää perusteltua luottamusta (35). Myöskään se, että jotakin perustamissopimuksen sääntöä sovelletaan ensimmäisen kerran yksittäiseen tilanteeseen, ei voi synnyttää perusteltua luottamusta menneeseen aikaan nähden. Toisin kuin Yhdistynyt kuningaskunta väittää, kotimaisten ja ulkomaisten yhtiöiden erilainen verokohtelu on joka tapauksessa ollut keskeisesti esillä myös komission aikaisemmissa valtiontukipäätöksissä (36).

| (85) | Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön ilmoittaminen Primarolo-ryhmälle ei myöskään ole voinut synnyttää tuensaajissa perusteltua luottamusta, vaan sillä selvästikin vastattiin yritysverotuksen menettelysääntöjen J kohdassa mainittuun komission sitoumukseen, jossa komissio lupaa tutkia tai tutkia uudelleen tapauskohtaisesti voimassa olevat verojärjestelmät, ja altistettiin toimenpide samalla kaikille niille seurauksille, joita valtiontuen tutkinnasta voi koitua. |
| --- | --- |

(85)

Edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön ilmoittaminen Primarolo-ryhmälle ei myöskään ole voinut synnyttää tuensaajissa perusteltua luottamusta, vaan sillä selvästikin vastattiin yritysverotuksen menettelysääntöjen J kohdassa mainittuun komission sitoumukseen, jossa komissio lupaa tutkia tai tutkia uudelleen tapauskohtaisesti voimassa olevat verojärjestelmät, ja altistettiin toimenpide samalla kaikille niille seurauksille, joita valtiontuen tutkinnasta voi koitua.

| (86) | Yhteismarkkinoiden kehityksestä sekä pääomanliikkeiden ja rahoituspalvelujen vapauttamisesta Gibraltarin hallitus esittää vain yleisiä väitteitä, jotka eivät riitä osoittamaan perustellun luottamuksen olemassaoloa. Komissio panee erityisesti merkille, ettei Gibraltar ole täsmentänyt, miten yhteismarkkinoiden kehitys on voinut tällaisen luottamuksen synnyttää, eikä liioin esittänyt mitään perusteluja yksittäisten vapauttamistoimenpiteiden vaikutuksesta. Lisäksi on selvää, että edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön soveltamisala ulottuu paljon laajemmalle kuin pääomanliikkeisiin ja rahoituspalveluihin kohdistuneista rajoituksista kärsineille toimialoille. |
| --- | --- |

(86)

Yhteismarkkinoiden kehityksestä sekä pääomanliikkeiden ja rahoituspalvelujen vapauttamisesta Gibraltarin hallitus esittää vain yleisiä väitteitä, jotka eivät riitä osoittamaan perustellun luottamuksen olemassaoloa. Komissio panee erityisesti merkille, ettei Gibraltar ole täsmentänyt, miten yhteismarkkinoiden kehitys on voinut tällaisen luottamuksen synnyttää, eikä liioin esittänyt mitään perusteluja yksittäisten vapauttamistoimenpiteiden vaikutuksesta. Lisäksi on selvää, että edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön soveltamisala ulottuu paljon laajemmalle kuin pääomanliikkeisiin ja rahoituspalveluihin kohdistuneista rajoituksista kärsineille toimialoille.

| (87) | Gibraltarin hallitus yrittää vedota asiassa Defrenne annettuun tuomioon sen osoittamiseksi, että viivästykset sekä ennen kyseisen verojärjestelmän tutkintaa että sen aikana loivat perustellun luottamuksen toimenpiteen lainmukaisuuteen. Asiassa Defrenne vallitsi kuitenkin varsin erilainen tosiseikasto ja oikeudellinen tilanne. Siinä komission viivyttely jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan kanteen nostamisessa siitä huolimatta, että se itse tutki kyseisiä laiminlyöntejä ja oli toistuvasti varoittanut aikovansa ryhtyä oikeustoimiin, vahvisti jäsenvaltioiden luottamusta perustamissopimuksen 119 artiklan (josta on tullut 141 artikla) vaikuttavuuteen. Toisin kuin asiassa Defrenne, komissio ei tässä tapauksessa esittänyt Gibraltarille toistuvia huomautuksia edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevasta verojärjestelmästä, ja se aloitti jäsenvaltioiden verojärjestelyjen järjestelmällisen tutkinnan vasta yritysverotuksen menettelysääntöjen julkaisemisen jälkeen. |
| --- | --- |

(87)

Gibraltarin hallitus yrittää vedota asiassa Defrenne annettuun tuomioon sen osoittamiseksi, että viivästykset sekä ennen kyseisen verojärjestelmän tutkintaa että sen aikana loivat perustellun luottamuksen toimenpiteen lainmukaisuuteen. Asiassa Defrenne vallitsi kuitenkin varsin erilainen tosiseikasto ja oikeudellinen tilanne. Siinä komission viivyttely jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevan kanteen nostamisessa siitä huolimatta, että se itse tutki kyseisiä laiminlyöntejä ja oli toistuvasti varoittanut aikovansa ryhtyä oikeustoimiin, vahvisti jäsenvaltioiden luottamusta perustamissopimuksen 119 artiklan (josta on tullut 141 artikla) vaikuttavuuteen. Toisin kuin asiassa Defrenne, komissio ei tässä tapauksessa esittänyt Gibraltarille toistuvia huomautuksia edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevasta verojärjestelmästä, ja se aloitti jäsenvaltioiden verojärjestelyjen järjestelmällisen tutkinnan vasta yritysverotuksen menettelysääntöjen julkaisemisen jälkeen.

| (88) | Väitetyt viivästykset alustavassa tutkinnassa eivät nekään ole voineet synnyttää perusteltua luottamusta. Mikäli tällaisia viivästyksiä sattui, osasyy niihin on ollut se, ettei Yhdistynyt kuningaskunta pitänyt kiinni komission tietopyynnöissä asetetuista määräajoista. Lisäksi alustavaa tutkintaa pitäisi tarkastella laajemmassa yhteydessä, sillä se liittyi yritysverotuksen menettelysääntöjen hyväksymistä seuranneeseen jatkotoimeen, jossa komissio pyysi jäsenvaltioilta tietoja noin 50 verotoimenpiteestä. Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä oli vain yksi niistä. Komissio ei suinkaan jäänyt edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeneen alustavan tutkinnan aikana toimettomaksi, vaan teki samanaikaisesti alustavaa selvitystä muista asiaan liittyvistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(88)

Väitetyt viivästykset alustavassa tutkinnassa eivät nekään ole voineet synnyttää perusteltua luottamusta. Mikäli tällaisia viivästyksiä sattui, osasyy niihin on ollut se, ettei Yhdistynyt kuningaskunta pitänyt kiinni komission tietopyynnöissä asetetuista määräajoista. Lisäksi alustavaa tutkintaa pitäisi tarkastella laajemmassa yhteydessä, sillä se liittyi yritysverotuksen menettelysääntöjen hyväksymistä seuranneeseen jatkotoimeen, jossa komissio pyysi jäsenvaltioilta tietoja noin 50 verotoimenpiteestä. Edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä oli vain yksi niistä. Komissio ei suinkaan jäänyt edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeneen alustavan tutkinnan aikana toimettomaksi, vaan teki samanaikaisesti alustavaa selvitystä muista asiaan liittyvistä toimenpiteistä.

| (89) | Osa ajasta käytettiin vapautettuja yhtiöitä koskevan lainsäädännön tutkintaan, ja Gibraltarin hallituksen mukaan edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä oli muotoiltu lähes ”sanasta sanaan” sen mukaisesti. Tässä yhteydessä Gibraltarin hallitus viittaa vapautetuista yhtiöistä aiemmin laatimiinsa selvityksiin (esim. muistioon, jonka Yhdistynyt kuningaskunta toimitti 12 päivänä syyskuuta 2000 päivätyssä kirjeessä) ja selittää, että vapautettuja yhtiöitä koskevat huomautukset pätevät soveltuvin osin myös edellytykset täyttäviin yhtiöihin. Komission tietojen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pitivät Gibraltarin hallituksen jatkuvasti ajan tasalla tutkinnan kulusta. Gibraltarin hallituksella oli samaten tilaisuus keskustella offshore-verojärjestelmiensä tutkinnasta 19 päivänä lokakuuta 2000 pidetyssä kokouksessa, ja sillä oli milloin tahansa tutkinnan aikana mahdollisuus tiedustella sen edistymisestä, aikataulusta ja todennäköisestä lopputuloksesta. |
| --- | --- |

(89)

Osa ajasta käytettiin vapautettuja yhtiöitä koskevan lainsäädännön tutkintaan, ja Gibraltarin hallituksen mukaan edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä oli muotoiltu lähes ”sanasta sanaan” sen mukaisesti. Tässä yhteydessä Gibraltarin hallitus viittaa vapautetuista yhtiöistä aiemmin laatimiinsa selvityksiin (esim. muistioon, jonka Yhdistynyt kuningaskunta toimitti 12 päivänä syyskuuta 2000 päivätyssä kirjeessä) ja selittää, että vapautettuja yhtiöitä koskevat huomautukset pätevät soveltuvin osin myös edellytykset täyttäviin yhtiöihin. Komission tietojen mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset pitivät Gibraltarin hallituksen jatkuvasti ajan tasalla tutkinnan kulusta. Gibraltarin hallituksella oli samaten tilaisuus keskustella offshore-verojärjestelmiensä tutkinnasta 19 päivänä lokakuuta 2000 pidetyssä kokouksessa, ja sillä oli milloin tahansa tutkinnan aikana mahdollisuus tiedustella sen edistymisestä, aikataulusta ja todennäköisestä lopputuloksesta.

| (90) | On totta, että komissio jossakin vaiheessa epäili, kannattiko tietyistä verotoimenpiteistä aloittaa valtiontukimenettelyä, ennen kuin jäsenvaltioiden lakeihin sisältyvien haitallisten toimenpiteiden tarkistamisessa ja poistamisessa olisi edetty pidemmälle. Nämä epäilykset liittyivät kuitenkin osittain niihin voimassa oleviin tukitoimenpiteisiin, joista ei olisi ollut enää mitään järkeä aloittaa valtiontukitutkintaa, jos niitä joka tapauksessa oli tarkistettava yritysverotuksen menettelysääntöjen nojalla. Kun esillä oli suuri määrä eri jäsenvaltioita koskevia toimenpiteitä, komissio tuli siihen tulokseen, että tasapuolisen kohtelun vuoksi kaikki menettelyt olisi parempi aloittaa samanaikaisesti eikä kustakin toimenpiteestä vuorollaan. |
| --- | --- |

(90)

On totta, että komissio jossakin vaiheessa epäili, kannattiko tietyistä verotoimenpiteistä aloittaa valtiontukimenettelyä, ennen kuin jäsenvaltioiden lakeihin sisältyvien haitallisten toimenpiteiden tarkistamisessa ja poistamisessa olisi edetty pidemmälle. Nämä epäilykset liittyivät kuitenkin osittain niihin voimassa oleviin tukitoimenpiteisiin, joista ei olisi ollut enää mitään järkeä aloittaa valtiontukitutkintaa, jos niitä joka tapauksessa oli tarkistettava yritysverotuksen menettelysääntöjen nojalla. Kun esillä oli suuri määrä eri jäsenvaltioita koskevia toimenpiteitä, komissio tuli siihen tulokseen, että tasapuolisen kohtelun vuoksi kaikki menettelyt olisi parempi aloittaa samanaikaisesti eikä kustakin toimenpiteestä vuorollaan.

| (91) | Vanhentumisajan asettamisesta takaisinperinnälle voidaan todeta, että tällainen vanhentumisaika on itse asiassa jo asetettu asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa. Se estää perimästä takaisin tukea, joka on otettu käyttöön yli 10 vuotta ennen kuin komissio puuttui siihen ensimmäisen kerran, eli tässä tapauksessa 10 vuotta ennen 12 päivänä helmikuuta 1999 päivättyä komission kirjettä. |
| --- | --- |

(91)

