# Euroopa Liidu L 19/21.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 19 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide21. jaanuar 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 19

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide21. jaanuar 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 83/2005, 18. jaanuar 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2604/2000 muu hulgas Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi kohta | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 84/2005, 18. jaanuar 2005, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 2042/2000, (millega kehtestatakse Jaapanist pärinevate telekaamerasüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) lisa | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 85/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 86/2005, 20. jaanuar 2005, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 21. jaanuar 2005 | 17 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 87/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 88/2005, 20. jaanuar 2005, milles kehtestatakse töötlemata siirupite ja teatavate muude suhkrusektori toodete eksporditoetused | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 89/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1327/2004 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 17. osaliseks pakkumismenetluseks | 24 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 90/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 91/2005, 20. jaanuar 2005, asutamislepingu I lisas loetlemata kaupade toetussertifikaatide suhtes vähenduskoefitsiendi kohaldamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 8 lõikele 5 | 26 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 92/2005, 19. jaanuar 2005, millega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamis- ja kasutusviiside kohta ja millega muudetakse kõnealuse määruse VI lisa biogaasi transformatsiooni ja sulatatud rasva töötlemise kohta (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 93/2005, 19. jaanuar 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 kalast saadud loomsete kõrvalsaaduste töötlemise ning loomsete kõrvalsaaduste transpordiks ettenähtud äridokumentide osas (
  1
  ) | 34 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 94/2005, 20. jaanuar 2005, AKV riikidest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 638/2003 alusel 2005. aasta jaanuari esimesel viiel tööpäeval esitatud taotluste põhjal | 40 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 95/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 42 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 96/2005, 20. jaanuar 2005, millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1757/2004 osutatud pakkumismenetlusega | 45 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 97/2005, 20. jaanuar 2005, määruses (EÜ) nr 1565/2004 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud kaera eksporditoetuse pakkumiste kohta | 46 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 98/2005, 20. jaanuar 2005, määruses (EÜ) nr 2275/2004 osutatud pakkumiskutse raames sorgo importimiseks teatatud pakkumiste kohta | 47 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 99/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär | 48 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 100/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2276/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär | 49 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2005/4/EÜ, 19. jaanuar 2005, millega muudetakse direktiivi 2001/22/EÜ, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda ja 3-MCPD sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes (
  1
  ) | 50 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 83/2005, 18. jaanuar 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2604/2000 muu hulgas Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi kohta

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 84/2005, 18. jaanuar 2005, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 2042/2000, (millega kehtestatakse Jaapanist pärinevate telekaamerasüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) lisa

9

Komisjoni määrus (EÜ) nr 85/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 86/2005, 20. jaanuar 2005, millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 21. jaanuar 2005

17

Komisjoni määrus (EÜ) nr 87/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

19

Komisjoni määrus (EÜ) nr 88/2005, 20. jaanuar 2005, milles kehtestatakse töötlemata siirupite ja teatavate muude suhkrusektori toodete eksporditoetused

21

Komisjoni määrus (EÜ) nr 89/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1327/2004 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 17. osaliseks pakkumismenetluseks

24

Komisjoni määrus (EÜ) nr 90/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 91/2005, 20. jaanuar 2005, asutamislepingu I lisas loetlemata kaupade toetussertifikaatide suhtes vähenduskoefitsiendi kohaldamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 8 lõikele 5

26

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 92/2005, 19. jaanuar 2005, millega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamis- ja kasutusviiside kohta ja millega muudetakse kõnealuse määruse VI lisa biogaasi transformatsiooni ja sulatatud rasva töötlemise kohta (
  1
  )

1

27

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 93/2005, 19. jaanuar 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 kalast saadud loomsete kõrvalsaaduste töötlemise ning loomsete kõrvalsaaduste transpordiks ettenähtud äridokumentide osas (
  1
  )

1

34

Komisjoni määrus (EÜ) nr 94/2005, 20. jaanuar 2005, AKV riikidest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 638/2003 alusel 2005. aasta jaanuari esimesel viiel tööpäeval esitatud taotluste põhjal

40

Komisjoni määrus (EÜ) nr 95/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad

42

Komisjoni määrus (EÜ) nr 96/2005, 20. jaanuar 2005, millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1757/2004 osutatud pakkumismenetlusega

45

Komisjoni määrus (EÜ) nr 97/2005, 20. jaanuar 2005, määruses (EÜ) nr 1565/2004 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud kaera eksporditoetuse pakkumiste kohta

46

Komisjoni määrus (EÜ) nr 98/2005, 20. jaanuar 2005, määruses (EÜ) nr 2275/2004 osutatud pakkumiskutse raames sorgo importimiseks teatatud pakkumiste kohta

47

Komisjoni määrus (EÜ) nr 99/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

48

Komisjoni määrus (EÜ) nr 100/2005, 20. jaanuar 2005, millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2276/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

49

*

Komisjoni direktiiv 2005/4/EÜ, 19. jaanuar 2005, millega muudetakse direktiivi 2001/22/EÜ, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda ja 3-MCPD sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes (
  1
  )

1

50

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2005/35/EÜ:Nõukogu otsus, 7. detsember 2004, Euroopa Ühenduse ja Monaco Vürstiriigi vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu allakirjutamise ja sellele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmise ja allakirjutamise kohta | 53 |
| Leping Euroopa Ühenduse ja Monaco Vürstiriigi vahel nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamise kohta | 55 |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/36/EÜ:Komisjoni otsus, 8. september 2004, millega muudetakse otsust 2004/166/EÜ abi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb eraldada Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée’ (SNCM) ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3359 all)

   (
  1
  ) | 70 |
| | * | 2005/37/EÜ:Komisjoni otsus, 29. oktoober 2004, millega asutatakse Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus (ETTK) ja nähakse ette tehniliste meetmete kooskõlastamine euromüntide kaitsmiseks võltsimise eest | 73 |
| | * | 2005/38/EÜ:Komisjoni otsus, 27. detsember 2004, täiendavate sadamast äraoleku päevade eraldamise kohta Madalmaadele kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2287/2003 V lisaga
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 5269 all) | 75 |
| | * | 2005/39/EÜ:Komisjoni otsus, 30. detsember 2004, mis käsitleb ühenduse loomatervishoiupoliitika välishindamise finantseerimist ja uurimuse finantseerimist, mis analüüsiks kariloomade epideemia riskifinantseerimisinstrumendi maksumust ja tingimusi ELs | 76 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2005/35/EÜ:Nõukogu otsus, 7. detsember 2004, Euroopa Ühenduse ja Monaco Vürstiriigi vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu allakirjutamise ja sellele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmise ja allakirjutamise kohta

53

Leping Euroopa Ühenduse ja Monaco Vürstiriigi vahel nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamise kohta

55

Komisjon

*

2005/36/EÜ:Komisjoni otsus, 8. september 2004, millega muudetakse otsust 2004/166/EÜ abi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb eraldada Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée’ (SNCM) ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 3359 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3359 all)

1

70

*

2005/37/EÜ:Komisjoni otsus, 29. oktoober 2004, millega asutatakse Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus (ETTK) ja nähakse ette tehniliste meetmete kooskõlastamine euromüntide kaitsmiseks võltsimise eest

73

*

2005/38/EÜ:Komisjoni otsus, 27. detsember 2004, täiendavate sadamast äraoleku päevade eraldamise kohta Madalmaadele kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2287/2003 V lisaga
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 5269 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 5269 all)

75

*

2005/39/EÜ:Komisjoni otsus, 30. detsember 2004, mis käsitleb ühenduse loomatervishoiupoliitika välishindamise finantseerimist ja uurimuse finantseerimist, mis analüüsiks kariloomade epideemia riskifinantseerimisinstrumendi maksumust ja tingimusi ELs

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 83/2005,

18. jaanuar 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2604/2000 muu hulgas Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva polüetüleentereftalaadi impordi kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (2) (edaspidi “lõplik määrus”) Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärineva polüetüleentereftalaadi (edaspidi “PET”) suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 2604/2000 (2) (edaspidi “lõplik määrus”) Indiast, Indoneesiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärineva polüetüleentereftalaadi (edaspidi “PET”) suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

2.   Käesolev uurimine

| (2) | Komisjon teatas 22. mail 2003. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (3) Koreast ja Taiwanist (edaspidi “asjaomased riigid”) pärineva PET ühendusse importimise suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise algatamisest. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon teatas 22. mail 2003. aastal Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (3) Koreast ja Taiwanist (edaspidi “asjaomased riigid”) pärineva PET ühendusse importimise suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealse läbivaatamise algatamisest.

| (3) | Taotluse vahepealse läbivaatamise algatamiseks esitas 2003. aasta aprillis Euroopa Plastitootjate Assotsiatsioon (edaspidi “taotleja”) tootjate nimel, kelle panus vastab suuremale osale, käesoleval juhul 80 %le ühenduse PET kogutoodangust. Taotluses esitati esmapilgul piisavad tõendid selle kohta, et dumping ja kahju on kordunud ja olemasolevad meetmed ei ole küllaldased kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks. Esitatud tõendeid peeti piisavaks õigustamaks olemasolevate meetmete täieliku vahepealse läbivaatamise algatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3. |
| --- | --- |

(3)

Taotluse vahepealse läbivaatamise algatamiseks esitas 2003. aasta aprillis Euroopa Plastitootjate Assotsiatsioon (edaspidi “taotleja”) tootjate nimel, kelle panus vastab suuremale osale, käesoleval juhul 80 %le ühenduse PET kogutoodangust. Taotluses esitati esmapilgul piisavad tõendid selle kohta, et dumping ja kahju on kordunud ja olemasolevad meetmed ei ole küllaldased kahjustava dumpingu kõrvaldamiseks. Esitatud tõendeid peeti piisavaks õigustamaks olemasolevate meetmete täieliku vahepealse läbivaatamise algatamist vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

| (4) | 30. juunil 2004 võttis taotleja oma taotluse vahepealse läbivaatamise kohta tagasi. |
| --- | --- |

(4)

30. juunil 2004 võttis taotleja oma taotluse vahepealse läbivaatamise kohta tagasi.

| (5) | Sellele vaatamata leiti, et pidades silmas olemasolevaid tõendeid ja juba saadud esialgseid uurimistulemusi, on ainult dumpingut käsitleva uurimise jätkamine õigustatud ex officio. Mis puutub kõikidesse muudesse läbivaatamisega seotud uurimise aspektidesse, siis leiti, et vahepealne läbivaatamine tuleks pärast taotluse tagasivõtmist lõpetada. Sellest käsitlusviisist teatati kõikidele huvitatud isikutele, kusjuures ükski nendest ei esitanud märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Sellele vaatamata leiti, et pidades silmas olemasolevaid tõendeid ja juba saadud esialgseid uurimistulemusi, on ainult dumpingut käsitleva uurimise jätkamine õigustatud ex officio. Mis puutub kõikidesse muudesse läbivaatamisega seotud uurimise aspektidesse, siis leiti, et vahepealne läbivaatamine tuleks pärast taotluse tagasivõtmist lõpetada. Sellest käsitlusviisist teatati kõikidele huvitatud isikutele, kusjuures ükski nendest ei esitanud märkusi.

3.   Muud toimingud

| (6) | Komisjon avaldas 22. mail 2003Euroopa Liidu Teatajas teate (4) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist pärineva PET impordi suhtes ühendusse. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon avaldas 22. mail 2003Euroopa Liidu Teatajas teate (4) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist pärineva PET impordi suhtes ühendusse.

| (7) | Komisjon kehtestas määruses (EÜ) nr 306/2004 (5) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist pärineva PET impordi suhtes. Nõukogu kehtestas määruses (EÜ) nr 1467/2004 (6) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Austraaliast ja Hiina Rahvavabariigist pärineva PET impordi suhtes ja lõpetas Pakistanist pärineva PET impordi menetluse. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon kehtestas määruses (EÜ) nr 306/2004 (5) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Austraaliast, Hiina Rahvavabariigist ja Pakistanist pärineva PET impordi suhtes. Nõukogu kehtestas määruses (EÜ) nr 1467/2004 (6) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Austraaliast ja Hiina Rahvavabariigist pärineva PET impordi suhtes ja lõpetas Pakistanist pärineva PET impordi menetluse.