Vanhentumisajan asettamisesta takaisinperinnälle voidaan todeta, että tällainen vanhentumisaika on itse asiassa jo asetettu asetuksen (EY) N:o 659/1999 15 artiklassa. Se estää perimästä takaisin tukea, joka on otettu käyttöön yli 10 vuotta ennen kuin komissio puuttui siihen ensimmäisen kerran, eli tässä tapauksessa 10 vuotta ennen 12 päivänä helmikuuta 1999 päivättyä komission kirjettä.

| (92) | Komissio panee merkille Gibraltarin hallituksen toteamuksen, jonka mukaan komission nimenomainen kehotus esittää huomautuksia tuen mahdollisesta takaisinperinnästä oli poikkeuksellinen. Vaikka tietopyynnössä ilmaistiin selvästi komission olevan epävarma tukien takaisinperinnästä, se oli samalla selvä viesti tuensaajille siitä, että jos toimenpide osoittautuisi sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, tuen takaisinperintä olisi selvä mahdollisuus ja periaatteessa johdonmukainen seuraus sen sääntöjenvastaisuudesta. Vaikka ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti huomautti, että tämä ”komission nimenomainen kehotus rauhoittaa varmasti ensi katsomalta huomattavasti kiistanalaisesta lainsäädännöstä hyötyvien tahojen mahdollista levottomuutta”, hän ei kuitenkaan päätellyt, että näin olisi todella tapahtunut (37). Muutoinhan komissio olisi joutunut täysin järjettömään tilanteeseen, jossa pelkkä kannanottojen pyytäminen tietystä menettelytavasta olisi estänyt itse menettelytavan käytön. |
| --- | --- |

(92)

Komissio panee merkille Gibraltarin hallituksen toteamuksen, jonka mukaan komission nimenomainen kehotus esittää huomautuksia tuen mahdollisesta takaisinperinnästä oli poikkeuksellinen. Vaikka tietopyynnössä ilmaistiin selvästi komission olevan epävarma tukien takaisinperinnästä, se oli samalla selvä viesti tuensaajille siitä, että jos toimenpide osoittautuisi sääntöjenvastaiseksi ja yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, tuen takaisinperintä olisi selvä mahdollisuus ja periaatteessa johdonmukainen seuraus sen sääntöjenvastaisuudesta. Vaikka ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentti huomautti, että tämä ”komission nimenomainen kehotus rauhoittaa varmasti ensi katsomalta huomattavasti kiistanalaisesta lainsäädännöstä hyötyvien tahojen mahdollista levottomuutta”, hän ei kuitenkaan päätellyt, että näin olisi todella tapahtunut (37). Muutoinhan komissio olisi joutunut täysin järjettömään tilanteeseen, jossa pelkkä kannanottojen pyytäminen tietystä menettelytavasta olisi estänyt itse menettelytavan käytön.

| (93) | Esittämällä julkisesti epäilyjä siitä, oliko toimenpide voimassa olevaa tukea vai sääntöjenvastaista tukea, komissio halusi vain tuoda esille, että tuen toteaminen sääntöjenvastaiseksi oli selvä mahdollisuus, jonka seurauksiin olisi varauduttava. |
| --- | --- |

(93)

Esittämällä julkisesti epäilyjä siitä, oliko toimenpide voimassa olevaa tukea vai sääntöjenvastaista tukea, komissio halusi vain tuoda esille, että tuen toteaminen sääntöjenvastaiseksi oli selvä mahdollisuus, jonka seurauksiin olisi varauduttava.

| (94) | Hylättävä on myös väite, jonka mukaan takaisinperintä olisi suhteellisuusperiaatteen vastaista. Yhteisöjen tuomioistuin on katsonut johdonmukaisesti (38), ettei laittomasti myönnetyn valtiontuen takaisinperimistä voida periaatteessa pitää suhteettomana, jos sillä pyritään aikaisemman tilanteen palauttamiseen. |
| --- | --- |

(94)

Hylättävä on myös väite, jonka mukaan takaisinperintä olisi suhteellisuusperiaatteen vastaista. Yhteisöjen tuomioistuin on katsonut johdonmukaisesti (38), ettei laittomasti myönnetyn valtiontuen takaisinperimistä voida periaatteessa pitää suhteettomana, jos sillä pyritään aikaisemman tilanteen palauttamiseen.

| (95) | Komissio kiistää sen, että takaisinperintä aiheuttaisi Gibraltarin viranomaisille kohtuutonta hallinnollista rasitusta. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan Gibraltarilla on noin 140 edellytykset täyttävää yhtiötä. Niiden osuus on alle 10 prosenttia verottajan vuosittain arvioimien yhtiöiden määrästä Gibraltarilla. Koska useimmat tai lähes kaikki edellytykset täyttävät yhtiöt maksavat Gibraltarille tuloveroa – joskin alennetun veroprosentin mukaan – ja koska tällaiset yhtiöt useimmiten sijaitsevat fyysisesti Gibraltarilla, komissio päättelee, ettei hallinnollinen rasitus olisi mitenkään kohtuuton. Gibraltarin veroviranomaisen rajoitettuihin tutkintavaltuuksiin vetoamisesta voidaan todeta, että yhteisöjen tuomioistuimen mukaan kansallista oikeutta ei saa soveltaa sillä tavoin, että sääntöjenvastaisesti myönnettyjen määrien takaisinperintä tehdään käytännössä mahdottomaksi (39). |
| --- | --- |

(95)

Komissio kiistää sen, että takaisinperintä aiheuttaisi Gibraltarin viranomaisille kohtuutonta hallinnollista rasitusta. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan Gibraltarilla on noin 140 edellytykset täyttävää yhtiötä. Niiden osuus on alle 10 prosenttia verottajan vuosittain arvioimien yhtiöiden määrästä Gibraltarilla. Koska useimmat tai lähes kaikki edellytykset täyttävät yhtiöt maksavat Gibraltarille tuloveroa – joskin alennetun veroprosentin mukaan – ja koska tällaiset yhtiöt useimmiten sijaitsevat fyysisesti Gibraltarilla, komissio päättelee, ettei hallinnollinen rasitus olisi mitenkään kohtuuton. Gibraltarin veroviranomaisen rajoitettuihin tutkintavaltuuksiin vetoamisesta voidaan todeta, että yhteisöjen tuomioistuimen mukaan kansallista oikeutta ei saa soveltaa sillä tavoin, että sääntöjenvastaisesti myönnettyjen määrien takaisinperintä tehdään käytännössä mahdottomaksi (39).

| (96) | Edellä 37 kappaleessa esitetyt perustelut, joissa vedotaan takaisinperinnän seurauksiin Gibraltarin taloudelle, ovat lähes samoja, joita Gibraltarin hallitus käytti yrittäessään aikoinaan estää muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen (40). Nämä seuraukset eivät toteutuneet, eikä ole lainkaan varmaa, että ne toteutuisivat nytkään, vaikka tuet perittäisiinkin takaisin. Komissio paneekin merkille, että Gibraltarin väitteet tukien takaisinperinnän vaikutuksista Gibraltarin talouteen koskevat sekä edellytykset täyttävien että vapautettujen yritysten verojärjestelmää. Takaisinperinnän vaara on kuitenkin pienentynyt selvästi siitä, kun Gibraltarin hallitus esitti nämä huomautukset, sillä muodollisen valtiontukimenettelyn aloittamisesta tehdyn komission päätöksen kumoamisen jälkeen (41) alkuperäistä vapautettuja yhtiöitä koskevaa lainsäädäntöä vuodelta 1967 alettiin tutkia voimassa olevana tukijärjestelmänä. Tästä lainsäädännöstä ei voida määrätä takaisinperintää, joten Gibraltarin hallituksen ennakoima vaikutus – mikäli se yleensä toteutuu – olisi odotettua lievempi. Missään tapauksessa komissio ei voi sallia tällaisten hypoteettisten seikkojen estää kilpailutilanteen palauttamista mahdollisuuksien mukaan sellaiseksi, kuin se oli ennen sääntöjenvastaisen tukitoimenpiteen toteuttamista. |
| --- | --- |

(96)

Edellä 37 kappaleessa esitetyt perustelut, joissa vedotaan takaisinperinnän seurauksiin Gibraltarin taloudelle, ovat lähes samoja, joita Gibraltarin hallitus käytti yrittäessään aikoinaan estää muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen (40). Nämä seuraukset eivät toteutuneet, eikä ole lainkaan varmaa, että ne toteutuisivat nytkään, vaikka tuet perittäisiinkin takaisin. Komissio paneekin merkille, että Gibraltarin väitteet tukien takaisinperinnän vaikutuksista Gibraltarin talouteen koskevat sekä edellytykset täyttävien että vapautettujen yritysten verojärjestelmää. Takaisinperinnän vaara on kuitenkin pienentynyt selvästi siitä, kun Gibraltarin hallitus esitti nämä huomautukset, sillä muodollisen valtiontukimenettelyn aloittamisesta tehdyn komission päätöksen kumoamisen jälkeen (41) alkuperäistä vapautettuja yhtiöitä koskevaa lainsäädäntöä vuodelta 1967 alettiin tutkia voimassa olevana tukijärjestelmänä. Tästä lainsäädännöstä ei voida määrätä takaisinperintää, joten Gibraltarin hallituksen ennakoima vaikutus – mikäli se yleensä toteutuu – olisi odotettua lievempi. Missään tapauksessa komissio ei voi sallia tällaisten hypoteettisten seikkojen estää kilpailutilanteen palauttamista mahdollisuuksien mukaan sellaiseksi, kuin se oli ennen sääntöjenvastaisen tukitoimenpiteen toteuttamista.

| (97) | Komissio panee merkille Gibraltarin hallituksen huomautukset siitä, ettei osasta edellytykset täyttäviä yhtiöitä voitaisi tehdä veroarviota Gibraltarilla, ettei Gibraltarin viranomaisilla olisi toimivaltaa kaikkien yhtiöiden omaisuuden verottamiseen, että osa yhtiöistä on jo lopettanut toimintansa ja että osa niistä on saanut de minimis -kynnyksen alittavaa tukea. Tällaiset seikat eivät kuitenkaan yksinään voi estää tuen takaisinperintää. Ne eivät myöskään voi vapauttaa jäsenvaltioiden viranomaisia velvollisuudesta toteuttaa takaisinperinnän täysimääräiseen täytäntöönpanoon tarvittavia toimenpiteitä, koska nämä seikat ovat olennaisia vain yksittäistapauksia tutkittaessa. Tässä yhteydessä komissio panee merkille, että edellytykset täyttävän yhtiön asemasta saatavat edut eivät rajoitu pelkkiin de minimis -tukiin eivätkä koske vain sellaisia yrityksiä, joista voidaan tehdä veroarvio Gibraltarilla tai joiden omaisuuden verottamiseen Gibraltarin viranomaisilla ei ole toimivaltaa. |
| --- | --- |

(97)

Komissio panee merkille Gibraltarin hallituksen huomautukset siitä, ettei osasta edellytykset täyttäviä yhtiöitä voitaisi tehdä veroarviota Gibraltarilla, ettei Gibraltarin viranomaisilla olisi toimivaltaa kaikkien yhtiöiden omaisuuden verottamiseen, että osa yhtiöistä on jo lopettanut toimintansa ja että osa niistä on saanut de minimis -kynnyksen alittavaa tukea. Tällaiset seikat eivät kuitenkaan yksinään voi estää tuen takaisinperintää. Ne eivät myöskään voi vapauttaa jäsenvaltioiden viranomaisia velvollisuudesta toteuttaa takaisinperinnän täysimääräiseen täytäntöönpanoon tarvittavia toimenpiteitä, koska nämä seikat ovat olennaisia vain yksittäistapauksia tutkittaessa. Tässä yhteydessä komissio panee merkille, että edellytykset täyttävän yhtiön asemasta saatavat edut eivät rajoitu pelkkiin de minimis -tukiin eivätkä koske vain sellaisia yrityksiä, joista voidaan tehdä veroarvio Gibraltarilla tai joiden omaisuuden verottamiseen Gibraltarin viranomaisilla ei ole toimivaltaa.

| (98) | Komissio ei ota kantaa siihen, ovatko Gibraltarin viranomaiset toimineet hyvässä uskossa. Yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisuista (42) kuitenkin seuraa, että alkuperäinen järjestelmä muuttuu uudeksi tukijärjestelmäksi tai muutoksesta tulee uutta tukea ainoastaan siinä tapauksessa, että se on laajentanut alkuperäisen järjestelmän soveltamisalaa ja/tai korottanut siitä saatavaa etua. |
| --- | --- |

(98)

Komissio ei ota kantaa siihen, ovatko Gibraltarin viranomaiset toimineet hyvässä uskossa. Yhteisöjen tuomioistuimen ratkaisuista (42) kuitenkin seuraa, että alkuperäinen järjestelmä muuttuu uudeksi tukijärjestelmäksi tai muutoksesta tulee uutta tukea ainoastaan siinä tapauksessa, että se on laajentanut alkuperäisen järjestelmän soveltamisalaa ja/tai korottanut siitä saatavaa etua.

| (99) | Tässä tapauksessa komissio panee merkille ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomion, jonka nojalla Gibraltarin antamaa vapautettuja yhtiöitä koskevaa lainsäädäntöä vuodelta 1967 on pidettävä voimassa olevana tukena (43). Komissio paneekin merkille, että edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on saanut erittäin paljon vaikutteita vapautettuja yhtiöitä koskevasta lainsäädännöstä. Tukikelpoisuuden ehdot ovat kummassakin pitkälti samat. Ainoat olennaiset erot liittyvät vuotuisen verosaatavan määräytymiseen. Vuosittain maksettavan ja hyvin alhaisen kiinteän veron asemasta edellytykset täyttävät yhtiöt maksavat veroa tietyn prosenttiosuuden voitostaan. Tästä seuraa, että edellytykset täyttävät yhtiöt maksavat voitoistaan enemmän veroa kuin vapautetut yhtiöt. Koska edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä on tiukempi, siitä koituva etu on vapautettujen yhtiöiden verojärjestelmää alempi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Samaten komissio panee merkille, että siinä hyvin epätodennäköisessä tapauksessa, että edellytykset täyttävän yhtiön maksama vero olisi vastaavan vapautetun yhtiön vuosittain maksamaa kiinteää veroa alempi, näiden kahden veron erotus alittaisi de minimis -kynnyksen. Asiaa koskevan lainsäädännön mukaan edellytykset täyttävien yhtiöiden vähimmäisvero on 0 prosenttia, kun taas vapautetut yhtiöt maksavat vuosittain 225–300 puntaa kiinteää veroa. |
| --- | --- |

(99)

Tässä tapauksessa komissio panee merkille ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomion, jonka nojalla Gibraltarin antamaa vapautettuja yhtiöitä koskevaa lainsäädäntöä vuodelta 1967 on pidettävä voimassa olevana tukena (43). Komissio paneekin merkille, että edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on saanut erittäin paljon vaikutteita vapautettuja yhtiöitä koskevasta lainsäädännöstä. Tukikelpoisuuden ehdot ovat kummassakin pitkälti samat. Ainoat olennaiset erot liittyvät vuotuisen verosaatavan määräytymiseen. Vuosittain maksettavan ja hyvin alhaisen kiinteän veron asemasta edellytykset täyttävät yhtiöt maksavat veroa tietyn prosenttiosuuden voitostaan. Tästä seuraa, että edellytykset täyttävät yhtiöt maksavat voitoistaan enemmän veroa kuin vapautetut yhtiöt. Koska edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmä on tiukempi, siitä koituva etu on vapautettujen yhtiöiden verojärjestelmää alempi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Samaten komissio panee merkille, että siinä hyvin epätodennäköisessä tapauksessa, että edellytykset täyttävän yhtiön maksama vero olisi vastaavan vapautetun yhtiön vuosittain maksamaa kiinteää veroa alempi, näiden kahden veron erotus alittaisi de minimis -kynnyksen. Asiaa koskevan lainsäädännön mukaan edellytykset täyttävien yhtiöiden vähimmäisvero on 0 prosenttia, kun taas vapautetut yhtiöt maksavat vuosittain 225–300 puntaa kiinteää veroa.

| (100) | Yhteisöjen tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että jos harkitseva elinkeinonharjoittaja on voinut aavistaa etuihinsa vaikuttavan yhteisön toimenpiteen käyttöönoton, hän ei voi vedota luottamuksensuojan periaatteeseen, jos toimenpide otetaan käyttöön (44). Kun otetaan huomioon yhteneväisyys vapautettujen yhtiöiden verojärjestelmän ja edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän välillä, on vaikea nähdä, miten harkitseva elinkeinonharjoittaja olisi voinut ennakoida sen, että näistä kahdesta verojärjestelmästä aloitettaisiin erilliset valtiontukimenettelyt. Niiden väliset erot eivät ole rakenteellisia, vaan ne pikemminkin kuvastavat Gibraltarin viranomaisten omaksumaa käytäntöä vaatia fyysisesti Gibraltarilla sijaitsevia offshore-yrityksiä maksamaan sinne veroa, joskin alennetun veroprosentin mukaan. Tämän vuoksi on kohtuullista olettaa, että tunnollinen ja hyvässä uskossa toimiva elinkeinonharjoittaja on voinut perustellusti luottaa siihen, että valitsemalla epäedullisemman edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän eikä selvästi lainmukaista (valtiontukisääntöjen määritelmän mukaan ”voimassa olevaa”) vapautettujen yhtiöiden verojärjestelmää hän valitsisi järjestelmän, jonka lainmukaisuutta ei ollut mitään syytä epäillä. Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että näissä poikkeuksellisissa olosuhteissa tuen takaisinperintä olisi vastoin yhteisön oikeuden yleisiä periaatteita. |
| --- | --- |

(100)

Yhteisöjen tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että jos harkitseva elinkeinonharjoittaja on voinut aavistaa etuihinsa vaikuttavan yhteisön toimenpiteen käyttöönoton, hän ei voi vedota luottamuksensuojan periaatteeseen, jos toimenpide otetaan käyttöön (44). Kun otetaan huomioon yhteneväisyys vapautettujen yhtiöiden verojärjestelmän ja edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän välillä, on vaikea nähdä, miten harkitseva elinkeinonharjoittaja olisi voinut ennakoida sen, että näistä kahdesta verojärjestelmästä aloitettaisiin erilliset valtiontukimenettelyt. Niiden väliset erot eivät ole rakenteellisia, vaan ne pikemminkin kuvastavat Gibraltarin viranomaisten omaksumaa käytäntöä vaatia fyysisesti Gibraltarilla sijaitsevia offshore-yrityksiä maksamaan sinne veroa, joskin alennetun veroprosentin mukaan. Tämän vuoksi on kohtuullista olettaa, että tunnollinen ja hyvässä uskossa toimiva elinkeinonharjoittaja on voinut perustellusti luottaa siihen, että valitsemalla epäedullisemman edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmän eikä selvästi lainmukaista (valtiontukisääntöjen määritelmän mukaan ”voimassa olevaa”) vapautettujen yhtiöiden verojärjestelmää hän valitsisi järjestelmän, jonka lainmukaisuutta ei ollut mitään syytä epäillä. Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että näissä poikkeuksellisissa olosuhteissa tuen takaisinperintä olisi vastoin yhteisön oikeuden yleisiä periaatteita.

VIII   PÄÄTELMÄT

| (101) | Komissio katsoo, että Gibraltarin edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, eikä siihen sovelleta mitään 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyistä poikkeuksista. Se toteaa, että Yhdistynyt kuningaskunta on ottanut kyseisen järjestelmän käyttöön sääntöjenvastaisesti ja rikkonut näin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Järjestelmästä tukea saaneilla yrityksillä oli kuitenkin perusteltu luottamus siihen, että järjestelmässä ei ollut kyse valtiontuesta. Tästä syystä edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön mukaisesti myönnettyä tukea ei voida vaatia maksettavaksi takaisin, |
| --- | --- |

(101)

Komissio katsoo, että Gibraltarin edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskeva lainsäädäntö on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, eikä siihen sovelleta mitään 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyistä poikkeuksista. Se toteaa, että Yhdistynyt kuningaskunta on ottanut kyseisen järjestelmän käyttöön sääntöjenvastaisesti ja rikkonut näin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Järjestelmästä tukea saaneilla yrityksillä oli kuitenkin perusteltu luottamus siihen, että järjestelmässä ei ollut kyse valtiontuesta. Tästä syystä edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevan lainsäädännön mukaisesti myönnettyä tukea ei voida vaatia maksettavaksi takaisin,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jota Yhdistynyt kuningaskunta on myöntänyt tuloveroasetuksen muuttamisesta 14 päivänä heinäkuuta 1983 annetun asetuksen (Income Tax (Amendment) Ordinance) ja 22 päivänä syyskuuta 1983 annetuissa edellytykset täyttäviä yhtiöitä koskevien tuloverosääntöjen (Income Tax (Qualifying Companies) Rules) mukaisessa edellytykset täyttävien yhtiöiden verojärjestelmässä, ei sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

Yhdistynyt kuningaskunta velvoitetaan peruuttamaan 1 artiklassa mainittu järjestelmä.

3 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 2004.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL C 26, 30.1.2002, s. 9.

1

(2)  Yhdistetyt asiat T-195/01R ja T-207/01R, Gibraltar v. komissio (Kok. 2001, s. II-3915).

2

(3)  Yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-207/01, Gibraltar v. komissio (Kok. 2002, s. II-2309).

3

(4)  Ks. alaviite 1.

4

(5)  Tämän 2–10 prosentin vaihteluvälin ulkopuolella on noin 12 yhtiötä. Niiden verokannoista on neuvoteltu tapauskohtaisesti, ja vaihteluvälit ovat 0,5–1,5 prosenttia ja 21–34 prosenttia. Sovelletun verokannan ja yhtiön toimialan välillä ei ole mitään yhteyttä. Yhtiöt toimivat eri aloilla, joista voidaan mainita yksityinen sijoitustoiminta, loma-asuntojen myynti ja markkinointi, offshore-pankkitoiminta, laivojen korjaus- ja huoltopalvelut sekä markkinoinnin konsulttipalvelut.

5

(6)  Vapautetut yhtiöt eivät maksa tuloveroa, vaan niiltä kannetaan vuosittain 225–300 punnan kiinteä vero.

6

(7)  EYVL C 2, 6.1.1998, s. 2.

7

(8)  EYVL L 150, 23.6.2000, s. 50; 90, 91 ja 93 kohta.

8

(9)  EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3.

9

(10)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

10

(11)  EYVL C 395, 18.12.1998, s. 19.

11

(12)  Asia 43/75, Defrenne v. Sabena (Kok. 1976, s. 455), 72, 73 ja 74 kohta.

12

(13)  Yhdistetyt asiat T-132/96 ja T-143/96, Freistaat Sachsen ym. v. komissio (Kok. 1999, s. II-3663), s. 167 ja sitä seuraavat sivut.

13

(14)  Ks. alaviite 1.

14

(15)  Yhdistetyt asiat T-195/01R ja T-207/01, 104 ja 113 kohta.

15

(16)  Asia 223/85, Rijn-Schelde-Verolme v. komissio (Kok. 1987, s. 4617).

16

(17)  Ks. alaviite 1.

17

(18)  Ks. esim. asia C-156/98, Saksa v. komissio (Kok. 2000, s. I-6857), 26 kohta.

18

(19)  Komission päätös, 30. maaliskuuta 2004, ei vielä julkaistu.

19

(20)  Ks. yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-207/01, 117–131 kohta.

20

(21)  Asia 173/73, Italia v. komissio (Kok. 1974, s. 709), 13 kohta.

21

(22)  Yhdistetyt asiat T-269/99, T-271/99 ja T-272/99, Diputación Foral de Guipúzcoa ym. v. komissio (Kok. 2002, s. II-4217), 79 kohta.

22

(23)  Ks. yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-207/01.

23

(24)  EYVL C 395, 18.12.1998, s. 14.

24

(25)  Yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-207/01, 120 ja 123 kohta.

25

(26)  Asia C-295/97, Piaggio v. Ifitalia ym. (Kok. 1999, s. I-3735).

26

(27)  Yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-207/01, 121 kohta.

27

(28)  Ks. tiedonannon 6 kohta.

28

(29)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

29

(30)  EYVL C 272, 23.9.2000, s. 43 ja komission hyväksymiskirje nro SG(2000) D/106293, 17. elokuuta 2000.

30

(31)  Ks. yhdistetyt asiat T-132/96 ja T-143/96, Freistaat ym. v. komissio (Kok. 1999, s. II-3663), 166, 167 ja 168 kohta.