4.   Uurimisega seotud isikud

| (8) | Komisjoni talitused teatasid ametlikult taotlejale, taotluses märgitud ühenduse tootjatele, muudele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja teadaolevatele huvitatud ühendustele ning Korea Vabariigi ning Taiwani esindajatele uurimise alustamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni talitused teatasid ametlikult taotlejale, taotluses märgitud ühenduse tootjatele, muudele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja teadaolevatele huvitatud ühendustele ning Korea Vabariigi ning Taiwani esindajatele uurimise alustamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (9) | Taotleja poolt esindatud ühenduse tootjad, muud koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad, kasutajad ja kasutajate ühendused teatasid oma seisukohad. Kõik huvitatud isikud, kes esitasid sellekohase taotluse, kuulati ära. |
| --- | --- |

(9)

Taotleja poolt esindatud ühenduse tootjad, muud koostööd tegevad ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad, kasutajad ja kasutajate ühendused teatasid oma seisukohad. Kõik huvitatud isikud, kes esitasid sellekohase taotluse, kuulati ära.

| (10) | Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi seitsmelt taotleja poolt esindatud ühenduse tootjalt, neljalt muult ühenduse tootjalt, kolmelt Korea Vabariigi eksportivalt tootjalt, kaasa arvatud üks äriühing, kelle suhtes praegu ei kohaldata individuaalseid tollimakse; neljalt Taiwani eksportivalt tootjalt, kaasa arvatud üks äriühing, kelle suhtes praegu ei kohaldata individuaalseid tollimakse, kahelt tarnijalt, kahelt sidusimportijalt, neljalt sõltumatult importijalt ja üheksalt sõltumatult ühenduses asuvalt kasutajalt. |
| --- | --- |

(10)

Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi seitsmelt taotleja poolt esindatud ühenduse tootjalt, neljalt muult ühenduse tootjalt, kolmelt Korea Vabariigi eksportivalt tootjalt, kaasa arvatud üks äriühing, kelle suhtes praegu ei kohaldata individuaalseid tollimakse; neljalt Taiwani eksportivalt tootjalt, kaasa arvatud üks äriühing, kelle suhtes praegu ei kohaldata individuaalseid tollimakse, kahelt tarnijalt, kahelt sidusimportijalt, neljalt sõltumatult importijalt ja üheksalt sõltumatult ühenduses asuvalt kasutajalt.

| (11) | Uurimise alustamise teates märgiti, et selles uurimises võidakse kasutada väljavõttelist uuringut. Kuna asjaomastes riikides oli oodatust vähem koostööst huvitatud eksportivaid tootjaid, otsustati, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. |
| --- | --- |

(11)

Uurimise alustamise teates märgiti, et selles uurimises võidakse kasutada väljavõttelist uuringut. Kuna asjaomastes riikides oli oodatust vähem koostööst huvitatud eksportivaid tootjaid, otsustati, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha.

| (12) | Komisjoni talitused kogusid ja kontrollisid kogu dumpingu ja sellest tuleneva kahju määramiseks vajalikuks peetavat teavet ning tegid kontrollimisi järgmiste äriühingute valdustes:






  a) | Ühenduse tootjad






  — | Aussapol SpA, San Giorgio Di Nogaro (UD), Itaalia |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisjoni talitused kogusid ja kontrollisid kogu dumpingu ja sellest tuleneva kahju määramiseks vajalikuks peetavat teavet ning tegid kontrollimisi järgmiste äriühingute valdustes:

a)

Ühenduse tootjad

—

Aussapol SpA, San Giorgio Di Nogaro (UD), Itaalia

| — | Brilen SA, Zaragoza, Hispaania |
| --- | --- |

—

Brilen SA, Zaragoza, Hispaania

| — | Catalana di Polimers, Barcelona, Hispaania |
| --- | --- |

—

Catalana di Polimers, Barcelona, Hispaania

| — | Dupont Sabanci SA, Middlesbrough, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Dupont Sabanci SA, Middlesbrough, Ühendkuningriik

| — | INCA International, Milano, Itaalia |
| --- | --- |

—

INCA International, Milano, Itaalia

| — | KoSa, Maini-äärne Frankfurt, Saksamaa |
| --- | --- |

—

KoSa, Maini-äärne Frankfurt, Saksamaa

| — | M & G Finanziaria Industriale, Milano, Itaalia |
| --- | --- |

—

M & G Finanziaria Industriale, Milano, Itaalia

| — | Tergal Fibres, Gauchy, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Tergal Fibres, Gauchy, Prantsusmaa

| — | VPI SA, Ateena, Kreeka |
| --- | --- |

—

VPI SA, Ateena, Kreeka

| — | Voridian, Rotterdam, Madalmaad |
| --- | --- |

—

Voridian, Rotterdam, Madalmaad

| — | Wellman PET Resins, Arnhem, Madalmaad |
| --- | --- |

—

Wellman PET Resins, Arnhem, Madalmaad

| b) | Korea Vabariigi eksportivad tootjad/eksportijad






  — | Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, Seoul |
| --- | --- | --- |

b)

Korea Vabariigi eksportivad tootjad/eksportijad

—

Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, Seoul

| — | SK Chemicals Co. Ltd, Seoul |
| --- | --- |

—

SK Chemicals Co. Ltd, Seoul

| — | KP Chemical Corp., Seoul |
| --- | --- |

—

KP Chemical Corp., Seoul

| c) | Taiwani eksportivad tootjad






  — | Far Eastern Textile Ltd, Taipei |
| --- | --- | --- |

c)

Taiwani eksportivad tootjad

—

Far Eastern Textile Ltd, Taipei

| — | Shinkong Synthetic Fibers Corp., Taipei |
| --- | --- |

—

Shinkong Synthetic Fibers Corp., Taipei

| — | Hualon Corp., Taipei |
| --- | --- |

—

Hualon Corp., Taipei

| d) | Sidusimportijad






  — | SK Networks, Seoul, Korea Vabariik |
| --- | --- | --- |

d)

Sidusimportijad

—

SK Networks, Seoul, Korea Vabariik

| — | SK Global (Belgium) N.V., Antwerpen, Belgia |
| --- | --- |

—

SK Global (Belgium) N.V., Antwerpen, Belgia

| e) | Sõltumatud importijad






  — | Mitsubishi Chemicals, Düsseldorf, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

e)

Sõltumatud importijad

—

Mitsubishi Chemicals, Düsseldorf, Saksamaa

| — | Helm AG, Hamburg, Saksamaa |
| --- | --- |

—

Helm AG, Hamburg, Saksamaa

| — | Global Services International, Milano, Itaalia |
| --- | --- |

—

Global Services International, Milano, Itaalia

| — | SABIC Italia, Milano, Itaalia |
| --- | --- |

—

SABIC Italia, Milano, Itaalia

| f) | Ühenduses asuvad tarnijad






  — | Interquisa SA, Madrid, Hispaania |
| --- | --- | --- |

f)

Ühenduses asuvad tarnijad

—

Interquisa SA, Madrid, Hispaania

| — | BP Chemicals, Thamesi-äärne Sunbury, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

BP Chemicals, Thamesi-äärne Sunbury, Ühendkuningriik

| g) | Ühenduses asuvad kasutajad






  — | Danone Waters Group, Pariis, Prantsusmaa |
| --- | --- | --- |

g)

Ühenduses asuvad kasutajad

—

Danone Waters Group, Pariis, Prantsusmaa

| — | Aqua Minerale San Benedetto, Scorze (VE), Itaalia |
| --- | --- |

—

Aqua Minerale San Benedetto, Scorze (VE), Itaalia

| — | RBC Cobelplast Mononate, Varese, Itaalia |
| --- | --- |

—

RBC Cobelplast Mononate, Varese, Itaalia

| — | Nestlé Espana SA, Barcelona, Hispaania |
| --- | --- |

—

Nestlé Espana SA, Barcelona, Hispaania

5.   Uurimisperiood

| (13) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003. |
| --- | --- |

(13)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. aprillist 2002 kuni 31. märtsini 2003.

6.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

6.1.   Vaatlusalune toode

| (14) | Vaatlusalune toode on sama, mis esialgse uurimise puhul, s.o PET, mille ISO standardi 1628-5 kohane viskoossusarv on vähemalt 78 ml/g, mis pärineb Korea Vabariigist ja Taiwanist ning mida käesoleval ajal liigitatakse CN-koodi 3907 60 20 alla. |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalune toode on sama, mis esialgse uurimise puhul, s.o PET, mille ISO standardi 1628-5 kohane viskoossusarv on vähemalt 78 ml/g, mis pärineb Korea Vabariigist ja Taiwanist ning mida käesoleval ajal liigitatakse CN-koodi 3907 60 20 alla.

6.2.   Samalaadsed tooted

| (15) | Nagu esialgses uurimises, tehti ka käesolevas uurimises kindlaks, et Korea Vabariigi ja Taiwani siseturgude jaoks toodetaval ning seal müüdaval PET-l ühelt poolt ja ühenduse jaoks toodetaval ja seal müüdaval PET-l teiselt poolt on ühesugused põhilised füüsikalised ning keemilised omadused ja kasutusotstarbed. Sellepärast otsustati, et kõik PET liigid, mille viskoossusarv on vähemalt 78 ml/g, on samalaadsed algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(15)

Nagu esialgses uurimises, tehti ka käesolevas uurimises kindlaks, et Korea Vabariigi ja Taiwani siseturgude jaoks toodetaval ning seal müüdaval PET-l ühelt poolt ja ühenduse jaoks toodetaval ja seal müüdaval PET-l teiselt poolt on ühesugused põhilised füüsikalised ning keemilised omadused ja kasutusotstarbed. Sellepärast otsustati, et kõik PET liigid, mille viskoossusarv on vähemalt 78 ml/g, on samalaadsed algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

B.   DUMPING

1.   Üldised meetodid

| (16) | Järgnevalt sätestatud üldisi meetodeid on rakendatud kõikide Korea Vabariigi ja Taiwani eksportivate tootjate puhul ning need meetodid on samad, mida kasutati esialgsel uurimisel. Sellepärast kirjeldatakse dumpingu uurimise tulemuste esitamisel kummagi asjaomase riigi puhul ainult seda, mis on kummalegi eksportivale riigile eriomane. |
| --- | --- |

(16)

Järgnevalt sätestatud üldisi meetodeid on rakendatud kõikide Korea Vabariigi ja Taiwani eksportivate tootjate puhul ning need meetodid on samad, mida kasutati esialgsel uurimisel. Sellepärast kirjeldatakse dumpingu uurimise tulemuste esitamisel kummagi asjaomase riigi puhul ainult seda, mis on kummalegi eksportivale riigile eriomane.