31

(32)  Yhdistetyt asiat T-132/96 ja T-143/96.

32

(33)  Ks. esim. asia C-169/95, Espanja v. komissio (Kok. 1997, s. I-135), 47 kohta.

33

(34)  Ks. esim. asia C-5/89, komissio v. Saksa (Kok. 1990, s. I-3437), asia T-67/94, Ladbroke Racing v. komissio (Kok. 1998, s. II-1) ja asia T-459/93, Siemens v. komissio (Kok. 1995, s. II-1675).

34

(35)  Ks. alaviite 23.

35

(36)  Ks. esim. komission päätös 95/452/EY, tehty 12 päivänä huhtikuuta 1995, Centro di servizi finanziari ed assicurativi di Triestessä toimiviin yrityksiin 9 päivänä tammikuuta 1991 annetussa Italian laissa N:o 19 olevan 3 artiklan mukaisesti veroetuuksien muodossa kohdistuvista avustustoimenpiteistä (EYVL L 264, 7.11.1995, s. 30), 10 kohta.

36

(37)  Yhdistetyt asiat T-195/01R ja T-207/01, Gibraltar v. komissio, 113 kohta.

37

(38)  Ks. esim. yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio (Kok. 1994, s. I-4103).

38

(39)  Ks. esim. asia C-24/95, Rheinland-Pfalz v. Alcan (Kok. 1997, s. I-1591).

39

(40)  Yhdistetyt asiat T-195/01R ja T-207/01, Gibraltar v. komissio, 94–105 kohta.

40

(41)  Yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-207/01, 115 kohta.

41

(42)  Yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-207/01, 111 kohta.

42

(43)  Yhdistetyt asiat T-195/01 ja T-207/01, 113 kohta.

43

(44)  Ks. esim. asia 265/85, Van den Bergh ja Jurgens v. komissio (Kok. 1987, s. 1155), 44 kohta.

44

---

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/39

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 1 päivänä helmikuuta 2005,

päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom muuttamisesta

(2005/78/EY, Euratom)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 218 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 131 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission turvallisuusjärjestelmä perustuu neuvoston turvallisuussääntöjen vahvistamisesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/264/EY (1) vahvistettuihin periaatteisiin unionin päätöksentekomenettelyn kitkattoman toiminnan varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Komission turvallisuusjärjestelmä perustuu neuvoston turvallisuussääntöjen vahvistamisesta 19 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/264/EY (1) vahvistettuihin periaatteisiin unionin päätöksentekomenettelyn kitkattoman toiminnan varmistamiseksi.

| (2) | Komission turvallisuussäännöt vahvistetaan komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (2) liitteessä. |
| --- | --- |

(2)

Komission turvallisuussäännöt vahvistetaan komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn komission päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom (2) liitteessä.

| (3) | Kyseisen päätöksen liitteenä olevien turvallisuussäännösten lisäyksessä 1 verrataan kansallisia turvallisuusluokituksia. |
| --- | --- |

(3)

Kyseisen päätöksen liitteenä olevien turvallisuussäännösten lisäyksessä 1 verrataan kansallisia turvallisuusluokituksia.

| (4) | Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia allekirjoittivat 16 päivänä huhtikuuta 2003 Euroopan unioniin liittymistä koskevat asiakirjat (3). Turvallisuussäännösten lisäys 1 olisi muutettava kyseisten maiden huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Tšekki, Viro, Kypros, Latvia, Liettua, Unkari, Malta, Puola, Slovenia ja Slovakia allekirjoittivat 16 päivänä huhtikuuta 2003 Euroopan unioniin liittymistä koskevat asiakirjat (3). Turvallisuussäännösten lisäys 1 olisi muutettava kyseisten maiden huomioon ottamiseksi.

| (5) | Euroopan unioni allekirjoitti 14 päivänä maaliskuuta 2003 Pohjois-Atlantin liiton (NATO) kanssa sopimuksen tietoturvallisuudesta (4). Sen vuoksi on myös tarpeen, että turvallisuusäännösten lisäys 1 vastaa NATOn luokittelua. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan unioni allekirjoitti 14 päivänä maaliskuuta 2003 Pohjois-Atlantin liiton (NATO) kanssa sopimuksen tietoturvallisuudesta (4). Sen vuoksi on myös tarpeen, että turvallisuusäännösten lisäys 1 vastaa NATOn luokittelua.

| (6) | Ranska ja Alankomaat ovat muuttaneet luokittelua koskevan lainsäädäntönsä. |
| --- | --- |

(6)

Ranska ja Alankomaat ovat muuttaneet luokittelua koskevan lainsäädäntönsä.

| (7) | Selkeyden vuoksi turvallisuussäännösten lisäys I olisi korvattava. |
| --- | --- |

(7)

Selkeyden vuoksi turvallisuussäännösten lisäys I olisi korvattava.

| (8) | Samalla olisi oikaistava päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom liite, jotta varmistetaan, että neljää luokittelutermiä käytetään yhdenmukaisesti erikielisissä toisinnoissa, |
| --- | --- |

(8)

Samalla olisi oikaistava päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom liite, jotta varmistetaan, että neljää luokittelutermiä käytetään yhdenmukaisesti erikielisissä toisinnoissa,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom liitteessä olevien turvallisuussäännösten lisäys 1 tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Oikaistaan päätöksen 2001/844/EY, EHTY, Euratom liite korvaamalla tarpeen mukaan erikielisissä toisinnoissa olevat neljä luokittelutermiä seuraavilla termeillä, jotka kirjoitetaan aina suuraakkosin:

| — | ”RESTREINT UE”, |
| --- | --- |

—

”RESTREINT UE”,

| — | ”CONFIDENTIEL UE”, |
| --- | --- |

—

”CONFIDENTIEL UE”,

| — | ”SECRET UE”, |
| --- | --- |

—

”SECRET UE”,

| — | ”TRES SECRET UE/EU TOP SECRET”. |
| --- | --- |

—

”TRES SECRET UE/EU TOP SECRET”.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 1 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Siim KALLAS

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 101, 11.4.2001, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2004/194/EY (EUVL L 63, 28.2.2004, s. 48).

1

(2)  EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.

2

(3)  EUVL L 236, 23.9.2003, s. 17.

3

(4)  EUVL L 80, 27.3.2003, s. 36.

4

---

LIITE

”Lisäys 1

KANSALLISTEN TURVALLISUUSLUOKITUSTEN VERTAILU

| EU:n luokitus | TRES SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE | CONFIDENTIEL UE | RESTREINT UE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| WEU:n luokitus | FOCAL TOP SECRET | WEU SECRET | WEU CONFIDENTIAL | WEU RESTRICTED |
| Euratomin luokitus | EURA TOP SECRET | EURA SECRET | EURA CONFIDENTIAL | EURA RESTRICTED |
| NATOn luokitus | COSMIC TOP SECRET | NATO SECRET | NATO CONFIDENTIAL | NATO RESTRICTED |
| Itävalta | Streng Geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Belgia | Très Secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Zeer Geheim | Geheim | Vertrouwelijk | Beperkte Verspreiding |
| Kypros | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Tšekki | Přísn tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Tanska | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Viro | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Saksa | Streng geheim | Geheim | VS (1) — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Kreikka | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Abr: ΑΑΠ | Abr: (ΑΠ) | Αbr: (ΕΜ) | Abr: (ΠΧ) |
| Suomi | Erittäin salainen | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen |
| Ranska | Très Secret Défense (2) | Secret Défense | Confidentiel Défense | |
| Irlanti | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |
| Italia | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Latvia | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Liettua | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luxemburg | Très Secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Unkari | Szigorúan titkos ! | Titkos ! | Bizalmas ! | Korlátozott terjesztésű ! |
| Malta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Alankomaat | Stg (3). Zeer Geheim | Stg. Geheim | Stg. Confidentieel | Departementaalvertrouwelijk |
| Puola | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugali | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Slovenia | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | SVN Interno |
| Slovakia | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Espanja | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Ruotsi | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted” |

EU:n luokitus

TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE

CONFIDENTIEL UE

RESTREINT UE

WEU:n luokitus

FOCAL TOP SECRET

WEU SECRET

WEU CONFIDENTIAL

WEU RESTRICTED

Euratomin luokitus

EURA TOP SECRET

EURA SECRET

EURA CONFIDENTIAL

EURA RESTRICTED

NATOn luokitus

COSMIC TOP SECRET

NATO SECRET

NATO CONFIDENTIAL

NATO RESTRICTED

Itävalta

Streng Geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Belgia

Très Secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Zeer Geheim

Geheim

Vertrouwelijk

Beperkte Verspreiding

Kypros

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Tšekki

Přísn tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Tanska

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Viro

Täiesti salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Saksa

Streng geheim

Geheim

VS (1) — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Kreikka

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Abr: ΑΑΠ

Abr: (ΑΠ)

Αbr: (ΕΜ)

Abr: (ΠΧ)

Suomi

Erittäin salainen

Erittäin salainen

Salainen

Luottamuksellinen

Ranska

Très Secret Défense (2)

Secret Défense

Confidentiel Défense

Irlanti

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

Italia

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Latvia

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Liettua

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luxemburg

Très Secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Unkari

Szigorúan titkos !

Titkos !

Bizalmas !

Korlátozott terjesztésű !

Malta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Alankomaat

Stg (3). Zeer Geheim

Stg. Geheim

Stg. Confidentieel

Departementaalvertrouwelijk

Puola

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugali

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Slovenia

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

SVN Interno

Slovakia

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Espanja

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Ruotsi

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Yhdistynyt kuningaskunta

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted”

---

(1)  VS = Verschlusssache.

1

(2)  Luokitusta ’Très Secret Défense’, joka kattaa hallituksen ensisijaiset kysymykset, voidaan muuttaa ainoastaan pääministerin luvalla.

2

(3)  Stg = staatsgeheim.

3

---

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/42

---

EU-SVEITSI-SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2005,

tehty 1 päivänä helmikuuta 2005,

pöytäkirjan nro 2 taulukon III ja taulukossa IV olevan b kohdan korvaamisesta

(2005/79/EY)

SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 1972 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, sellaisena kuin se on muutettuna Luxemburgissa 26 päivänä lokakuuta 2004 allekirjoitetulla Euroopan yhteisön ja Sveitsin sopimuksella sopimuksen muuttamiseksi jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavien säännösten osalta, ja sen pöytäkirjan nro 2 ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Sekakomitea vahvistaa sopimuksen pöytäkirjan nro 2 täytäntöönpanoa varten sisäiset viitehinnat sopimuspuolille. |
| --- | --- |

(1)

Sekakomitea vahvistaa sopimuksen pöytäkirjan nro 2 täytäntöönpanoa varten sisäiset viitehinnat sopimuspuolille.

| (2) | Todelliset hinnat ovat muuttuneet sopimuspuolten kotimarkkinoilla sellaisten raaka-aineiden osalta, joihin sovelletaan hinnantasaustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Todelliset hinnat ovat muuttuneet sopimuspuolten kotimarkkinoilla sellaisten raaka-aineiden osalta, joihin sovelletaan hinnantasaustoimenpiteitä.

| (3) | Tämän vuoksi on tarpeen päivittää viitehintoja ja -määriä, jotka luetellaan pöytäkirjan nro 2 taulukossa III ja taulukossa IV olevassa b kohdassa. |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi on tarpeen päivittää viitehintoja ja -määriä, jotka luetellaan pöytäkirjan nro 2 taulukossa III ja taulukossa IV olevassa b kohdassa.

| (4) | Tämän päätöksen olisi tultava voimaan päivänä, jona 26 päivänä lokakuuta 2004 allekirjoitetun muutossopimuksen väliaikainen soveltaminen alkaa, eli allekirjoittamispäivää seuraavan neljännen kuukauden ensimmäisenä päivänä, edellyttäen että pöytäkirjan nro 2 5 artiklan 4 kohdassa määritellyt täytäntöönpanotoimet annetaan samana päivänä, |
| --- | --- |

(4)

Tämän päätöksen olisi tultava voimaan päivänä, jona 26 päivänä lokakuuta 2004 allekirjoitetun muutossopimuksen väliaikainen soveltaminen alkaa, eli allekirjoittamispäivää seuraavan neljännen kuukauden ensimmäisenä päivänä, edellyttäen että pöytäkirjan nro 2 5 artiklan 4 kohdassa määritellyt täytäntöönpanotoimet annetaan samana päivänä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan pöytäkirjan nro 2 taulukko III ja taulukossa IV olevassa b kohdassa oleva taulukko tämän päätöksen liitteessä I ja liitteessä II olevilla taulukoilla.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2005.

Tehty Brysselissä 1 päivänä helmikuuta 2005.

Sekakomitean puolesta

Puheenjohtaja

Richard WRIGHT

---

LIITE I

”TAULUKKO III

EY:n ja Sveitsin kotimaiset viitehinnat

| (CHF/100 kg netto) |
| --- |
| Maataloudesta peräisin oleva raaka-aine | Sveitsin kotimainen viitehinta | EY:n kotimainen viitehinta | Sveitsin ja EY:n viitehinnan ero |
| Vehnä | 58,34 | 16,10 | 42,24 |
| Durumvehnä | 37,85 | 25,40 | 12,45 |
| Ruis | 48,01 | 16,10 | 31,91 |
| Ohra | 27,14 | 16,10 | 11,04 |
| Maissi | 31,79 | 16,10 | 15,69 |
| Tavallinen vehnäjauho | 103,38 | 37,20 | 66,18 |
| Täysmaitojauhe | 590,00 | 395,00 | 195,00 |
| Rasvaton maitojauhe | 468,60 | 333,00 | 135,60 |
| Voi | 917,00 | 468,00 | 449,00 |
| Valkoinen sokeri | — | — | 0,00 |
| Munat (1) | 255,00 | 205,50 | 49,50 |
| Tuoreet perunat | 42,00 | 21,00 | 21,00 |
| Kasvirasva (2) | 390,00 | 160,00 | 230,00” |

(CHF/100 kg netto)

Maataloudesta peräisin oleva raaka-aine

Sveitsin kotimainen viitehinta

EY:n kotimainen viitehinta

Sveitsin ja EY:n viitehinnan ero

Vehnä

58,34

16,10

42,24

Durumvehnä

37,85

25,40

12,45

Ruis

48,01

16,10

31,91

Ohra

27,14

16,10

11,04

Maissi

31,79

16,10

15,69

Tavallinen vehnäjauho

103,38

37,20

66,18

Täysmaitojauhe

590,00

395,00

195,00

Rasvaton maitojauhe

468,60

333,00

135,60

Voi

917,00

468,00

449,00

Valkoinen sokeri

—

—

0,00

Munat (1)

255,00

205,50

49,50

Tuoreet perunat

42,00

21,00

21,00

Kasvirasva (2)

390,00

160,00

230,00”

---

(1)  Määritelty kuorettomien, nestemäisten linnunmunien hinnoista kerrottuna 0,85:llä.

1

(2)  100 prosenttia rasvaa sisältävien kasvirasvojen hinnat (leipomoille ja elintarviketeollisuudelle).

2

---

LIITE II

”Taulukko IV

| b) | Maatalouden maksuosien laskennassa otetaan lisäyksessä lueteltujen tuotteiden osalta huomioon seuraavat maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden perusmäärät: |
| --- | --- |

b)

Maatalouden maksuosien laskennassa otetaan lisäyksessä lueteltujen tuotteiden osalta huomioon seuraavat maataloudesta peräisin olevien raaka-aineiden perusmäärät:

| (CHF/100 kg netto) |
| --- |
| Maataloudesta peräisin oleva raaka-aine | Voimaantulosta lähtien sovellettava perusmäärä | Voimaantulosta kolmen vuoden kuluttua sovellettava perusmäärä |
| Vehnä | 38,00 | 36,00 |
| Durumvehnä | 11,00 | 10,00 |
| Ruis | 29,00 | 27,00 |
| Ohra | 10,00 | 9,00 |
| Maissi | 14,00 | 13,00 |
| Tavallinen vehnäjauho | 57,00 | 54,00 |
| Täysmaitojauhe | 176,00 | 166,00 |
| Rasvaton maitojauhe | 122,00 | 115,00 |
| Voi | 449,00 (1) | 449,00 (1) |
| Valkoinen sokeri | Nolla | Nolla |
| Mätimunat | 36,00 | 36,00 |
| Tuoreet perunat | 19,00 | 18,00 |
| Kasvirasva | 207,00 | 196,00” |

(CHF/100 kg netto)

Maataloudesta peräisin oleva raaka-aine

Voimaantulosta lähtien sovellettava perusmäärä

Voimaantulosta kolmen vuoden kuluttua sovellettava perusmäärä

Vehnä

38,00

36,00

Durumvehnä

11,00

10,00

Ruis

29,00

27,00

Ohra

10,00

9,00

Maissi

14,00

13,00

Tavallinen vehnäjauho

57,00

54,00

Täysmaitojauhe

176,00

166,00

Rasvaton maitojauhe

122,00

115,00

Voi

449,00 (1)

449,00 (1)

Valkoinen sokeri

Nolla

Nolla

Mätimunat

36,00

36,00

Tuoreet perunat

19,00

18,00

Kasvirasva

207,00

196,00”

---

(1)  Kun otetaan huomioon 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2571/97 mukaisesti voille myönnettävästä tuesta saatavat etuudet, voihin sovellettavaa perusmäärää ei alenneta verrattuna taulukossa III esitettyyn hintaeroon.

1

---

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/45

---

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA 2005/80/YUTP,

31 päivältä tammikuuta 2005,

entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ääriaineksiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä hyväksytyn yhteisen kannan 2004/133/YUTP jatkamisesta ja muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 15 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 10 päivänä helmikuuta 2004 yhteisen kannan 2004/133/YUTP (1) entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ääriaineksiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä ja yhteisen kannan 2001/542/YUTP kumoamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 10 päivänä helmikuuta 2004 yhteisen kannan 2004/133/YUTP (1) entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ääriaineksiin kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä ja yhteisen kannan 2001/542/YUTP kumoamisesta.

| (2) | Yhteistä kantaa 2004/133/YUTP sovelletaan 12 kuukauden ajan. |
| --- | --- |

(2)

Yhteistä kantaa 2004/133/YUTP sovelletaan 12 kuukauden ajan.

| (3) | Yhteisen kannan 2004/133/YUTP uudelleentarkastelun perusteella katsotaan asianmukaiseksi jatkaa kyseisen yhteisen kannan soveltamista vielä 12 kuukauden ajan ja laajentaa sen liitteessä olevaa henkilöiden luetteloa, |
| --- | --- |

(3)

Yhteisen kannan 2004/133/YUTP uudelleentarkastelun perusteella katsotaan asianmukaiseksi jatkaa kyseisen yhteisen kannan soveltamista vielä 12 kuukauden ajan ja laajentaa sen liitteessä olevaa henkilöiden luetteloa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN KANNAN:

1 artikla

Yhteisen kannan 2004/133/YUTP voimassaoloa jatketaan 9 päivään helmikuuta 2006.

2 artikla

Yhteisen kannan 2004/133/YUTP liite korvataan tämän yhteisen kannan liitteellä.

3 artikla

Tätä yhteistä kantaa noudatetaan päivästä, jona se hyväksytään.

Sitä sovelletaan 10 päivästä helmikuuta 2005 alkaen.

4 artikla

Tämä yhteinen kanta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EUVL L 39, 11.2.2004, s. 19.

1

---

LIITE

”LIITE

1 artiklassa tarkoitettujen henkilöiden luettelo

| | Nimi | ADILI Gafur |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | Valdet Vardari |
| Syntymäaika | 5.1.1959 |
| Syntymä-/kotipaikka | Kicevo (Harandjell) |

Nimi

ADILI Gafur

Peitenimi

Valdet Vardari

Syntymäaika

5.1.1959

Syntymä-/kotipaikka

Kicevo (Harandjell)

| | Nimi | BAJRAMI Hamdi |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | Breza |
| Syntymäaika | 16.8.1981 |
| Syntymä-/kotipaikka | Brest (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) |

Nimi

BAJRAMI Hamdi

Peitenimi

Breza

Syntymäaika

16.8.1981

Syntymä-/kotipaikka

Brest (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia)

| | Nimi | BEQIRI Idajet |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | |
| Syntymäaika | 20.2.1951 |
| Syntymä-/kotipaikka | Mallakaster, Fier (Albania) |

Nimi

BEQIRI Idajet

Peitenimi

Syntymäaika

20.2.1951

Syntymä-/kotipaikka

Mallakaster, Fier (Albania)

| | Nimi | BUTKA Spiro |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | Vigan Gradica |
| Syntymäaika | 29.5.1949 |
| Syntymä-/kotipaikka | Kosovo |

Nimi

BUTKA Spiro

Peitenimi

Vigan Gradica

Syntymäaika

29.5.1949

Syntymä-/kotipaikka

Kosovo

| | Nimi | GEORGIEVSKI Goran |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | Mujo |
| Syntymäaika | 2.12.1969 |
| Syntymä-/kotipaikka | Kumanovo |

Nimi

GEORGIEVSKI Goran

Peitenimi

Mujo

Syntymäaika

2.12.1969

Syntymä-/kotipaikka

Kumanovo

| | Nimi | HYSENI Xhemail |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | Xhimi Shea |
| Syntymäaika | 15.8.1958 |
| Syntymä-/kotipaikka | Lipkovo (Lojane) |

Nimi

HYSENI Xhemail

Peitenimi

Xhimi Shea

Syntymäaika

15.8.1958

Syntymä-/kotipaikka

Lipkovo (Lojane)

| | Nimi | JAKUPI Avdil |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | Cakalla |
| Syntymäaika | 20.4.1974 |
| Syntymä-/kotipaikka | Tanusevce |

Nimi

JAKUPI Avdil

Peitenimi

Cakalla

Syntymäaika

20.4.1974

Syntymä-/kotipaikka

Tanusevce

| | Nimi | JAKUPI Lirim |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | ’Commander Nazi’ |
| Syntymäaika | 1.8.1979 |
| Syntymä-/kotipaikka | Bujanovac (Serbia ja Montenegro) |

Nimi

JAKUPI Lirim

Peitenimi

’Commander Nazi’

Syntymäaika

1.8.1979

Syntymä-/kotipaikka

Bujanovac (Serbia ja Montenegro)

| | Nimi | KRASNIQI Agim |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | |
| Syntymäaika | 15.9.1979 |
| Syntymä-/kotipaikka | Kondovo (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) |

Nimi

KRASNIQI Agim

Peitenimi

Syntymäaika

15.9.1979

Syntymä-/kotipaikka

Kondovo (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia)

| | Nimi | LIMANI Fatmir |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | |
| Syntymäaika | 14.1.1973 |
| Syntymä-/kotipaikka | Kicevo (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) |

Nimi

LIMANI Fatmir

Peitenimi

Syntymäaika

14.1.1973

Syntymä-/kotipaikka

Kicevo (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia)

| | Nimi | MATOSHI Ruzhdi |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | |
| Syntymäaika | 6.3.1970 |
| Syntymä-/kotipaikka | Tetovo (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) |

Nimi

MATOSHI Ruzhdi

Peitenimi

Syntymäaika

6.3.1970

Syntymä-/kotipaikka

Tetovo (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia)

| | Nimi | MISIMI Naser |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | |
| Syntymäaika | 8.1.1959 |
| Syntymä-/kotipaikka | Mala Recica, Tetovo (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) |

Nimi

MISIMI Naser

Peitenimi

Syntymäaika

8.1.1959

Syntymä-/kotipaikka

Mala Recica, Tetovo (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia)

| | Nimi | MUSTAFAJ Taip |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | Mustafai, Mustafi tai Mustafa |
| Syntymäaika | 23.1.1964 |
| Syntymä-/kotipaikka | Bacin Dol, Gostivar (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) |

Nimi

MUSTAFAJ Taip

Peitenimi

Mustafai, Mustafi tai Mustafa

Syntymäaika

23.1.1964

Syntymä-/kotipaikka

Bacin Dol, Gostivar (entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia)

| | Nimi | REXHEPI Daut |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | Leka |
| Syntymäaika | 6.1.1966 |
| Syntymä-/kotipaikka | Poroj |