1.1.   Normaalväärtus

| (17) | Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks kummagi eksportiva tootja puhul kindlaks, kas tema asjakohase toote kogu müük omal maal oli representatiivne võrreldes tema kogu müügiga eksportimiseks ühendusse. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt peeti omamaist müüki representatiivseks, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi üldmaht moodustas vähemalt 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi üldmahust. |
| --- | --- |

(17)

Normaalväärtuse määramiseks tehti esiteks kummagi eksportiva tootja puhul kindlaks, kas tema asjakohase toote kogu müük omal maal oli representatiivne võrreldes tema kogu müügiga eksportimiseks ühendusse. Algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt peeti omamaist müüki representatiivseks, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi üldmaht moodustas vähemalt 5 % tema ühendusse suunatud eksportmüügi üldmahust.

| (18) | Seejärel identifitseeriti PET liigid, mida müüsid omal maal representatiivse omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid identsed või otseselt võrreldavad PET liikidega, mida müüdi eksportimiseks ühendusse. |
| --- | --- |

(18)

Seejärel identifitseeriti PET liigid, mida müüsid omal maal representatiivse omamaise kogumüügiga äriühingud ja mis olid identsed või otseselt võrreldavad PET liikidega, mida müüdi eksportimiseks ühendusse.

| (19) | Kui teatava eksportiva tootja poolt siseturul müüdud PET liigi puhul leiti, et see liik on otseselt võrreldav PET liigiga, mida müüdi eksportimiseks ühendusse, selgitati välja, kas omamaine müük oli piisavalt representatiivne algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Asjakohase PET liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt representatiivsena, kui selle liigi omamaise müügi üldmaht uurimisperioodi jooksul oli vähemalt 5 % ühenduse turule eksporditud võrreldavate PET liikide müügi üldmahust. |
| --- | --- |

(19)

Kui teatava eksportiva tootja poolt siseturul müüdud PET liigi puhul leiti, et see liik on otseselt võrreldav PET liigiga, mida müüdi eksportimiseks ühendusse, selgitati välja, kas omamaine müük oli piisavalt representatiivne algmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Asjakohase PET liigi omamaist müüki käsitleti piisavalt representatiivsena, kui selle liigi omamaise müügi üldmaht uurimisperioodi jooksul oli vähemalt 5 % ühenduse turule eksporditud võrreldavate PET liikide müügi üldmahust.

| (20) | Selle selgitamiseks, kas PET liikide omamaist müüki võib käsitleda müügina tavalise kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa iga PET liigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Juhul kui arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud PET liigi müügimaht vastas vähemalt 80 %le müügi kogumahust ja kui selle liigi kaalutud keskmine hind vastas vähemalt tootmise omahinnale, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kogu uurimisperioodi jooksul toimunud selle liigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte. Kui teatava PET liigi kasumliku müügi maht oli väiksem kui 80 %, kuid siiski üle 10 % selle liigi müügi kogumahust, või kui selle liigi kaalutud keskmine hind oli väiksem tootmise omahinnast, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati ainult selle liigi kasumliku müügi kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(20)

Selle selgitamiseks, kas PET liikide omamaist müüki võib käsitleda müügina tavalise kaubandustegevuse käigus, määrati kindlaks, kui suure osa iga PET liigi müügist moodustas kasumlik müük sõltumatutele klientidele. Juhul kui arvestusliku maksumusega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud PET liigi müügimaht vastas vähemalt 80 %le müügi kogumahust ja kui selle liigi kaalutud keskmine hind vastas vähemalt tootmise omahinnale, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati kogu uurimisperioodi jooksul toimunud selle liigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte. Kui teatava PET liigi kasumliku müügi maht oli väiksem kui 80 %, kuid siiski üle 10 % selle liigi müügi kogumahust, või kui selle liigi kaalutud keskmine hind oli väiksem tootmise omahinnast, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis arvutati ainult selle liigi kasumliku müügi kaalutud keskmisena.

| (21) | Leiti, et kõikide PET liikide kasumlik müük moodustas vähemalt 10 % vastava liigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(21)

Leiti, et kõikide PET liikide kasumlik müük moodustas vähemalt 10 % vastava liigi müügi kogumahust.

1.2.   Ekspordihind

| (22) | Kõikidel juhtudel, kui asjakohast toodet eksporditi sõltumatutele ühenduses asuvatele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, täpsemalt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(22)

Kõikidel juhtudel, kui asjakohast toodet eksporditi sõltumatutele ühenduses asuvatele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, täpsemalt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (23) | Kui ekspordimüük toimus sidusimportija kaudu, tuletati ekspordihind sidusimportijalt sõltumatule kliendile edasimüügi hinna põhjal. Seejuures tehti parandused kõikide importimise ja edasimüügi vahelisel ajal sidusimportija poolt kantud kulude arvessevõtmiseks, kaasa arvatud müügikulud, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9. Asjakohane kasumimarginaal määrati kindlaks ühenduse turul tegutsevate koostööd tegevate sõltumatute kauplejate/importijate poolt antud andmete põhjal. |
| --- | --- |

(23)

Kui ekspordimüük toimus sidusimportija kaudu, tuletati ekspordihind sidusimportijalt sõltumatule kliendile edasimüügi hinna põhjal. Seejuures tehti parandused kõikide importimise ja edasimüügi vahelisel ajal sidusimportija poolt kantud kulude arvessevõtmiseks, kaasa arvatud müügikulud, üld- ja halduskulud ning mõistlik kasumimarginaal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9. Asjakohane kasumimarginaal määrati kindlaks ühenduse turul tegutsevate koostööd tegevate sõltumatute kauplejate/importijate poolt antud andmete põhjal.

1.3.   Võrdlus

| (24) | Ekspordihindu võrreldi normaalväärtusega tehasehindade tasandil. Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, tehti parandused hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajalikud täpsustused tehti kõikidel juhtudel, kui neid peeti mõistlikeks, veatuteks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuteks. |
| --- | --- |

(24)

Ekspordihindu võrreldi normaalväärtusega tehasehindade tasandil. Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, tehti parandused hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Vajalikud täpsustused tehti kõikidel juhtudel, kui neid peeti mõistlikeks, veatuteks ja kontrollitud tõenditega põhjendatuteks.

1.4.   Dumpingumarginaal

| (25) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 arvutati iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal, võrreldes kaalutud keskmisi ekspordihindu kaalutud keskmise normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(25)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 arvutati iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul dumpingumarginaal, võrreldes kaalutud keskmisi ekspordihindu kaalutud keskmise normaalväärtusega.

| (26) | Nende riikide puhul, kelle koostöö määra hinnati kõrgeks (üle 80 %) ja kelle puhul ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidus koostööst, kehtestati dumpingu jääkmarginaal koostööd tegevate äriühingute jaoks ettenähtud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel, selleks et tagada nende meetmete efektiivsus. |
| --- | --- |

(26)

Nende riikide puhul, kelle koostöö määra hinnati kõrgeks (üle 80 %) ja kelle puhul ei olnud põhjust arvata, et mõni eksportiv tootja hoidus koostööst, kehtestati dumpingu jääkmarginaal koostööd tegevate äriühingute jaoks ettenähtud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel, selleks et tagada nende meetmete efektiivsus.

| (27) | Nende riikide puhul, kelle koostöö määra hinnati madalaks, määrati kindlaks dumpingu jääkmarginaal vastavalt algmääruse artiklile 18, s.o olemasolevate faktide alusel. |
| --- | --- |

(27)

Nende riikide puhul, kelle koostöö määra hinnati madalaks, määrati kindlaks dumpingu jääkmarginaal vastavalt algmääruse artiklile 18, s.o olemasolevate faktide alusel.

2.   Korea Vabariik

| (28) | Vastused küsimustikule saadi kolmelt eksportivalt tootjalt, kellest üks ei eksportinud PETd ühendusse uurimisperioodi jooksul, ja kahelt importijalt, kes olid seotud ühega kõnealustest eksportivatest tootjatest. Tehti kindlaks, et koostööd tegevate eksportijate osa vastas 100 %le asjakohase toote ekspordist uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(28)

Vastused küsimustikule saadi kolmelt eksportivalt tootjalt, kellest üks ei eksportinud PETd ühendusse uurimisperioodi jooksul, ja kahelt importijalt, kes olid seotud ühega kõnealustest eksportivatest tootjatest. Tehti kindlaks, et koostööd tegevate eksportijate osa vastas 100 %le asjakohase toote ekspordist uurimisperioodi jooksul.

2.1.   Normaalväärtus

| (29) | Kõikide Korea eksportivate tootjate poolt eksporditud PET liikide puhul oli võimalik normaalväärtust kindlaks määrata tavalise kaubandustegevuse käigus sõltumatute klientide poolt omamaisel turul makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1. |
| --- | --- |

(29)

Kõikide Korea eksportivate tootjate poolt eksporditud PET liikide puhul oli võimalik normaalväärtust kindlaks määrata tavalise kaubandustegevuse käigus sõltumatute klientide poolt omamaisel turul makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1.

2.2.   Ekspordihind

| (30) | Üks Korea eksportiv tootja müüs PETd eksportimiseks ühendusse nii otse sõltumatutele klientidele kui ka Koreas ja Euroopa Ühenduses asuvate sidusimportijate kaudu. Seetõttu kehtestati viimasel juhtumil tuletatud ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt. |
| --- | --- |

(30)

Üks Korea eksportiv tootja müüs PETd eksportimiseks ühendusse nii otse sõltumatutele klientidele kui ka Koreas ja Euroopa Ühenduses asuvate sidusimportijate kaudu. Seetõttu kehtestati viimasel juhtumil tuletatud ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt.

2.3.   Võrdlus

| (31) | Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli väidetud ja näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Selle põhjal tehti soodustusi seoses veotingimuste, kindlustuse, käitlemiskulude, komisjonitasu, krediidi, pakendamise, tollimaksu ja pangakulude erinevustega. |
| --- | --- |

(31)

Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli väidetud ja näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Selle põhjal tehti soodustusi seoses veotingimuste, kindlustuse, käitlemiskulude, komisjonitasu, krediidi, pakendamise, tollimaksu ja pangakulude erinevustega.

2.4.   Dumpingumarginaal

| (32) | Algmääruse artikli 2 lõikes 11 sätestatu kohaselt võrreldi iga ühendusse eksporditud asjakohase toote liigi kaalutud keskmist ekspordihinda vastava liigi kaalutud keskmise normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(32)

Algmääruse artikli 2 lõikes 11 sätestatu kohaselt võrreldi iga ühendusse eksporditud asjakohase toote liigi kaalutud keskmist ekspordihinda vastava liigi kaalutud keskmise normaalväärtusega.

| (33) | Võrdlus näitas, et kolme koostööd tegeva eksportiva tootja puhul dumpingut ei esinenud või seda esines vähesel määral. Dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril ilma tollimakse tasumata on järgmised:






  — | Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd.: 1,2 % |
| --- | --- | --- |

(33)

Võrdlus näitas, et kolme koostööd tegeva eksportiva tootja puhul dumpingut ei esinenud või seda esines vähesel määral. Dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril ilma tollimakse tasumata on järgmised:

—

Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd.: 1,2 %

| — | SK Chemicals Co. Ltd.: 0,0 % |
| --- | --- |

—

SK Chemicals Co. Ltd.: 0,0 %

| — | KP Chemical Corp.: 0,1 % |
| --- | --- |

—

KP Chemical Corp.: 0,1 %

| (34) | Kaks teadaolevat Korea eksportivat PET tootjat, kelle suhtes praegu kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid, näitasid, et nad ei eksportinud PETd uurimisperioodi jooksul. Need eksportijad ei esitanud tõendeid selle kohta, et nende impordimarginaalide ümberhindamine oleks õigustatud. |
| --- | --- |

(34)

Kaks teadaolevat Korea eksportivat PET tootjat, kelle suhtes praegu kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid, näitasid, et nad ei eksportinud PETd uurimisperioodi jooksul. Need eksportijad ei esitanud tõendeid selle kohta, et nende impordimarginaalide ümberhindamine oleks õigustatud.

| (35) | Pidades silmas Korea äriühingute kõrget koostöö määra (vt eespool põhjendus 28), kehtestati dumpingu jääkmarginaal koostööd tegevate äriühingute jaoks ettenähtud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel kooskõlas põhjenduses 26 esitatud lähenemisviisiga. Võrreldes esialgse uurimisega, jäi määr samaks. |
| --- | --- |

(35)

Pidades silmas Korea äriühingute kõrget koostöö määra (vt eespool põhjendus 28), kehtestati dumpingu jääkmarginaal koostööd tegevate äriühingute jaoks ettenähtud kõrgeima dumpingumarginaaliga samal tasemel kooskõlas põhjenduses 26 esitatud lähenemisviisiga. Võrreldes esialgse uurimisega, jäi määr samaks.

3.   Taiwan

| (36) | Vastused küsimustikule saadi neljalt eksportivalt tootjalt, kellest üks ei eksportinud PETd ühendusse uurimisperioodi jooksul. Tehti kindlaks, et koostööd tegevate eksportijate osa vastas vähem kui 60 %le asjakohase toote ekspordist Taiwanist uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(36)

Vastused küsimustikule saadi neljalt eksportivalt tootjalt, kellest üks ei eksportinud PETd ühendusse uurimisperioodi jooksul. Tehti kindlaks, et koostööd tegevate eksportijate osa vastas vähem kui 60 %le asjakohase toote ekspordist Taiwanist uurimisperioodi jooksul.

3.1.   Normaalväärtus

| (37) | Kõikide Taiwani eksportivate tootjate poolt eksporditud PET liikide puhul oli võimalik normaalväärtust kindlaks määrata tavalise kaubandustegevuse käigus sõltumatute klientide poolt omamaisel turul makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1. |
| --- | --- |

(37)

Kõikide Taiwani eksportivate tootjate poolt eksporditud PET liikide puhul oli võimalik normaalväärtust kindlaks määrata tavalise kaubandustegevuse käigus sõltumatute klientide poolt omamaisel turul makstud või makstavate hindade põhjal vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 1.

3.2.   Ekspordihind

| (38) | Ekspordihinnad määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, täpsemalt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(38)

Ekspordihinnad määrati kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 8, täpsemalt tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

3.3.   Võrdlus

| (39) | Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli väidetud ja näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Selle põhjal tehti soodustusi seoses veotingimuste, kindlustuse, käitlemiskulude, komisjonitasu, krediidi, pakendamise, tollimaksu ja pangakulude erinevustega. |
| --- | --- |

(39)

Õiglase võrdluse tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 arvesse tegurite erinevusi, mille puhul oli väidetud ja näidatud, et need mõjutavad hindu ja hindade võrreldavust. Selle põhjal tehti soodustusi seoses veotingimuste, kindlustuse, käitlemiskulude, komisjonitasu, krediidi, pakendamise, tollimaksu ja pangakulude erinevustega.

3.4.   Dumpingumarginaal

| (40) | Algmääruse artikli 2 lõikes 11 sätestatu kohaselt võrreldi iga ühendusse eksporditud asjakohase toote liigi kaalutud keskmist ekspordihinda vastava liigi kaalutud keskmise normaalväärtusega. |
| --- | --- |

(40)

Algmääruse artikli 2 lõikes 11 sätestatu kohaselt võrreldi iga ühendusse eksporditud asjakohase toote liigi kaalutud keskmist ekspordihinda vastava liigi kaalutud keskmise normaalväärtusega.

| (41) | Võrdlus näitas, et kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul esines dumping. Dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril ilma tollimakse tasumata on järgmised:






  — | Far Eastern Textile Ltd.: 0,0 % |
| --- | --- | --- |

(41)

Võrdlus näitas, et kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul esines dumping. Dumpingumarginaalid väljendatuna protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril ilma tollimakse tasumata on järgmised:

—

Far Eastern Textile Ltd.: 0,0 %

| — | Shinkong Synthetic Fibers Corp.: 3,1 % |
| --- | --- |

—

Shinkong Synthetic Fibers Corp.: 3,1 %

| — | Hualon Corp.: 9,6 % |
| --- | --- |

—

Hualon Corp.: 9,6 %

| (42) | Üks eksportiv tootja, kelle suhtes praegu kohaldatakse individuaalset tollimaksumäära, tegi selle menetluse käigus koostööd, kuigi ta ei müünud PETd eksportimiseks ühendusse uurimisperioodi jooksul. Esitatud andmete alusel leiti, et tema dumpingumarginaal tuleb jätta muutmata, kuna ta ei esitanud tõendeid selle kohta, et tema impordimarginaali ümberhindamine oleks õigustatud. |
| --- | --- |

(42)

Üks eksportiv tootja, kelle suhtes praegu kohaldatakse individuaalset tollimaksumäära, tegi selle menetluse käigus koostööd, kuigi ta ei müünud PETd eksportimiseks ühendusse uurimisperioodi jooksul. Esitatud andmete alusel leiti, et tema dumpingumarginaal tuleb jätta muutmata, kuna ta ei esitanud tõendeid selle kohta, et tema impordimarginaali ümberhindamine oleks õigustatud.

| (43) | Üks teadaolev Taiwani PET eksportija, kelle suhtes praegu kohaldatakse individuaalset tollimaksumäära, ei teinud selle menetluse käigus koostööd. Selleks, et mitte julgustada koostööst hoidumist, peeti selle eksportija puhul vajalikuks mitte kehtestada individuaalset tollimaksu. Veelgi tähtsam on aga, andmed, mis oleksid võimaldanud määrata individuaalset tollimaksu, polnud kättesaadavad. |
| --- | --- |

(43)

Üks teadaolev Taiwani PET eksportija, kelle suhtes praegu kohaldatakse individuaalset tollimaksumäära, ei teinud selle menetluse käigus koostööd. Selleks, et mitte julgustada koostööst hoidumist, peeti selle eksportija puhul vajalikuks mitte kehtestada individuaalset tollimaksu. Veelgi tähtsam on aga, andmed, mis oleksid võimaldanud määrata individuaalset tollimaksu, polnud kättesaadavad.

| (44) | Silmas pidades kõnealust asjaolu ja Taiwani äriühingute madalat koostöö määra (vt eespool põhjendus 36), määrati dumpingu jääkmarginaal põhjenduse 27 kohaselt vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(44)

Silmas pidades kõnealust asjaolu ja Taiwani äriühingute madalat koostöö määra (vt eespool põhjendus 36), määrati dumpingu jääkmarginaal põhjenduse 27 kohaselt vastavalt algmääruse artiklile 18.

| (45) | Dumpingu jääkmarginaal, mis arvutati Eurostati ja koostööd tegevate eksportivate tootjate andmete põhjal ja väljendati protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril ilma tollimakse tasumata, on järgmine:






  — | Taiwan: 20,1 % |
| --- | --- | --- |

(45)

Dumpingu jääkmarginaal, mis arvutati Eurostati ja koostööd tegevate eksportivate tootjate andmete põhjal ja väljendati protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse tollipiiril ilma tollimakse tasumata, on järgmine:

—

Taiwan: 20,1 %

C.   MUUTUNUD ASJAOLUDE PÜSIVUS

| (46) | Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti ka, kas esialgse uurimise suhtes muutunud asjaolusid, mis on seotud dumpinguga, võib põhjendatult pidada püsivaiks. |
| --- | --- |

(46)

Vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3 kontrolliti ka, kas esialgse uurimise suhtes muutunud asjaolusid, mis on seotud dumpinguga, võib põhjendatult pidada püsivaiks.

1.   Korea Vabariik

| (47) | Uurimisperioodi jooksul eksportinud ja seoses uurimisega koostööd teinud äriühingute puhul näitas käesolev läbivaatamine, et nende äriühingute dumpingumarginaal jäi samale või langes miinimumtasemele. Selle peamine põhjus oli, et kuigi nende äriühingute puhul normaalväärtused ja omamaise müügi hinnad kasvasid võrreldes esialgse uurimise andmetega, kasvasid müügihinnad ühenduse turul siiski suurema marginaali võrra. Leiti, et tegelikult olid ühendusse eksportimise hinnad käesoleval uurimisperioodil keskmiselt 53 % kõrgemad kui esialgsel uurimisperioodil kindlaks määratud ekspordihinnad. Ei leitud märke, mis osutaksid, et need muutused võiksid olla ebapüsivad. Märkida tuleks ka asjaolu, et kõnealustel äriühingutel oli uurimisperioodi jooksul kõrge tootmisvõimsuse rakendusaste, ületades 80 %. Kõnealustel äriühingutel ei ole plaanis tõsta olemasolevat võimsust, piirates seega kõikide tulevikus tehtavate muudatuste võimalust asjaoludes. Seepärast loetakse ebatõenäoliseks muudatusi ekspordihinna ja mahu osas. |
| --- | --- |

(47)

Uurimisperioodi jooksul eksportinud ja seoses uurimisega koostööd teinud äriühingute puhul näitas käesolev läbivaatamine, et nende äriühingute dumpingumarginaal jäi samale või langes miinimumtasemele. Selle peamine põhjus oli, et kuigi nende äriühingute puhul normaalväärtused ja omamaise müügi hinnad kasvasid võrreldes esialgse uurimise andmetega, kasvasid müügihinnad ühenduse turul siiski suurema marginaali võrra. Leiti, et tegelikult olid ühendusse eksportimise hinnad käesoleval uurimisperioodil keskmiselt 53 % kõrgemad kui esialgsel uurimisperioodil kindlaks määratud ekspordihinnad. Ei leitud märke, mis osutaksid, et need muutused võiksid olla ebapüsivad. Märkida tuleks ka asjaolu, et kõnealustel äriühingutel oli uurimisperioodi jooksul kõrge tootmisvõimsuse rakendusaste, ületades 80 %. Kõnealustel äriühingutel ei ole plaanis tõsta olemasolevat võimsust, piirates seega kõikide tulevikus tehtavate muudatuste võimalust asjaoludes. Seepärast loetakse ebatõenäoliseks muudatusi ekspordihinna ja mahu osas.

| (48) | Üks äriühing, kes ei eksportinud PETd ühendusse esialgse uurimise korral, tegi koostööd ja eksportis kõnealust toodet ühendusse käesoleva uurimise ajal. Selle äriühingu puhul leiti samuti, et dumpingumarginaal on minimaalne. Normaalväärtus ja omamaised ning ekspordihinnad olid selle äriühingu puhul samas suurusjärgus kui teisel kahel koostööd tegeval äriühingul. |
| --- | --- |

(48)

Üks äriühing, kes ei eksportinud PETd ühendusse esialgse uurimise korral, tegi koostööd ja eksportis kõnealust toodet ühendusse käesoleva uurimise ajal. Selle äriühingu puhul leiti samuti, et dumpingumarginaal on minimaalne. Normaalväärtus ja omamaised ning ekspordihinnad olid selle äriühingu puhul samas suurusjärgus kui teisel kahel koostööd tegeval äriühingul.

| (49) | Nagu nenditi põhjenduses –, ei leitud kahe koostööd teinud eksportiva tootja puhul, kes ei eksportinud PETd ühendusse uurimisperioodi jooksul, tõendeid, mis oleksid õigustanud nendele kohaldatavate tollimaksude muutmist. Tuleb meelde tuletada, et esialgsel uurimisel avastati dumpingumarginaali ulatuslik kõikumine (1,4–55,8 %), mis näitab, et Korea äriühingud kasutavad dumpingut oluliselt erineval määral. Sellepärast ei saa järeldada, et uurimisperioodil ühendusse eksportinud tootjate puhul leitud minimaalsed dumpingumarginaalid on representatiivsed nende eksportijate suhtes, kes samal ajal ei eksportinud PETd ühendusse. Seega ei ole kõnealuste äriühingute puhul tõendeid, mis õigustaksid nendele äriühingutele praegu kohaldatavate dumpinguvastaste tollimaksude läbivaatamist. Ka ei ole kättesaadavad andmed, mis lubaksid neile kehtestada individuaalse dumpingumäära. Kõnealused järeldused tehti asjaomastele pooltele teatavaks, kumbki neist ei ole esitanud omapoolseid märkusi ega esitanud täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(49)

Nagu nenditi põhjenduses –, ei leitud kahe koostööd teinud eksportiva tootja puhul, kes ei eksportinud PETd ühendusse uurimisperioodi jooksul, tõendeid, mis oleksid õigustanud nendele kohaldatavate tollimaksude muutmist. Tuleb meelde tuletada, et esialgsel uurimisel avastati dumpingumarginaali ulatuslik kõikumine (1,4–55,8 %), mis näitab, et Korea äriühingud kasutavad dumpingut oluliselt erineval määral. Sellepärast ei saa järeldada, et uurimisperioodil ühendusse eksportinud tootjate puhul leitud minimaalsed dumpingumarginaalid on representatiivsed nende eksportijate suhtes, kes samal ajal ei eksportinud PETd ühendusse. Seega ei ole kõnealuste äriühingute puhul tõendeid, mis õigustaksid nendele äriühingutele praegu kohaldatavate dumpinguvastaste tollimaksude läbivaatamist. Ka ei ole kättesaadavad andmed, mis lubaksid neile kehtestada individuaalse dumpingumäära. Kõnealused järeldused tehti asjaomastele pooltele teatavaks, kumbki neist ei ole esitanud omapoolseid märkusi ega esitanud täiendavat teavet.