Nimi

REXHEPI Daut

Peitenimi

Leka

Syntymäaika

6.1.1966

Syntymä-/kotipaikka

Poroj

| | Nimi | RUSHITI Sait |
| --- | --- | --- |
| Syntymäaika | 7.7.1966 |
| Syntymä-/kotipaikka | Tetovo |

Nimi

RUSHITI Sait

Syntymäaika

7.7.1966

Syntymä-/kotipaikka

Tetovo

| | Nimi | SAMIU Izair |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | Baci |
| Syntymäaika | 23.7.1963 |
| Syntymä-/kotipaikka | Semsevo |

Nimi

SAMIU Izair

Peitenimi

Baci

Syntymäaika

23.7.1963

Syntymä-/kotipaikka

Semsevo

| | Nimi | STOJKOV Goran |
| --- | --- | --- |
| Syntymäaika | 25.2.1970 |
| Syntymä-/kotipaikka | Strumica |

Nimi

STOJKOV Goran

Syntymäaika

25.2.1970

Syntymä-/kotipaikka

Strumica

| | Nimi | SUMA Emrush |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | |
| Syntymäaika | 27.5.1974 |
| Syntymä-/kotipaikka | Dirnce, Kosovo, Serbia ja Montenegro |

Nimi

SUMA Emrush

Peitenimi

Syntymäaika

27.5.1974

Syntymä-/kotipaikka

Dirnce, Kosovo, Serbia ja Montenegro

| | Nimi | SULEJMANI Fadil |
| --- | --- | --- |
| Syntymäaika | 5.12.1940 |
| Syntymä-/kotipaikka | Tetovo (Bosovce) |

Nimi

SULEJMANI Fadil

Syntymäaika

5.12.1940

Syntymä-/kotipaikka

Tetovo (Bosovce)

| | Nimi | SULEJMANI Gyner |
| --- | --- | --- |
| Syntymäaika | 3.3.1954 |
| Syntymä-/kotipaikka | Turkki |

Nimi

SULEJMANI Gyner

Syntymäaika

3.3.1954

Syntymä-/kotipaikka

Turkki

| | Nimi | UKSHINI Sami |
| --- | --- | --- |
| Peitenimi | ’Commander Sokoli (Falcon)’ |
| Syntymäaika | 5.3.1963 |
| Syntymä-/kotipaikka | Djakovo, (Gjakova), Kosovo, Serbia ja Montenegro” |

Nimi

UKSHINI Sami

Peitenimi

’Commander Sokoli (Falcon)’

Syntymäaika

5.3.1963

Syntymä-/kotipaikka

Djakovo, (Gjakova), Kosovo, Serbia ja Montenegro”

---

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/48

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2005/81/YUTP,

tehty 31 päivänä tammikuuta 2005,

Bosnia ja Hertsegovinassa toteutettavan Euroopan unionin poliisioperaation (EUPM) johtajan/poliisikomentajan toimikauden jatkamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 23 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan unionin poliisioperaatiosta (EUPM) 11 päivänä maaliskuuta 2002 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2002/210/YUTP (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin poliisioperaation (EUPM) johtajan/poliisikomentajan nimittämisestä 23 päivänä helmikuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2004/188/YUTP (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 23 päivänä helmikuuta 2004 päätöksen 2004/188/YUTP Bartholomew Kevin Cartyn nimittämisestä EUPM:n johtajaksi/poliisikomentajaksi 1 päivästä maaliskuuta 2004 alkaen yhdeksi vuodeksi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 23 päivänä helmikuuta 2004 päätöksen 2004/188/YUTP Bartholomew Kevin Cartyn nimittämisestä EUPM:n johtajaksi/poliisikomentajaksi 1 päivästä maaliskuuta 2004 alkaen yhdeksi vuodeksi.

| (2) | Päätöksen 2004/188/YUTP voimassaolo päättyy 1 päivänä maaliskuuta 2005. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 2004/188/YUTP voimassaolo päättyy 1 päivänä maaliskuuta 2005.

| (3) | Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri on ehdottanut, että Bartholomew Kevin Cartyn toimikautta EUPM:n johtajana/poliisikomentajana jatketaan 31 päivään joulukuuta 2005. |
| --- | --- |

(3)

Korkeana edustajana toimiva pääsihteeri on ehdottanut, että Bartholomew Kevin Cartyn toimikautta EUPM:n johtajana/poliisikomentajana jatketaan 31 päivään joulukuuta 2005.

| (4) | Näin ollen EUPM:n johtajan/poliisikomentajan toimeksiantoa olisi jatkettava, |
| --- | --- |

(4)

Näin ollen EUPM:n johtajan/poliisikomentajan toimeksiantoa olisi jatkettava,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Euroopan unionin poliisioperaation EUPM:n johtajan/poliisikomentajan Bartholomew Kevin Cartyn toimikautta jatketaan 31 päivään joulukuuta 2005.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EYVL L 70, 13.3.2002, s. 1, yhteinen toiminta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna yhteisellä toiminnalla 2003/188/YUTP (EUVL L 73, 19.3.2003, s. 9).

1

(2)  EUVL L 58, 26.2.2004, s. 27.

2

---

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/49

---

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA 2005/82/YUTP,

hyväksytty 31 päivänä tammikuuta 2005,

Nigeriaa, Angolaa, Ruandaa sekä Lusakan aseleposopimusta ja Kongon demokraattisen tasavallan rauhanprosessia koskevien neuvoston yhteisten kantojen 2002/401/YUTP, 2002/495/YUTP, 2002/830/YUTP ja 2003/319/YUTP kumoamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 15 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto antoi 17 päivänä toukokuuta 2003 Nigeriaa, 13 päivänä lokakuuta 2003 Angolaa, 8 päivänä joulukuuta 2003 Ruandaa ja 14 päivänä kesäkuuta 2004 Afrikan suurten järvien aluetta koskevat päätelmät. Päätelmissä esitetään laajemmin näitä maita ja tätä aluetta koskeva EU:n politiikka. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto antoi 17 päivänä toukokuuta 2003 Nigeriaa, 13 päivänä lokakuuta 2003 Angolaa, 8 päivänä joulukuuta 2003 Ruandaa ja 14 päivänä kesäkuuta 2004 Afrikan suurten järvien aluetta koskevat päätelmät. Päätelmissä esitetään laajemmin näitä maita ja tätä aluetta koskeva EU:n politiikka.

| (2) | Näin ollen olisi kumottava näitä maita ja tätä aluetta koskevat neuvoston yhteiset kannat, joissa ei määritellä yhteisiä pitkän aikavälin perusperiaatteita ja jotka eivät ole tarpeen oikeusperustoina EU:n politiikan toteuttamiselle. |
| --- | --- |

(2)

Näin ollen olisi kumottava näitä maita ja tätä aluetta koskevat neuvoston yhteiset kannat, joissa ei määritellä yhteisiä pitkän aikavälin perusperiaatteita ja jotka eivät ole tarpeen oikeusperustoina EU:n politiikan toteuttamiselle.

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN YHTEISEN KANNAN:

1 artikla

Kumotaan yhteiset kannat 2002/401/YUTP Nigeriasta (1), 2002/495/YUTP Angolasta (2), 2002/830/YUTP Ruandasta (3) sekä 2003/319/YUTP Lusakan aseleposopimuksesta ja Kongon demokraattisen tasavallan rauhanprosessista (4).

2 artikla

Tämä yhteinen kanta tulee voimaan sen julkaisupäivänä.

3 artikla

Tämä yhteinen kanta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 1.

1

(2)  EYVL L 167, 26.6.2002, s. 9.

2

(3)  EYVL L 285, 23.10.2002, s. 3.

3

(4)  EUVL L 115, 9.5.2003, s. 87.

4

---

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/50

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS 2005/83/YUTP,

annettu 31 päivänä tammikuuta 2005,

entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen toimeksiannon tehokasta täytäntöönpanoa tukevien toimenpiteiden uusimisesta hyväksytyn yhteisen kannan 2004/293/YUTP täytäntöönpanosta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon yhteisen kannan 2004/293/YUTP (1) ja erityisesti sen 2 artiklan yhdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi yhteisessä kannassa 2004/293/YUTP toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää sellaisten henkilöiden pääsy jäsenvaltioiden alueelle ja kauttakulku niiden alueiden kautta, jotka ovat osallisina toiminnassa, joka auttaa vapaina olevia henkilöitä jatkamaan oikeuden pakoilua sellaisten rikosten osalta, joista entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin on asettanut heidät syytteeseen, tai jotka toimivat muuten tavalla, joka voisi estää entisen Jugoslavian alueen kansainvälistä rikostuomioistuinta panemasta toimeksiantoaan tehokkaasti täytäntöön. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi yhteisessä kannassa 2004/293/YUTP toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää sellaisten henkilöiden pääsy jäsenvaltioiden alueelle ja kauttakulku niiden alueiden kautta, jotka ovat osallisina toiminnassa, joka auttaa vapaina olevia henkilöitä jatkamaan oikeuden pakoilua sellaisten rikosten osalta, joista entisen Jugoslavian alueen kansainvälinen rikostuomioistuin on asettanut heidät syytteeseen, tai jotka toimivat muuten tavalla, joka voisi estää entisen Jugoslavian alueen kansainvälistä rikostuomioistuinta panemasta toimeksiantoaan tehokkaasti täytäntöön.

| (2) | Neuvosto teki 28 päivänä kesäkuuta 2004 päätöksen 2004/528/YUTP, jolla muutettiin yhteisen kannan 2004/293/YUTP liitteessä oleva luettelo. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto teki 28 päivänä kesäkuuta 2004 päätöksen 2004/528/YUTP, jolla muutettiin yhteisen kannan 2004/293/YUTP liitteessä oleva luettelo.

| (3) | Bosnia ja Hertsegovinan korkean edustajan toimiston suosituksesta nämä toimenpiteet olisi laajennettava koskemaan muitakin henkilöitä. |
| --- | --- |

(3)

Bosnia ja Hertsegovinan korkean edustajan toimiston suosituksesta nämä toimenpiteet olisi laajennettava koskemaan muitakin henkilöitä.

| (4) | Yhteisen kannan 2004/293/YUTP liitteessä oleva luettelo olisi vastaavasti muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Yhteisen kannan 2004/293/YUTP liitteessä oleva luettelo olisi vastaavasti muutettava,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Korvataan yhteisen kannan 2004/293/YUTP liitteessä oleva henkilöluettelo tämän päätöksen liitteessä olevalla luettelolla.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. ASSELBORN

---

(1)  EUVL L 94, 31.3.2004, s. 65, yhteinen kanta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2004/528/YUTP (EUVL L 233, 2.7.2004, s. 15).

1

---

LIITE

Luettelo 1 artiklassa tarkoitetuista henkilöistä

| 1. | BAGIC, Zeljko
  Isän nimi: Josip
  Syntymäaika ja -paikka: 29.3.1960, Zagreb
  Passin numero:
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus:
  Peitenimet: Cicko
  Osoite: |
| --- | --- |

1.

BAGIC, Zeljko

Isän nimi: Josip

Syntymäaika ja -paikka: 29.3.1960, Zagreb

Passin numero:

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus:

Peitenimet: Cicko

Osoite:

| 2. | BILBIJA, Milorad
  Isän nimi: Svetko Bilbija
  Syntymäaika ja -paikka: 13.8.1956, Sanski Most
  Passin numero: 3715730
  Henkilökortin numero: 03GCD9986
  Henkilötunnus: 1308956163305
  Peitenimet:
  Osoite: Brace Pantica 7, Banja Luka |
| --- | --- |

2.

BILBIJA, Milorad

Isän nimi: Svetko Bilbija

Syntymäaika ja -paikka: 13.8.1956, Sanski Most

Passin numero: 3715730

Henkilökortin numero: 03GCD9986

Henkilötunnus: 1308956163305

Peitenimet:

Osoite: Brace Pantica 7, Banja Luka

| 3. | BJELICA, Milovan
  Isän nimi:
  Syntymäaika ja -paikka: 19.10.1958, Rogatica, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin numero: 0000148, myönnetty 26.7.1998 Srpsko Sarajevossa (mitätöity)
  Henkilökortin numero: 03ETA0150
  Henkilötunnus: 1910958130007
  Peitenimet: Cicko
  Osoite: CENTREK-yhtiö Palessa |
| --- | --- |

3.