2.   Taiwan

| (50) | Kolm äriühingut Taiwani neljast äriühingust, kelle suhtes käesoleval ajal kohaldatakse individuaalseid tollimakse, tegid käesoleva uurimise ajal koostööd. Nendest ühe puhul leiti käesoleval uurimisel, et äriühingu dumpingumarginaal on langenud miinimumtasemele. Teise äriühingu puhul langes dumpingumarginaal esialgse uurimisperioodi 7,8 %-lt 4,6 %-le käesoleval uurimisperioodil. Seoses olukorraga Korea Vabariigis, oli selle peamiseks põhjuseks, et kuigi nende äriühingute puhul normaalväärtused ja omamaise müügi hinnad kasvasid võrreldes esialgse uurimise andmetega, kasvasid müügihinnad ühenduse turul siiski suurema marginaali võrra. Taiwani puhul leiti, et ühendusse eksportimise hinnad olid käesoleval uurimisperioodil keskmiselt 42 % kõrgemad kui esialgsel uurimiseperioodil kindlaks määratud ekspordihinnad. Nende äriühingute puhul leiti ka, et nende tootmisvõimsuse rakendamisaste oli sarnane Korea äriühingute tootmisvõimsuse rakendamisastmega. Ka ei olnud kõnealustel äriühingutel plaanis olemasolevat tootmisvõimsust tõsta. |
| --- | --- |

(50)

Kolm äriühingut Taiwani neljast äriühingust, kelle suhtes käesoleval ajal kohaldatakse individuaalseid tollimakse, tegid käesoleva uurimise ajal koostööd. Nendest ühe puhul leiti käesoleval uurimisel, et äriühingu dumpingumarginaal on langenud miinimumtasemele. Teise äriühingu puhul langes dumpingumarginaal esialgse uurimisperioodi 7,8 %-lt 4,6 %-le käesoleval uurimisperioodil. Seoses olukorraga Korea Vabariigis, oli selle peamiseks põhjuseks, et kuigi nende äriühingute puhul normaalväärtused ja omamaise müügi hinnad kasvasid võrreldes esialgse uurimise andmetega, kasvasid müügihinnad ühenduse turul siiski suurema marginaali võrra. Taiwani puhul leiti, et ühendusse eksportimise hinnad olid käesoleval uurimisperioodil keskmiselt 42 % kõrgemad kui esialgsel uurimiseperioodil kindlaks määratud ekspordihinnad. Nende äriühingute puhul leiti ka, et nende tootmisvõimsuse rakendamisaste oli sarnane Korea äriühingute tootmisvõimsuse rakendamisastmega. Ka ei olnud kõnealustel äriühingutel plaanis olemasolevat tootmisvõimsust tõsta.

| (51) | Kolmas koostööd teinud äriühing, kelle suhtes praegu kohaldatakse individuaalset tollimaksu, esitas tõendid, et ta ei eksportinud asjakohast toodet ühendusse käesoleva uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(51)

Kolmas koostööd teinud äriühing, kelle suhtes praegu kohaldatakse individuaalset tollimaksu, esitas tõendid, et ta ei eksportinud asjakohast toodet ühendusse käesoleva uurimisperioodi jooksul.

| (52) | Peale selle tegi uurimise ajal koostööd üks Taiwani äriühing, kes ei eksportinud kõnealust toodet ühendusse esialgse uurimise korral. Selle äriühingu dumpingumarginaal on 10,7 %. |
| --- | --- |

(52)

Peale selle tegi uurimise ajal koostööd üks Taiwani äriühing, kes ei eksportinud kõnealust toodet ühendusse esialgse uurimise korral. Selle äriühingu dumpingumarginaal on 10,7 %.

| (53) | Kolme koostööd teinud tootja puhul, kes eksportisid PETd ühendusse käesoleva uurimisperioodi jooksul, ei ole alust arvata, et käesoleva ja esialgse uurimise võrdlemisel ilmnenud muutused, eriti ühendusse eksportimise hindade tõus, võiksid olla ebapüsivad. Sellepärast käsitletakse kõnealuste äriühingute dumpingumarginaale, mis on arvutatud käesoleva uurimisega seoses esitatud andmete põhjal, usaldusväärsetena. |
| --- | --- |

(53)

Kolme koostööd teinud tootja puhul, kes eksportisid PETd ühendusse käesoleva uurimisperioodi jooksul, ei ole alust arvata, et käesoleva ja esialgse uurimise võrdlemisel ilmnenud muutused, eriti ühendusse eksportimise hindade tõus, võiksid olla ebapüsivad. Sellepärast käsitletakse kõnealuste äriühingute dumpingumarginaale, mis on arvutatud käesoleva uurimisega seoses esitatud andmete põhjal, usaldusväärsetena.

| (54) | Tootja puhul, kes tegi koostööd, kuid ei eksportinud PETd ühendusse käesoleva uurimisperioodi jooksul, ei ole tõendeid, mis õigustaksid tema suhtes praegu kohaldatavate dumpinguvastaste tollimaksude läbivaatamist. Seetõttu on peetud asjakohaseks mitte muuta praegust marginaali. Korea puhul ei ole kättesaadavaid andmeid, mis võimaldaksid kõnealusele äriühingule kehtestada individuaalse marginaali. Asjaomane pool ei teinud pärast järelduste teatavakstegemist märkusi ega esitanud täiendavat informatsiooni. |
| --- | --- |

(54)

Tootja puhul, kes tegi koostööd, kuid ei eksportinud PETd ühendusse käesoleva uurimisperioodi jooksul, ei ole tõendeid, mis õigustaksid tema suhtes praegu kohaldatavate dumpinguvastaste tollimaksude läbivaatamist. Seetõttu on peetud asjakohaseks mitte muuta praegust marginaali. Korea puhul ei ole kättesaadavaid andmeid, mis võimaldaksid kõnealusele äriühingule kehtestada individuaalse marginaali. Asjaomane pool ei teinud pärast järelduste teatavakstegemist märkusi ega esitanud täiendavat informatsiooni.

D.   ETTEPANEK DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

| (55) | Pidades silmas muutunud asjaolude püsivuse ja dumpingu kohta tehtud järeldusi, tuleb Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva asjakohase toote impordiga seotud praegusi dumpinguvastaseid meetmeid muuta, nii et need kajastaksid leitud uusi dumpingumarginaale. |
| --- | --- |

(55)

Pidades silmas muutunud asjaolude püsivuse ja dumpingu kohta tehtud järeldusi, tuleb Korea Vabariigist ja Taiwanist pärineva asjakohase toote impordiga seotud praegusi dumpinguvastaseid meetmeid muuta, nii et need kajastaksid leitud uusi dumpingumarginaale.

| (56) | Asjaolu, et PET hinnad võivad kõikuda koos toornafta hindade kõikumisega, ei tohi kaasa tuua kõrgemaid tollimakse. Sellepärast peeti vajalikuks, et muudetud tollimakse väljendataks erisummana tonni kohta. Sellist lähenemist järgiti esialgses uurimises. |
| --- | --- |

(56)

Asjaolu, et PET hinnad võivad kõikuda koos toornafta hindade kõikumisega, ei tohi kaasa tuua kõrgemaid tollimakse. Sellepärast peeti vajalikuks, et muudetud tollimakse väljendataks erisummana tonni kohta. Sellist lähenemist järgiti esialgses uurimises.

| (57) | Äriühingute dumpinguvastase tollimaksu individuaalmäärad kehtestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need individuaalmäärad asjaomaste äriühingutega seotud ja selle uurimise käigus tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud äriühingute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud äriühing, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(57)

Äriühingute dumpinguvastase tollimaksu individuaalmäärad kehtestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast kajastavad need individuaalmäärad asjaomaste äriühingutega seotud ja selle uurimise käigus tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning toodetud käesoleva määruse regulatiivosas nimetatud äriühingute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühinguga seotud äriühing, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (58) | Tehakse ettepanek kehtestada äriühingutele, kes eksportisid PETd ühendusse uurimisperioodi jooksul, järgmised dumpinguvastased tollimaksud:









  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal | Dumpinguvastase tollimaksu määr | Ettepandav tollimaks
  (euro/t) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Korea Vabariik | Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd. | 1,2 % | 0,0 % | 0 |
| SK Chemicals Co. Ltd. | 0,0 % | 0,0 % | 0 |
| KP Chemical Corp. | 0,1 % | 0,0 % | 0 |
| Taiwan | Far Eastern Textile Ltd. | 0,0 % | 0,0 % | 0 |
| Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 3,1 % | 3,1 % | 24,5 |
| Hualon Corp. | 9,6 % | 9,6 % | 81,9 |

(58)

Tehakse ettepanek kehtestada äriühingutele, kes eksportisid PETd ühendusse uurimisperioodi jooksul, järgmised dumpinguvastased tollimaksud:

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal

Dumpinguvastase tollimaksu määr

Ettepandav tollimaks

(euro/t)

Korea Vabariik

Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd.

1,2 %

0,0 %

0

SK Chemicals Co. Ltd.

0,0 %

0,0 %

0

KP Chemical Corp.

0,1 %

0,0 %

0

Taiwan

Far Eastern Textile Ltd.

0,0 %

0,0 %

0

Shinkong Synthetic Fibers Corp.

3,1 %

3,1 %

24,5

Hualon Corp.

9,6 %

9,6 %

81,9

| (59) | Vastavalt põhjenduses 45 kirjeldatud läbivaadatud dumpingu marginaalile peaks Taiwani puhul dumpinguvastast jääktollimaksu suurendama 143,4 euroni tonni kohta. |
| --- | --- |

(59)

Vastavalt põhjenduses 45 kirjeldatud läbivaadatud dumpingu marginaalile peaks Taiwani puhul dumpinguvastast jääktollimaksu suurendama 143,4 euroni tonni kohta.

E.   LÕPPSÄTE

| (60) | Huvitatud isikutele teatati kõikidest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti muuta kehtivat määrust. Märkusi ei saadud, |
| --- | --- |

(60)

Huvitatud isikutele teatati kõikidest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti muuta kehtivat määrust. Märkusi ei saadud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Tabel määruse (EÜ) nr 2604/2000 artikli 1 lõikes 2 asendatakse järgmise tabeliga:

| “Riik | Dumpinguvastane tollimaks
  (euro/t) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| India | 181,7 | A999 |
| Indoneesia | 187,7 | A999 |
| Malaisia | 160,1 | A999 |
| Korea | 148,3 | A999 |
| Taiwan | 143,4 | A999 |
| Tai | 83,2 | A999” |

“Riik

Dumpinguvastane tollimaks

(euro/t)

TARICi lisakood

India

181,7

A999

Indoneesia

187,7

A999

Malaisia

160,1

A999

Korea

148,3

A999

Taiwan

143,4

A999

Tai

83,2

A999”

2.   Tabel artikli 1 lõikes 3 asendatakse järgmise tabeliga:

| “Riik | Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks
  (euro/t) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Pearl Engineering Polymers Limited | 130,8 | A182 |
| India | Reliance Industries Limited | 181,7 | A181 |
| India | Elque Polyesters Limited | 200,9 | A183 |
| India | Futura Polymers Limited | 161,2 | A184 |
| Indoneesia | P.T. Bakrie Kasei Corporation | 187,7 | A191 |
| Indoneesia | P.T. Indorama Synthetics Tbk | 92,1 | A192 |
| Indoneesia | P.T. Polypet Karyapersada | 178,9 | A193 |
| Malaisia | Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. | 36,0 | A186 |
| Malaisia | MpI Poyester Industries Sdn. Bhd. | 160,1 | A185 |
| Korea Vabariik | Daehan Synthetic Fiber Co., Limited | 0 | A194 |
| Korea Vabariik | Honam Petrochemical Corporation | 101,4 | A195 |
| Korea Vabariik | SK Chemicals Co., Limited | 0 | A196 |
| Korea Vabariik | Tongkong Corporation | 148,3 | A197 |
| Korea Vabariik | KP Chemical Corporation | 0 | A577 |
| Taiwan | Far Eastern Textile Limited | 0 | A188 |
| Taiwan | Tuntex Distinct Corporation | 69,5 | A198 |
| Taiwan | Shingkong Synthetic Fibers Corporation | 24,5 | A189 |
| Taiwan | Hualon Corporation | 81,9 | A578 |
| Tai | Thai Shingkong Industry Corporation Limited | 83,2 | A190 |
| Tai | Indo Pet (Thailand) Ltd | 83,2 | A468” |

“Riik

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

(euro/t)

TARICi lisakood

India

Pearl Engineering Polymers Limited

130,8

A182

India

Reliance Industries Limited

181,7

A181

India

Elque Polyesters Limited

200,9

A183

India

Futura Polymers Limited

161,2

A184

Indoneesia

P.T. Bakrie Kasei Corporation

187,7

A191

Indoneesia

P.T. Indorama Synthetics Tbk

92,1

A192

Indoneesia

P.T. Polypet Karyapersada

178,9

A193

Malaisia

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.

36,0

A186

Malaisia

MpI Poyester Industries Sdn. Bhd.

160,1

A185

Korea Vabariik

Daehan Synthetic Fiber Co., Limited

0

A194

Korea Vabariik

Honam Petrochemical Corporation

101,4

A195

Korea Vabariik

SK Chemicals Co., Limited

0

A196

Korea Vabariik

Tongkong Corporation

148,3

A197

Korea Vabariik

KP Chemical Corporation

0

A577

Taiwan

Far Eastern Textile Limited

0

A188

Taiwan

Tuntex Distinct Corporation

69,5

A198

Taiwan

Shingkong Synthetic Fibers Corporation

24,5

A189

Taiwan

Hualon Corporation

81,9

A578

Tai

Thai Shingkong Industry Corporation Limited

83,2

A190

Tai

Indo Pet (Thailand) Ltd

83,2

A468”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 301, 30.11.2000, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 823/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 7).

2

(3)  ELT C 120, 22.5.2003, lk 13.

3

(4)  ELT C 120, 22.5.2003, lk 9.

4

(5)  ELT L 52, 21.2.2004, lk 5.

5

(6)  ELT L 271, 19.8.2004, lk 1.

6

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/9

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 84/2005,

18. jaanuar 2005,

millega muudetakse määruse (EÜ) nr 2042/2000, (millega kehtestatakse Jaapanist pärinevate telekaamerasüsteemide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) lisa

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi “algmäärus”),

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   EELNENUD MENETLUSED

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1015/94 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Jaapanist pärinevate telekaamerasüsteemide impordile. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 1015/94 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu Jaapanist pärinevate telekaamerasüsteemide impordile.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1015/94 artikli 1 lõike 3 punktis e jättis nõukogu dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalast selgesti välja kõnealuse määruse lisas (edaspidi “lisa”) loetletud erialaseks kasutamiseks mõeldud kõrgekvaliteedilised kaamerasüsteemid, mis oma tehniliste omaduste poolest kuuluvad määruse (EÜ) nr 1015/94 artikli 1 lõikes 2 esitatud tootemääratluse alla, kuid mida ei saa käsitleda telekaamerasüsteemidena. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1015/94 artikli 1 lõike 3 punktis e jättis nõukogu dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalast selgesti välja kõnealuse määruse lisas (edaspidi “lisa”) loetletud erialaseks kasutamiseks mõeldud kõrgekvaliteedilised kaamerasüsteemid, mis oma tehniliste omaduste poolest kuuluvad määruse (EÜ) nr 1015/94 artikli 1 lõikes 2 esitatud tootemääratluse alla, kuid mida ei saa käsitleda telekaamerasüsteemidena.

| (3) | Nõukogu muutis oktoobris 1995 nõukogu määrust (EÜ) nr 1015/94 määrusega (EÜ) nr 2474/95 (3) eelkõige samasuguse toote määratluse osas ja teatavate erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide osas, mis selgesõnaliselt vabastati lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu muutis oktoobris 1995 nõukogu määrust (EÜ) nr 1015/94 määrusega (EÜ) nr 2474/95 (3) eelkõige samasuguse toote määratluse osas ja teatavate erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide osas, mis selgesõnaliselt vabastati lõplikust dumpinguvastasest tollimaksust.

| (4) | Oktoobris 1997 muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1952/97 (4) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrasid kahe äriühingu, s.o Sony Corporation’i ja Ikegami Tsushinki Co. Ltd puhul kooskõlas algmääruse artikliga 12. Peale selle jättis nõukogu dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalast selgesti välja teatavad uued erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemid, lisades need lisasse. |
| --- | --- |

(4)

Oktoobris 1997 muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1952/97 (4) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrasid kahe äriühingu, s.o Sony Corporation’i ja Ikegami Tsushinki Co. Ltd puhul kooskõlas algmääruse artikliga 12. Peale selle jättis nõukogu dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalast selgesti välja teatavad uued erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemid, lisades need lisasse.

| (5) | Jaanuaris 1999 ja jaanuaris 2000 muutis nõukogu määrustega (EÜ) nr 193/1999 (5) ja (EÜ) nr 176/2000 (6) määrust (EÜ) nr 1015/94, lisades lisasse teatavad erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide ajakohastatud mudelid ja jättes need seega välja lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalast. Oktoobris 2004 muutis nõukogu määrusega (EÜ) 1754/2004 (7) määrust (EÜ) nr 176/2000. |
| --- | --- |

(5)

Jaanuaris 1999 ja jaanuaris 2000 muutis nõukogu määrustega (EÜ) nr 193/1999 (5) ja (EÜ) nr 176/2000 (6) määrust (EÜ) nr 1015/94, lisades lisasse teatavad erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide ajakohastatud mudelid ja jättes need seega välja lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalast. Oktoobris 2004 muutis nõukogu määrusega (EÜ) 1754/2004 (7) määrust (EÜ) nr 176/2000.

| (6) | Septembris 2000 kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2042/2000 (8) lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1015/94 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(6)

Septembris 2000 kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2042/2000 (8) lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati määrusega (EÜ) nr 1015/94 vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2.

| (7) | Jaanuaris 2001 ja mais 2001 muutis nõukogu määrustega (EÜ) nr 198/2001 (9) ja (EÜ) nr 951/2001 (10) määrust (EÜ) nr 2042/2000, lisades lisasse teatavad erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide ajakohastatud mudelid ja jättes need välja lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(7)

Jaanuaris 2001 ja mais 2001 muutis nõukogu määrustega (EÜ) nr 198/2001 (9) ja (EÜ) nr 951/2001 (10) määrust (EÜ) nr 2042/2000, lisades lisasse teatavad erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide ajakohastatud mudelid ja jättes need välja lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalast.

| (8) | Septembris 2001, pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1900/2001 (11) lõpliku dumpinguvastase tollimaksumäära, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2042/2000 eksportiva tootja Hitachi Denshi Ltd telekaamerasüsteemide impordile. |
| --- | --- |

(8)

Septembris 2001, pärast algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast vahepealset läbivaatamist kinnitas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1900/2001 (11) lõpliku dumpinguvastase tollimaksumäära, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 2042/2000 eksportiva tootja Hitachi Denshi Ltd telekaamerasüsteemide impordile.

| (9) | Septembris 2002 muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1696/2002 (12) määrust (EÜ) nr 2042/2000, lisades lisasse teatavad erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide ajakohastatud mudelid ja jättes need välja lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(9)

Septembris 2002 muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 1696/2002 (12) määrust (EÜ) nr 2042/2000, lisades lisasse teatavad erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide ajakohastatud mudelid ja jättes need välja lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalast.

| (10) | Aprillis 2004 muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 825/2004 määrust (EÜ) nr 2042/2000, lisades lisasse teatavad erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide ajakohastatud mudelid ja jättes need välja lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(10)

Aprillis 2004 muutis nõukogu määrusega (EÜ) nr 825/2004 määrust (EÜ) nr 2042/2000, lisades lisasse teatavad erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide ajakohastatud mudelid ja jättes need välja lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisalast.

B.   UUSI ERIALASEKS KASUTAMISEKS MÕELDUD KAAMERASÜSTEEMIDE MUDELEID KÄSITLEV UURIMINE

1.   Menetlus

| (11) | Kaks Jaapani eksportivat tootjat, nimelt Sony Corporation (edaspidi “Sony”) ja Victor Company of Japan Limited (edaspidi “JVC”) – teatasid komisjonile, et nad soovivad tuua ühenduse turule erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide uued mudelid ja taotlesid komisjonilt kõnealuste uute süsteemide, sh nende lisaseadmete lisamist määruse (EÜ) nr 2042/2000 lisasse ja seega nende vabastamist dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(11)

Kaks Jaapani eksportivat tootjat, nimelt Sony Corporation (edaspidi “Sony”) ja Victor Company of Japan Limited (edaspidi “JVC”) – teatasid komisjonile, et nad soovivad tuua ühenduse turule erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemide uued mudelid ja taotlesid komisjonilt kõnealuste uute süsteemide, sh nende lisaseadmete lisamist määruse (EÜ) nr 2042/2000 lisasse ja seega nende vabastamist dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamisalast.

| (12) | Komisjon teavitas vastavalt ühenduse tootmisharu ja alustas uurimist, et teha kindlaks, kas vaatlusalused tooted jäävad dumpinguvastaste tollimaksude reguleerimisalasse ja kas tuleks vastavalt muuta ka määruse (EÜ) nr 2042/2000 regulatiivosa. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon teavitas vastavalt ühenduse tootmisharu ja alustas uurimist, et teha kindlaks, kas vaatlusalused tooted jäävad dumpinguvastaste tollimaksude reguleerimisalasse ja kas tuleks vastavalt muuta ka määruse (EÜ) nr 2042/2000 regulatiivosa.

2.   Uuritavad mudelid

| (13) | Vabastamistaotlused saadi alljärgnevate kaamerasüsteemide mudelite kohta koos asjakohaste tehniliste andmetega:






  i) | Sony:







  — | pildinäidik HDVF-C30W |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Vabastamistaotlused saadi alljärgnevate kaamerasüsteemide mudelite kohta koos asjakohaste tehniliste andmetega:

i)

Sony:

—

pildinäidik HDVF-C30W

| ii) | JVC:







  — | kaamerakere KY-F560E |
| --- | --- | --- |

ii)

JVC:

—

kaamerakere KY-F560E

Sony pildinäidikut tutvustati kui mudelit, mida saab kasutada vaid helivideokaameratega, kaameratega, mis jäävad määruse (EÜ) nr 2042/2000 reguleerimisalast välja. JVC mudelit tutvustati kui erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamera ajakohastatud mudelit, mis on juba arvatud välja kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest.

3.   Järeldused

i)   Pildinäidik HDVF-C30W

| (14) | Leiti, et pildinäidik HDVF-C30W langeb määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 2 punktis b esitatud tootemääratluse alla. Seda võib siiski kasutada vaid kaamerakeredega, mis ei lange selle määruse artikli 1 lõike 2 punktis a esitatud tootemääratluse alla. Eeskätt on kõnealuste kaamerakerede signaali-müra suhe 54 dB, samas kui kaamerakerede kirjeldus määruses (EÜ) nr 2042/2000 nõuab, et see oleks normaaltugevusel vähemalt 55 dB. Seepärast otsustati, et kõnealust pildinäidikut tuleks käsitleda määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 3 punktis e esitatud määratluse alla kuuluva erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemina. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune pildinäidik arvata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja ja lisada nõukogu määruse (EÜ) nr 2042/2000 lisasse. |
| --- | --- |

(14)

Leiti, et pildinäidik HDVF-C30W langeb määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 2 punktis b esitatud tootemääratluse alla. Seda võib siiski kasutada vaid kaamerakeredega, mis ei lange selle määruse artikli 1 lõike 2 punktis a esitatud tootemääratluse alla. Eeskätt on kõnealuste kaamerakerede signaali-müra suhe 54 dB, samas kui kaamerakerede kirjeldus määruses (EÜ) nr 2042/2000 nõuab, et see oleks normaaltugevusel vähemalt 55 dB. Seepärast otsustati, et kõnealust pildinäidikut tuleks käsitleda määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 3 punktis e esitatud määratluse alla kuuluva erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemina. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune pildinäidik arvata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja ja lisada nõukogu määruse (EÜ) nr 2042/2000 lisasse.

| (15) | Vastavalt väljakujunenud ühenduse institutsioonide tavadele tuleks kõnealune mudel vabastada tollimaksust alates kuupäevast, mil asjakohane vabastamistaotlus jõuab komisjoni talitusteni. Seega tuleks kõik 1. aprillil 2003. aastal või edaspidi imporditud pildinäidikud HDVF-C30W vabastada tollimaksust. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt väljakujunenud ühenduse institutsioonide tavadele tuleks kõnealune mudel vabastada tollimaksust alates kuupäevast, mil asjakohane vabastamistaotlus jõuab komisjoni talitusteni. Seega tuleks kõik 1. aprillil 2003. aastal või edaspidi imporditud pildinäidikud HDVF-C30W vabastada tollimaksust.

ii)   Kaamerakere KY-F560E

| (16) | Leiti, et kuigi kaamerakere KY-F560E langeb määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 2 punktis a esitatud tootemääratluse alla, kasutatakse seda peamiselt tehnilistel ja meditsiinilistel eesmärkidel. Seepärast otsustati, et kõnealust pildinäidikut tuleks käsitleda määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 3 punktis e esitatud määratluse alla kuuluva erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemina. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune pildinäidik arvata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja ja lisada määruse (EÜ) nr 2042/2000 lisasse. |
| --- | --- |

(16)

Leiti, et kuigi kaamerakere KY-F560E langeb määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 2 punktis a esitatud tootemääratluse alla, kasutatakse seda peamiselt tehnilistel ja meditsiinilistel eesmärkidel. Seepärast otsustati, et kõnealust pildinäidikut tuleks käsitleda määruse (EÜ) nr 2042/2000 artikli 1 lõike 3 punktis e esitatud määratluse alla kuuluva erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemina. Sellest tulenevalt tuleks kõnealune pildinäidik arvata kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast välja ja lisada määruse (EÜ) nr 2042/2000 lisasse.

| (17) | Vastavalt väljakujunenud ühenduse institutsioonide tavadele tuleks kõnealune mudel vabastada tollimaksust alates kuupäevast, mil asjakohane vabastamistaotlus jõuab komisjoni talitusteni. Seega tuleks kõik 15. aprillil 2004. aastal või edaspidi imporditud pildinäidikud JVC – kaamerakere KY-F560E vabastada tollimaksust. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt väljakujunenud ühenduse institutsioonide tavadele tuleks kõnealune mudel vabastada tollimaksust alates kuupäevast, mil asjakohane vabastamistaotlus jõuab komisjoni talitusteni. Seega tuleks kõik 15. aprillil 2004. aastal või edaspidi imporditud pildinäidikud JVC – kaamerakere KY-F560E vabastada tollimaksust.