BJELICA, Milovan

Isän nimi:

Syntymäaika ja -paikka: 19.10.1958, Rogatica, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin numero: 0000148, myönnetty 26.7.1998 Srpsko Sarajevossa (mitätöity)

Henkilökortin numero: 03ETA0150

Henkilötunnus: 1910958130007

Peitenimet: Cicko

Osoite: CENTREK-yhtiö Palessa

| 4. | CESIC, Ljubo
  Isän nimi: Jozo
  Syntymäaika ja -paikka: 20.2.1958 tai 9.6.1966 (lähde: Kroatian oikeusministeriön asiakirja), Batin, Posusje, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin numero:
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus:
  Peitenimet: Rojs
  Osoite: V Poljanice 26, Dubrava, Zagreb, oleskelee myös osoitteessa Novacka 62c, Zagreb |
| --- | --- |

4.

CESIC, Ljubo

Isän nimi: Jozo

Syntymäaika ja -paikka: 20.2.1958 tai 9.6.1966 (lähde: Kroatian oikeusministeriön asiakirja), Batin, Posusje, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin numero:

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus:

Peitenimet: Rojs

Osoite: V Poljanice 26, Dubrava, Zagreb, oleskelee myös osoitteessa Novacka 62c, Zagreb

| 5. | DILBER, Zeljko
  Isän nimi: Drago
  Syntymäaika ja -paikka: 2.2.1955, Travnik
  Passin numero:
  Henkilökortin numero: 185581
  Henkilötunnus:
  Peitenimet:
  Osoite: 17 Stanka Vraza, Zadar |
| --- | --- |

5.

DILBER, Zeljko

Isän nimi: Drago

Syntymäaika ja -paikka: 2.2.1955, Travnik

Passin numero:

Henkilökortin numero: 185581

Henkilötunnus:

Peitenimet:

Osoite: 17 Stanka Vraza, Zadar

| 6. | ECIM, Ljuban
  Isän nimi:
  Syntymäaika ja -paikka: 6.1.1964, Sviljanac, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin numero: 0144290, myönnetty 21.11.1998 Banja Lukassa (mitätöity)
  Henkilökortin numero: 03GCE3530
  Henkilötunnus: 0601964100083
  Peitenimet:
  Osoite: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina |
| --- | --- |

6.

ECIM, Ljuban

Isän nimi:

Syntymäaika ja -paikka: 6.1.1964, Sviljanac, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin numero: 0144290, myönnetty 21.11.1998 Banja Lukassa (mitätöity)

Henkilökortin numero: 03GCE3530

Henkilötunnus: 0601964100083

Peitenimet:

Osoite: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina

| 7. | JOVICIC, Predrag
  Isän nimi: Desmir Jovicic
  Syntymäaika ja -paikka: 1.3.1963, Pale
  Passin numero: 4363551
  Henkilökortin numero: 03DYA0852
  Henkilötunnus: 0103963173133
  Peitenimet:
  Osoite: Milana Simovica 23, Pale, Pale-RS |
| --- | --- |

7.

JOVICIC, Predrag

Isän nimi: Desmir Jovicic

Syntymäaika ja -paikka: 1.3.1963, Pale

Passin numero: 4363551

Henkilökortin numero: 03DYA0852

Henkilötunnus: 0103963173133

Peitenimet:

Osoite: Milana Simovica 23, Pale, Pale-RS

| 8. | KARADZIC, Aleksandar
  Isän nimi:
  Syntymäaika ja -paikka: 14.5.1973, Sarajevo Centar, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin numero: 0036395. Voimassaoloaika päättynyt 12.10.1998
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus:
  Peitenimet: Sasa
  Osoite: |
| --- | --- |

8.

KARADZIC, Aleksandar

Isän nimi:

Syntymäaika ja -paikka: 14.5.1973, Sarajevo Centar, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin numero: 0036395. Voimassaoloaika päättynyt 12.10.1998

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus:

Peitenimet: Sasa

Osoite:

| 9. | KARADZIC, Ljiljana (omaa sukua ZELEN)
  Vanhemmat: Vojo ja Anka
  Syntymäaika ja -paikka: 27.11.1945, Sarajevo Centar, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin/kansallisen henkilökortin numero:
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus:
  Peitenimet:
  Osoite: |
| --- | --- |

9.

KARADZIC, Ljiljana (omaa sukua ZELEN)

Vanhemmat: Vojo ja Anka

Syntymäaika ja -paikka: 27.11.1945, Sarajevo Centar, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin/kansallisen henkilökortin numero:

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus:

Peitenimet:

Osoite:

| 10. | KESEROVIC, Dragomir
  Isän nimi: Slavko
  Syntymäaika ja -paikka: 8.6.1957, Piskavica / Banja Luka
  Passin numero: 4191306
  Henkilökortin numero: 04GCH5156
  Henkilötunnus: 0806957100028
  Peitenimet:
  Osoite: |
| --- | --- |

10.

KESEROVIC, Dragomir

Isän nimi: Slavko

Syntymäaika ja -paikka: 8.6.1957, Piskavica / Banja Luka

Passin numero: 4191306

Henkilökortin numero: 04GCH5156

Henkilötunnus: 0806957100028

Peitenimet:

Osoite:

| 11. | KIJAC, Dragan
  Isän nimi:
  Syntymäaika ja -paikka: 6.10.1955, Sarajevo
  Passin numero:
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus:
  Peitenimet:
  Osoite: |
| --- | --- |

11.

KIJAC, Dragan

Isän nimi:

Syntymäaika ja -paikka: 6.10.1955, Sarajevo

Passin numero:

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus:

Peitenimet:

Osoite:

| 12. | KOJIC, Radomir
  Vanhemmat: Milanko ja Zlatana
  Syntymäaika ja -paikka: 23.11.1950, Bijela Voda, Sokolacin kantoni, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin numero: 4742002, myönnetty v. 2002 Sarajevossa, voimassaolo päättyy 2007
  Henkilökortin numero: 03DYA1935, myönnetty 7.7.2003 Sarajevossa
  Henkilötunnus: 2311950173133
  Peitenimet: Mineur tai Ratko
  Osoite: 115 Trifka Grabeza, Pale tai Hotel KRISTAL, Jahorina |
| --- | --- |

12.

KOJIC, Radomir

Vanhemmat: Milanko ja Zlatana

Syntymäaika ja -paikka: 23.11.1950, Bijela Voda, Sokolacin kantoni, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin numero: 4742002, myönnetty v. 2002 Sarajevossa, voimassaolo päättyy 2007

Henkilökortin numero: 03DYA1935, myönnetty 7.7.2003 Sarajevossa

Henkilötunnus: 2311950173133

Peitenimet: Mineur tai Ratko

Osoite: 115 Trifka Grabeza, Pale tai Hotel KRISTAL, Jahorina

| 13. | KOVAC, Tomislav
  Isän nimi: Vaso
  Syntymäaika ja -paikka: 4.12.1959, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin numero:
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus: 0412959171315
  Peitenimet: Tomo
  Osoite: Bijela, Montenegro, ja Pale, Bosnia ja Hertsegovina |
| --- | --- |

13.

KOVAC, Tomislav

Isän nimi: Vaso

Syntymäaika ja -paikka: 4.12.1959, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin numero:

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus: 0412959171315

Peitenimet: Tomo

Osoite: Bijela, Montenegro, ja Pale, Bosnia ja Hertsegovina

| 14. | KRASIC, Petar
  Isän nimi:
  Syntymäaika ja -paikka:
  Passin numero:
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus:
  Peitenimet:
  Osoite: |
| --- | --- |

14.

KRASIC, Petar

Isän nimi:

Syntymäaika ja -paikka:

Passin numero:

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus:

Peitenimet:

Osoite:

| 15. | KUJUNDZIC, Predrag
  Isän nimi: Vasilija
  Syntymäaika ja -paikka: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin numero:
  Henkilökortin numero: 03GFB1318
  Henkilötunnus: 3001961120044
  Peitenimet: Predo
  Osoite: Doboj, Bosnia ja Hertsegovina |
| --- | --- |

15.

KUJUNDZIC, Predrag

Isän nimi: Vasilija

Syntymäaika ja -paikka: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin numero:

Henkilökortin numero: 03GFB1318

Henkilötunnus: 3001961120044

Peitenimet: Predo

Osoite: Doboj, Bosnia ja Hertsegovina

| 16. | LUKOVIC, Milorad Ulemek
  Isän nimi:
  Syntymäaika ja -paikka: 15.5.1968, Belgrad, Serbia, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin numero:
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus:
  Peitenimet: Legija (väärennetty henkilökortti, jossa nimenä IVANIC, Zeljko)
  Osoite: liikkeellä (On the run) |
| --- | --- |

16.

LUKOVIC, Milorad Ulemek

Isän nimi:

Syntymäaika ja -paikka: 15.5.1968, Belgrad, Serbia, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin numero:

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus:

Peitenimet: Legija (väärennetty henkilökortti, jossa nimenä IVANIC, Zeljko)

Osoite: liikkeellä (On the run)

| 17. | MAKSAN, Ante
  Isän nimi: Blaz
  Syntymäaika ja -paikka: 7.2.1967, Pakostane Zadarin lähellä
  Passin numero: 1944207
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus:
  Peitenimet: Djoni
  Osoite: Proloska 15, Pakostane, Zadar |
| --- | --- |

17.

MAKSAN, Ante

Isän nimi: Blaz

Syntymäaika ja -paikka: 7.2.1967, Pakostane Zadarin lähellä

Passin numero: 1944207

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus:

Peitenimet: Djoni

Osoite: Proloska 15, Pakostane, Zadar

| 18. | MALIS, Milomir
  Isän nimi: Dejan Malis
  Syntymäaika ja -paikka: 3.8.1966, Bjelice
  Passin numero:
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus: 0308966131572
  Peitenimet:
  Osoite: Vojvode Putnika, Foca/Srbinje |
| --- | --- |

18.

MALIS, Milomir

Isän nimi: Dejan Malis

Syntymäaika ja -paikka: 3.8.1966, Bjelice

Passin numero:

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus: 0308966131572

Peitenimet:

Osoite: Vojvode Putnika, Foca/Srbinje

| 19. | MANDIC, Momcilo
  Isän nimi:
  Syntymäaika ja -paikka: 1.5.1954, Kalinovik, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin numero: 0121391, myönnetty 12.5.1999 Srpsko Sarajevossa, Bosnia ja Hertsegovinassa (mitätöity)
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus: 0105954171511
  Peitenimet: Momo
  Osoite: GITROS-diskoteekki Palessa |
| --- | --- |

19.

MANDIC, Momcilo

Isän nimi:

Syntymäaika ja -paikka: 1.5.1954, Kalinovik, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin numero: 0121391, myönnetty 12.5.1999 Srpsko Sarajevossa, Bosnia ja Hertsegovinassa (mitätöity)

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus: 0105954171511

Peitenimet: Momo

Osoite: GITROS-diskoteekki Palessa

| 20. | MARIC, Milorad
  Isän nimi: Vinko Maric
  Syntymäaika ja -paikka: 9.9.1957, Visoko
  Passin numero: 4587936
  Henkilökortin numero: 04GKB5268
  Henkilötunnus: 0909957171778
  Peitenimet:
  Osoite: Vuka Karadzica 148, Zvornik |
| --- | --- |

20.

MARIC, Milorad

Isän nimi: Vinko Maric

Syntymäaika ja -paikka: 9.9.1957, Visoko

Passin numero: 4587936

Henkilökortin numero: 04GKB5268

Henkilötunnus: 0909957171778

Peitenimet:

Osoite: Vuka Karadzica 148, Zvornik

| 21. | MICEVIC, Jelenko
  Vanhemmat: Luka ja Desanka, omaa sukua Simic
  Syntymäaika ja -paikka: 8.8.1947, Borci Konjicin lähellä, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin numero: 4166874
  Henkilökortin numero: 03BIA3452
  Henkilötunnus: 0808947710266
  Peitenimet: Filaret
  Osoite: Milesevon luostari, Serbia ja Montenegro |
| --- | --- |

21.