4.   Huvitatud isikute teavitamine ja järeldused

| (18) | Komisjon teavitas ühenduse tootmisharu ja telekaamerasüsteemide importijaid tehtud järeldustest ning andis neile võimaluse seisukohtade esitamiseks. Ükski isik ei esitanud vastuväiteid komisjoni järelduste kohta. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon teavitas ühenduse tootmisharu ja telekaamerasüsteemide importijaid tehtud järeldustest ning andis neile võimaluse seisukohtade esitamiseks. Ükski isik ei esitanud vastuväiteid komisjoni järelduste kohta.

| (19) | Eespool toodu põhjal tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 2042/2000, |
| --- | --- |

(19)

Eespool toodu põhjal tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 2042/2000,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2042/2000 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

1.   Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse järgmiste eksportivate tootjate valmistatud ja ühendusse eksporditud mudelite impordile:

| a) | Sony alates 1. aprillist 2003:






  — | pildinäidik HDVF-C30W; |
| --- | --- | --- |

a)

Sony alates 1. aprillist 2003:

—

pildinäidik HDVF-C30W;

| b) | JVC alates 15. aprillist 2004:






  — | kaamerakere KY-F560E. |
| --- | --- | --- |

b)

JVC alates 15. aprillist 2004:

—

kaamerakere KY-F560E.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  EÜT L 111, 30.4.1994, lk. 106. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 176/2000 (EÜT L 22, 27.1.2000, lk 29).

2

(3)  EÜT L 255, 25.10.1995, lk 11.

3

(4)  EÜT L 276, 9.10.1997, lk 20.

4

(5)  EÜT L 22, 29.1.1999, lk 10.

5

(6)  EÜT L 22, 27.1.2000, lk 29.

6

(7)  ELT L 313, 12.10.2004, lk 1.

7

(8)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 38. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 825/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 12).

8

(9)  EÜT L 30, 1.2.2001, lk 1.

9

(10)  EÜT L 134, 17.5.2001, lk 18.

10

(11)  EÜT L 261, 29.9.2001, lk 3.

11

(12)  EÜT L 259, 27.9.2002, lk 1.

12

---

LISA

“LISA

Meetmete kohaldamisest vabastatud erialaseks kasutamiseks mõeldud kaamerasüsteemid, mida ei kasutata telekaamerasüsteemidena (teleülekandeks)

| Äriühingu nimi | Kaamerakered | Pildinäidik | Kaamera juhtpult | Juhtpaneel | Peajuhtseade (1) | Kaamera adapterid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sony | DXC-M7PK
  DXC-M7P
  DXC-M7PH
  DXC-M7PK/1
  DXC-M7P/1
  DXC-M7PH/1
  DXC-327PK
  DXC-327PL
  DXC-327PH
  DXC-327APK
  DXC-327APL
  DXC-327AH
  DXC-537PK
  DXC-537PL
  DXC-537PH
  DXC-537APK
  DXC-537APL
  DXC-537APH
  EVW-537PK
  EVW-327PK
  DXC-637P
  DXC-637PK
  DXC-637PL
  DXC-637PH
  PVW-637PK
  PVW-637PL
  DXC-D30PF
  DXC-D30PK
  DXC-D30PL
  DXC-D30PH
  DSR-130PF
  DSR-130PK
  DSR-130PL
  PVW-D30PF
  PVW-D30PK
  PVW-D30PL
  DXC-327BPF
  DXC-327BPK
  DXC-327BPL
  DXC-327BPH
  DXC-D30WSP (2)

  DXC-D35PH (2)

  DXC-D35PL (2)

  DXC-D35PK (2)

  DXC-D35WSPL (2)

  DSR-135PL (2) | DXF-3000CE
  DXF-325CE
  DXF-501CE
  DXF-M3CE
  DXF-M7CE
  DXF-40CE
  DXF-40ACE
  DXF-50CE
  DXF-601CE
  DXF-40BCE
  DXF-50BCE
  DXF-701CE
  DXF-WSCE (2)

  DXF-801CE (2)

  HDVF-C30W (2) | CCU-M3P
  CCU-M5P
  CCU-M7P
  CUU-M5AP (2) | RM-M7G
  RM-M7E (2) | –— | CA-325P
  CA-325AP
  CA-325B
  CA-327P
  CA-537P
  CA-511
  CA-512P
  CA-513
  VCT-U14 (2) |
| Ikegami | HC-340
  HC-300
  HC-230
  HC-240
  HC-210
  HC-390
  LK-33
  HDL-30MA
  HDL-37
  HC-400 (2)

  HC-400W (2)

  HDL-37E
  HDL-10
  HDL-40 | VF15-21/22
  VF-4523
  VF15-39
  VF15-46 (2)

  VF5040 (2)

  VF5040W (2) | MA-200/230
  MA-200A (2)

  MA-400 (2)

  CCU-37
  CCU-10 | RCU-240
  RCU-390 (2)

  RCU-400 (2)

  RCU-240A | — | CA-340
  CA-300
  CA-230
  CA-390
  CA-400 (2)

  CA-450 (2) |
| Hitachi | HV-C10F
  Z-ONE (L)
  Z-ONE (H)
  Z-ONE
  Z-ONE A (L)
  Z-ONE A (H)
  Z-ONE A (F)
  Z-ONE A
  Z-ONE B (L) | GM-51 (2) | RC-C1
  RC-C10
  RU-C10
  RU-Z1 (B)
  RU-Z1 (C)
  RU-Z1
  RC-C11
  RU-Z2
  RC-Z1 | — | — | CA-Z1HB
  CA-C10
  CA-C10SP
  CA-C10SJA
  CA-C10M
  CA-C10B
  CA-Z1A (2)

  CA-Z31 (2)

  CA-Z32 (2)

  CA-ZD1 (2) |
| Z-ONE B (H)
  Z-ONE B (F)
  Z-ONE B
  Z-ONE B (M)
  Z-ONE B (R)
  FP-C10 (B)
  FP-C10 (C)
  FP-C10 (D)
  FP-C10 (G)
  FP-C10 (L)
  FP-C10 (R)
  FP-C10 (S)
  FP-C10 (V)
  FP-C10 (F)
  FP-C10
  FP-C10 A
  FP-C10 A (A)
  FP-C10 A (B)
  FP-C10 A (C)
  FP-C10 A (D)
  FP-C10 A (F)
  FP-C10 A (G)
  FP-C10 A (H)
  FP-C10 A (L)
  FP-C10 A (R)
  FP-C10 A (S)
  FP-C10 A (T)
  FP-C10 A (V)
  FP-C10 A (W)
  Z-ONE C (M)
  Z-ONE C (R)
  Z-ONE C (F)
  Z-ONE C
  HV-C20
  HV-C20M
  Z-ONE-D
  Z-ONE-D (A)
  Z-ONE-D (B)
  Z-ONE-D (C)
  Z-ONE.DA (2)

  V-21 (2)

  V-21W (2) | | RC-Z11
  RC-Z2
  RC-Z21
  RC-Z2A (2)

  RC-Z21A (2)

  RU-Z3 (2)

  RC-Z3 (2) | | | |
| Matsushita | WV-F700
  WV-F700A
  WV-F700SHE
  WV-F700ASHE
  WV-F700BHE
  WV-F700ABHE
  WV-F700MHE
  WV-F350 | WV-VF65BE
  WV-VF40E
  WV-VF39E
  WV-VF65BE (1)

  WV-VF40E (1)

  WV-VF42E
  WV-VF65B
  AW-VF80 | WV-RC700/B
  WV-RC700/G
  WV-RC700A/B
  WV-RC700A/G
  WV-RC36/B
  WV-RC36/G
  WV-RC37/B
  WV-RC37/G | — | — | WV-AD700SE
  WV-AD700ASE
  WV-AD700ME
  WV-AD250E
  WV-AD500E (1)

  AW-AD500AE
  AW-AD700BSE |
| WV-F350HE
  WV-F350E
  WV-F350AE
  WV-F350DE
  WV-F350ADE
  WV-F500HE (1)

  WV-F-565HE
  AW-F575HE
  AW-E600
  AW-E800
  AW-E800A
  AW-E650
  AW-E655
  AW-E750 | | WV-CB700E
  WV-CB700AE
  WV-CB700E (1)

  WV-CB700AE (1)

  WV-RC700/B (1)

  WV-RC700/G (1)

  WV-RC700A/B (1)

  WV-RC700A/G (1)

  WV-RC550/G
  WV-RC550/B
  WV-RC700A
  WV-CB700A
  WV-RC550
  WV-CB550
  AW-RP501
  AW-RP505 | | | |
| JVC | KY-35E
  KY-27ECH
  KY-19ECH
  KY-17FITECH
  KY-17BECH
  KY-F30FITE
  KY-F30BE
  KY-F560E
  KY-27CECH
  KH-100U
  KY-D29ECH
  KY-D29WECH (2) | VF-P315E
  VF-P550E
  VF-P10E
  VP-P115E
  VF-P400E
  VP-P550BE
  VF-P116
  VF-P116WE (2)

  VF-P550WE (2) | RM-P350EG
  RM-P200EG
  RM-P300EG
  RM-LP80E
  RM-LP821E
  RM-LP35U
  RM-LP37U
  RM-P270EG
  RM-P210E | — | — | KA-35E
  KA-B35U
  KA-M35U
  KA-P35U
  KA-27E
  KA-20E
  KA-P27U
  KA-P20U
  KA-B27E
  KA-B20E
  KA-M20E
  KA-M27E |
| Olympus | MAJ-387N
  MAJ-387I | | OTV-SX 2
  OTV-S5
  OTV-S6 | | | |
| Camera OTV-SX” |

Äriühingu nimi

Kaamerakered

Pildinäidik

Kaamera juhtpult

Juhtpaneel

Peajuhtseade (1)

Kaamera adapterid

Sony

DXC-M7PK

DXC-M7P

DXC-M7PH

DXC-M7PK/1

DXC-M7P/1

DXC-M7PH/1

DXC-327PK

DXC-327PL

DXC-327PH

DXC-327APK

DXC-327APL

DXC-327AH

DXC-537PK

DXC-537PL

DXC-537PH

DXC-537APK

DXC-537APL

DXC-537APH

EVW-537PK

EVW-327PK

DXC-637P

DXC-637PK

DXC-637PL

DXC-637PH

PVW-637PK

PVW-637PL

DXC-D30PF

DXC-D30PK

DXC-D30PL

DXC-D30PH

DSR-130PF

DSR-130PK

DSR-130PL

PVW-D30PF

PVW-D30PK

PVW-D30PL

DXC-327BPF

DXC-327BPK

DXC-327BPL

DXC-327BPH

DXC-D30WSP (2)