MICEVIC, Jelenko

Vanhemmat: Luka ja Desanka, omaa sukua Simic

Syntymäaika ja -paikka: 8.8.1947, Borci Konjicin lähellä, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin numero: 4166874

Henkilökortin numero: 03BIA3452

Henkilötunnus: 0808947710266

Peitenimet: Filaret

Osoite: Milesevon luostari, Serbia ja Montenegro

| 22. | NINKOVIC, Milan
  Isän nimi: Simo
  Syntymäaika ja -paikka: 15.6.1943, Doboj
  Passin numero: 3944452
  Henkilökortin numero: 04GFE3783
  Henkilötunnus: 1506943120018
  Peitenimet:
  Osoite: |
| --- | --- |

22.

NINKOVIC, Milan

Isän nimi: Simo

Syntymäaika ja -paikka: 15.6.1943, Doboj

Passin numero: 3944452

Henkilökortin numero: 04GFE3783

Henkilötunnus: 1506943120018

Peitenimet:

Osoite:

| 23. | OSTOJIC, Velibor
  Isän nimi: Jozo
  Syntymäaika ja -paikka: 8.8.1945, Celebici, Foca
  Passin numero:
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus:
  Peitenimet:
  Osoite: |
| --- | --- |

23.

OSTOJIC, Velibor

Isän nimi: Jozo

Syntymäaika ja -paikka: 8.8.1945, Celebici, Foca

Passin numero:

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus:

Peitenimet:

Osoite:

| 24. | OSTOJIC, Zoran
  Isän nimi: Mico Ostojic
  Syntymäaika ja -paikka: 29.3.1961, Sarajevo
  Passin numero:
  Henkilökortin numero: 04BSF6085
  Henkilötunnus: 2903961172656
  Peitenimet:
  Osoite: Malta 25, Sarajevo |
| --- | --- |

24.

OSTOJIC, Zoran

Isän nimi: Mico Ostojic

Syntymäaika ja -paikka: 29.3.1961, Sarajevo

Passin numero:

Henkilökortin numero: 04BSF6085

Henkilötunnus: 2903961172656

Peitenimet:

Osoite: Malta 25, Sarajevo

| 25. | PAVLOVIC, Petko
  Isän nimi: Milovan Pavlovic
  Syntymäaika ja -paikka: 6.6.1957, Ratkovici
  Passin numero: 4588517
  Henkilökortin numero: 03GKA9274
  Henkilötunnus: 0606957183137
  Peitenimet:
  Osoite: Vuka Karadjica 148, Zvornik |
| --- | --- |

25.

PAVLOVIC, Petko

Isän nimi: Milovan Pavlovic

Syntymäaika ja -paikka: 6.6.1957, Ratkovici

Passin numero: 4588517

Henkilökortin numero: 03GKA9274

Henkilötunnus: 0606957183137

Peitenimet:

Osoite: Vuka Karadjica 148, Zvornik

| 26. | PETRAC, Hrvoje
  Isän nimi:
  Syntymäaika ja -paikka: 25.8.1955, Slavonski Brod
  Passin numero: Kroatian passi numero 01190016
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus:
  Peitenimet:
  Osoite: |
| --- | --- |

26.

PETRAC, Hrvoje

Isän nimi:

Syntymäaika ja -paikka: 25.8.1955, Slavonski Brod

Passin numero: Kroatian passi numero 01190016

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus:

Peitenimet:

Osoite:

| 27. | POPOVIC, Cedomir
  Isän nimi: Radomir Popovic
  Syntymäaika ja -paikka: 24.3.1950, Petrovici
  Passin numero:
  Henkilökortin numero: 04FAA3580
  Henkilötunnus: 2403950151018
  Peitenimet:
  Osoite: Crnogorska 36, Bileca |
| --- | --- |

27.

POPOVIC, Cedomir

Isän nimi: Radomir Popovic

Syntymäaika ja -paikka: 24.3.1950, Petrovici

Passin numero:

Henkilökortin numero: 04FAA3580

Henkilötunnus: 2403950151018

Peitenimet:

Osoite: Crnogorska 36, Bileca

| 28. | PUHALO, Branislav
  Isän nimi: Djuro
  Syntymäaika ja -paikka: 30.8.1963, Foca
  Passin numero:
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus: 3008963171929
  Peitenimet:
  Osoite: |
| --- | --- |

28.

PUHALO, Branislav

Isän nimi: Djuro

Syntymäaika ja -paikka: 30.8.1963, Foca

Passin numero:

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus: 3008963171929

Peitenimet:

Osoite:

| 29. | RADOVIC, Nade
  Isän nimi: Milorad Radovic
  Syntymäaika ja -paikka: 26.1.1951, Foca
  Passin numero: vanha 0123256 (mitätöity)
  Henkilökortin numero: 03GJA2918
  Henkilötunnus: 2601951131548
  Peitenimet:
  Osoite: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje |
| --- | --- |

29.

RADOVIC, Nade

Isän nimi: Milorad Radovic

Syntymäaika ja -paikka: 26.1.1951, Foca

Passin numero: vanha 0123256 (mitätöity)

Henkilökortin numero: 03GJA2918

Henkilötunnus: 2601951131548

Peitenimet:

Osoite: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje

| 30. | RATIC, Branko
  Isän nimi:
  Syntymäaika ja -paikka: 26.11.1957, MIHALJEVCI SL POZEGA, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin numero: 0442022, myönnetty 17.9.1999 Banja Lukassa
  Henkilökortin numero: 03GCA8959
  Henkilötunnus: 2611957173132
  Peitenimet:
  Osoite: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina |
| --- | --- |

30.

RATIC, Branko

Isän nimi:

Syntymäaika ja -paikka: 26.11.1957, MIHALJEVCI SL POZEGA, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin numero: 0442022, myönnetty 17.9.1999 Banja Lukassa

Henkilökortin numero: 03GCA8959

Henkilötunnus: 2611957173132

Peitenimet:

Osoite: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina

| 31. | ROGULJIC, Slavko
  Isän nimi:
  Syntymäaika ja -paikka: 15.5.1952, SRPSKA CRNJA HETIN, Serbia, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin numero: Voimassa oleva passi 3747158, myönnetty 12.4.2002 Banja Lukassa Viimeinen voimassaolopäivä 12.4.2007. Mitätön passi 0020222, myönnetty 25.8.1988 Banja Lukassa. Viimeinen voimassaolopäivä 25.8.2003.
  Henkilökortin numero: 04EFA1053
  Henkilötunnus: 1505952103022.
  Peitenimet:
  Osoite: 21 Vojvode Misica, Laktasi, Bosnia ja Hertsegovina |
| --- | --- |

31.

ROGULJIC, Slavko

Isän nimi:

Syntymäaika ja -paikka: 15.5.1952, SRPSKA CRNJA HETIN, Serbia, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin numero: Voimassa oleva passi 3747158, myönnetty 12.4.2002 Banja Lukassa Viimeinen voimassaolopäivä 12.4.2007. Mitätön passi 0020222, myönnetty 25.8.1988 Banja Lukassa. Viimeinen voimassaolopäivä 25.8.2003.

Henkilökortin numero: 04EFA1053

Henkilötunnus: 1505952103022.

Peitenimet:

Osoite: 21 Vojvode Misica, Laktasi, Bosnia ja Hertsegovina

| 32. | SAROVIC, Mirko
  Isän nimi:
  Syntymäaika ja -paikka: 16.9.1956, Rusanovici-Rogatica
  Passin numero: 4363471, myönnetty Srpsko Sarajevossa, voimassaolo päättyy 8.10.2008
  Henkilökortin numero: 04PEA4585
  Henkilötunnus: 1609956172657
  Peitenimet:
  Osoite: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo |
| --- | --- |

32.

SAROVIC, Mirko

Isän nimi:

Syntymäaika ja -paikka: 16.9.1956, Rusanovici-Rogatica

Passin numero: 4363471, myönnetty Srpsko Sarajevossa, voimassaolo päättyy 8.10.2008

Henkilökortin numero: 04PEA4585

Henkilötunnus: 1609956172657

Peitenimet:

Osoite: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo

| 33. | SKOCAJIC, Mrksa
  Isän nimi: Dejan Skocajic
  Syntymäaika ja -paikka: 5.8.1953, Blagaj
  Passin numero: 3681597
  Henkilökortin numero: 04GDB9950
  Henkilötunnus: 0508953150038
  Peitenimet:
  Osoite: Trebinjskih Brigade, Trebinje |
| --- | --- |

33.

SKOCAJIC, Mrksa

Isän nimi: Dejan Skocajic

Syntymäaika ja -paikka: 5.8.1953, Blagaj

Passin numero: 3681597

Henkilökortin numero: 04GDB9950

Henkilötunnus: 0508953150038

Peitenimet:

Osoite: Trebinjskih Brigade, Trebinje

| 34. | SPAJIC, Ratomir
  Isän nimi: Kristo
  Syntymäaika ja -paikka: 8.4.1957, Konjic
  Passin numero: 3667966
  Henkilökortin numero: 04DYA7675
  Henkilötunnus: 0804957172662
  Peitenimet:
  Osoite: |
| --- | --- |

34.

SPAJIC, Ratomir

Isän nimi: Kristo

Syntymäaika ja -paikka: 8.4.1957, Konjic

Passin numero: 3667966

Henkilökortin numero: 04DYA7675

Henkilötunnus: 0804957172662

Peitenimet:

Osoite:

| 35. | VRACAR, Milenko
  Isän nimi:
  Syntymäaika ja -paikka: 15.5.1956, Nisavici, Prijedor, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta
  Passin numero: Voimassa oleva passi 3865548, myönnetty 29.8.2002 Banja Lukassa Viimeinen voimassaolopäivä 29.8.2007. Mitättömät passit 0280280, myönnetty 4.12.1999 Banja Lukassa (viimeinen voimassaolopäivä 4.12.2004) ja 0062130, myönnetty 16.9.1998 Banja Lukassa.
  Henkilökortin numero: 03GCE6934
  Henkilötunnus: 1505956160012
  Peitenimet:
  Osoite: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina. |
| --- | --- |

35.

VRACAR, Milenko

Isän nimi:

Syntymäaika ja -paikka: 15.5.1956, Nisavici, Prijedor, Bosnia ja Hertsegovina, Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta

Passin numero: Voimassa oleva passi 3865548, myönnetty 29.8.2002 Banja Lukassa Viimeinen voimassaolopäivä 29.8.2007. Mitättömät passit 0280280, myönnetty 4.12.1999 Banja Lukassa (viimeinen voimassaolopäivä 4.12.2004) ja 0062130, myönnetty 16.9.1998 Banja Lukassa.

Henkilökortin numero: 03GCE6934

Henkilötunnus: 1505956160012

Peitenimet:

Osoite: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegovina.

| 36. | ZOGOVIC, Milan
  Isän nimi: Jovan
  Syntymäaika ja -paikka: 7.10.1939, Dobrusa
  Passin numero:
  Henkilökortin numero:
  Henkilötunnus:
  Peitenimet:
  Osoite: |
| --- | --- |

36.

ZOGOVIC, Milan

Isän nimi: Jovan

Syntymäaika ja -paikka: 7.10.1939, Dobrusa

Passin numero:

Henkilökortin numero:

Henkilötunnus:

Peitenimet:

Osoite:

---

Oikaisuja

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/57

---

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 103/2005, annettu 21 päivänä tammikuuta 2005, pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta Kreikan interventioelimen hallussa olevan paddy- eli raakariisin myymiseksi sisämarkkinoilla

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 20, 22. tammikuuta 2005
  )

Sivulla 5, 2 artiklan 3 kohdan lopussa:

korvataan:

”Puhelin: (30-10) 212 47 87 ja 212 47 89

Faksi: (30-10) 862 93 73.”

seuraavasti:

”Puhelin +30(210) 212 48 46 ja +30(210) 212 47 88

Faksi +30(210) 212 47 91.”

---

| 2.2.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/57

---

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 165/2005, annettu 31 päivänä tammikuuta 2005, 1 päivästä helmikuuta 2005 sovellettavien tuontitullien vahvistamisesta vilja-alalla

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 28, 1. helmikuuta 2005
  )

Sivu 16, liite I, CN-koodi 1001 10 00, tavaran kuvaus ”heikkolaatuinen”, sarake ”Tuontitulli (EUR/t)”:

korvataan:

”6,58”

seuraavasti:

”6,08”.

---