DXC-D35PH (2)

DXC-D35PL (2)

DXC-D35PK (2)

DXC-D35WSPL (2)

DSR-135PL (2)

DXF-3000CE

DXF-325CE

DXF-501CE

DXF-M3CE

DXF-M7CE

DXF-40CE

DXF-40ACE

DXF-50CE

DXF-601CE

DXF-40BCE

DXF-50BCE

DXF-701CE

DXF-WSCE (2)

DXF-801CE (2)

HDVF-C30W (2)

CCU-M3P

CCU-M5P

CCU-M7P

CUU-M5AP (2)

RM-M7G

RM-M7E (2)

–—

CA-325P

CA-325AP

CA-325B

CA-327P

CA-537P

CA-511

CA-512P

CA-513

VCT-U14 (2)

Ikegami

HC-340

HC-300

HC-230

HC-240

HC-210

HC-390

LK-33

HDL-30MA

HDL-37

HC-400 (2)

HC-400W (2)

HDL-37E

HDL-10

HDL-40

VF15-21/22

VF-4523

VF15-39

VF15-46 (2)

VF5040 (2)

VF5040W (2)

MA-200/230

MA-200A (2)

MA-400 (2)

CCU-37

CCU-10

RCU-240

RCU-390 (2)

RCU-400 (2)

RCU-240A

—

CA-340

CA-300

CA-230

CA-390

CA-400 (2)

CA-450 (2)

Hitachi

HV-C10F

Z-ONE (L)

Z-ONE (H)

Z-ONE

Z-ONE A (L)

Z-ONE A (H)

Z-ONE A (F)

Z-ONE A

Z-ONE B (L)

GM-51 (2)

RC-C1

RC-C10

RU-C10

RU-Z1 (B)

RU-Z1 (C)

RU-Z1

RC-C11

RU-Z2

RC-Z1

—

—

CA-Z1HB

CA-C10

CA-C10SP

CA-C10SJA

CA-C10M

CA-C10B

CA-Z1A (2)

CA-Z31 (2)

CA-Z32 (2)

CA-ZD1 (2)

Z-ONE B (H)

Z-ONE B (F)

Z-ONE B

Z-ONE B (M)

Z-ONE B (R)

FP-C10 (B)

FP-C10 (C)

FP-C10 (D)

FP-C10 (G)

FP-C10 (L)

FP-C10 (R)

FP-C10 (S)

FP-C10 (V)

FP-C10 (F)

FP-C10

FP-C10 A

FP-C10 A (A)

FP-C10 A (B)

FP-C10 A (C)

FP-C10 A (D)

FP-C10 A (F)

FP-C10 A (G)

FP-C10 A (H)

FP-C10 A (L)

FP-C10 A (R)

FP-C10 A (S)

FP-C10 A (T)

FP-C10 A (V)

FP-C10 A (W)

Z-ONE C (M)

Z-ONE C (R)

Z-ONE C (F)

Z-ONE C

HV-C20

HV-C20M

Z-ONE-D

Z-ONE-D (A)

Z-ONE-D (B)

Z-ONE-D (C)

Z-ONE.DA (2)

V-21 (2)

V-21W (2)

RC-Z11

RC-Z2

RC-Z21

RC-Z2A (2)

RC-Z21A (2)

RU-Z3 (2)

RC-Z3 (2)

Matsushita

WV-F700

WV-F700A

WV-F700SHE

WV-F700ASHE

WV-F700BHE

WV-F700ABHE

WV-F700MHE

WV-F350

WV-VF65BE

WV-VF40E

WV-VF39E

WV-VF65BE (1)

WV-VF40E (1)

WV-VF42E

WV-VF65B

AW-VF80

WV-RC700/B

WV-RC700/G

WV-RC700A/B

WV-RC700A/G

WV-RC36/B

WV-RC36/G

WV-RC37/B

WV-RC37/G

—

—

WV-AD700SE

WV-AD700ASE

WV-AD700ME

WV-AD250E

WV-AD500E (1)

AW-AD500AE

AW-AD700BSE

WV-F350HE

WV-F350E

WV-F350AE

WV-F350DE

WV-F350ADE

WV-F500HE (1)

WV-F-565HE

AW-F575HE

AW-E600

AW-E800

AW-E800A

AW-E650

AW-E655

AW-E750

WV-CB700E

WV-CB700AE

WV-CB700E (1)

WV-CB700AE (1)

WV-RC700/B (1)

WV-RC700/G (1)

WV-RC700A/B (1)

WV-RC700A/G (1)

WV-RC550/G

WV-RC550/B

WV-RC700A

WV-CB700A

WV-RC550

WV-CB550

AW-RP501

AW-RP505

JVC

KY-35E

KY-27ECH

KY-19ECH

KY-17FITECH

KY-17BECH

KY-F30FITE

KY-F30BE

KY-F560E

KY-27CECH

KH-100U

KY-D29ECH

KY-D29WECH (2)

VF-P315E

VF-P550E

VF-P10E

VP-P115E

VF-P400E

VP-P550BE

VF-P116

VF-P116WE (2)

VF-P550WE (2)

RM-P350EG

RM-P200EG

RM-P300EG

RM-LP80E

RM-LP821E

RM-LP35U

RM-LP37U

RM-P270EG

RM-P210E

—

—

KA-35E

KA-B35U

KA-M35U

KA-P35U

KA-27E

KA-20E

KA-P27U

KA-P20U

KA-B27E

KA-B20E

KA-M20E

KA-M27E

Olympus

MAJ-387N

MAJ-387I

OTV-SX 2

OTV-S5

OTV-S6

Camera OTV-SX”

---

(1)  Nimetatakse ka peahäälestusseadmeks (MSU) või peajuhtpaneeliks (MCP).

1

(2)  Mudelid on vabastatud meetmete kohaldamisest tingimusel, et vastavaid triaksiaalsüsteeme ega -adaptereid ühenduse turul ei müüda.

2

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 85/2005,

20. jaanuar 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 20. jaanuari 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 125,5 |
| 204 | 91,6 |
| 212 | 169,4 |
| 248 | 157,0 |
| 999 | 135,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 137,0 |
| 220 | 229,0 |
| 999 | 183,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 156,5 |
| 204 | 158,2 |
| 999 | 157,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 54,8 |
| 204 | 47,4 |
| 212 | 51,1 |
| 220 | 48,0 |
| 448 | 35,9 |
| 999 | 47,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 64,5 |
| 999 | 64,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 66,6 |
| 204 | 84,7 |
| 400 | 77,7 |
| 464 | 149,6 |
| 624 | 76,6 |
| 999 | 91,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 54,1 |
| 999 | 54,1 |
| 0808 10 80 | 400 | 104,1 |
| 404 | 78,6 |
| 720 | 61,3 |
| 999 | 81,3 |
| 0808 20 50 | 388 | 100,7 |
| 400 | 88,5 |
| 720 | 59,5 |
| 999 | 82,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

125,5

204

91,6

212

169,4

248

157,0

999

135,9

0707 00 05

052

137,0

220

229,0

999

183,0

0709 90 70

052

156,5

204

158,2

999

157,4

0805 10 20

052

54,8

204

47,4

212

51,1

220

48,0

448

35,9

999

47,4

0805 20 10

204

64,5

999

64,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

66,6

204

84,7

400

77,7

464

149,6

624

76,6

999

91,0

0805 50 10

052

54,1

999

54,1

0808 10 80

400

104,1

404

78,6

720

61,3

999

81,3

0808 20 50

388

100,7

400

88,5

720

59,5

999

82,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 86/2005,

20. jaanuar 2005,

millega määratakse kindlaks melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 21. jaanuar 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 24 lõiget 4

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 23. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1422/95, milles sätestatakse melassi impordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad suhkrusektoris ja muudetakse määrust (EMÜ) nr 785/68, (2) nähakse ette, et melassi CIF-impordihind, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 785/68, (3) loetakse nn tüüpiliseks hinnaks. See hind tuleks kehtestada määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

| (2) | Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil. |
| --- | --- |

(2)

Tüüpiliste hindade kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kogu määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 3 ettenähtud teavet, välja arvatud nimetatud määruse artiklis 4 ettenähtud juhtudel, kui selle hinna võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 7 sätestatud meetodil.

| (3) | Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel. |
| --- | --- |

(3)

Kui kaup ei ole standardkvaliteediga, tuleb hinda vastavalt pakutava melassi kvaliteedile suurendada või vähendada määruse (EMÜ) nr 785/68 artikli 6 alusel.

| (4) | Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad. |
| --- | --- |

(4)

Kui kõnealuse toote käivitushind erineb tüüpilisest hinnast, tuleks määrata täiendavad imporditollimaksud määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 3 sätestatud tingimustel. Imporditollimaksude peatamise korral vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 tuleb kindlaks määrata nende imporditollimaksude erisummad.

| (5) | Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuste toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud tuleks kehtestada vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artikli 1 lõikele 2 ja artikli 3 lõikele 1.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 1 nimetatud toodete tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 141, 24.6.1995, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 79/2003 (EÜT L 13, 18.1.2003, lk 4).

2

(3)  EÜT L 145, 27.6.1968, lk 12. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1422/1995.

3

---

LISA

Melassi tüüpilised hinnad ja täiendavad imporditollimaksud suhkrusektoris alates 21. jaanuari 2005

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,32 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 10,70 | — | 0 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg kohta määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklis 5 osutatud peatamise kohaldamisel (1)

1703 10 00 (2)

10,32

—

0

1703 90 00 (2)

10,70

—

0

---

(1)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1422/95 artiklile 5 asendatakse nendele toodetele ühises tollitariifistikus kehtestatud imporditollimaksu määr selle summaga.

(2)  Fikseeritud hind määruse (EMÜ) nr 785/68 artiklis 1 määratletud standardkvaliteedi puhul.

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 87/2005,

20. jaanuar 2005,

millega kehtestatakse töötlemata valge suhkru ja toorsuhkru eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis a osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 sätetele tuleb valge suhkru ja toorsuhkru puhul, mis on denatureerimata ja mida eksporditakse edasise töötlemiseta, kehtestada toetused, võttes arvesse ühenduse turu ja maailmaturu olukorda, eelkõige nimetatud määruse artiklis 28 sätestatud hinna- ja kulutegureid. Vastavalt samale artiklile tuleks võtta arvesse ka kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (3) | Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta. |
| --- | --- |

(3)

Toorsuhkru puhul tuleb toetus määrata standardkvaliteedi kohta. See on määratletud määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisa II punktis. Lisaks kehtestatakse see toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõikele 4. Kristalliseerunud suhkru mõiste on määratletud komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruses (EÜ) nr 2135/95 suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta. (2) Sel viisil arvutatud toetust maitse- või värvilisanditega suhkru eest tuleb kohaldada selle sahharoosisisalduse järgi ning seega tuleb toetus määrata 1 % nimetatud sisalduse kohta.

| (4) | Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega. |
| --- | --- |

(4)

Erijuhtudel võib toetuse suuruse kehtestada muude õigusaktidega.

| (5) | Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kehtestada iga kahe nädala tagant. Seda võib vahepealsel perioodil muuta.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada.

| (7) | Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik. |
| --- | --- |

(7)

Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik.

| (8) | Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi. |
| --- | --- |

(8)

Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkursektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riigi puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi.

| (9) | Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses. |
| --- | --- |

(9)

Pidades silmas eespool sätestatut ja suhkruturu praegust olukorda ning eelkõige suhkru hindu või noteeringuid ühenduses ja maailmaturul, tuleks kehtestada toetused asjakohaste summade ulatuses.

| (10) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis a loetletud denatureerimata ja edasise töötlemiseta toodete ekspordil antavad toetused on kehtestatud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 214, 8.9.1995, lk 16.

2

---

LISA

TÖÖTLEMATA VALGE SUHKRU JA TOORSUHKRU EKSPORDITOETUSED 21. JAANUAR 2005

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 36,57 (1) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 36,57 (1) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 36,57 (1) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 36,57 (1) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3976 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kohta | 39,76 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg kohta | 39,76 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg kohta | 39,76 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3976 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

36,57 (1)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

36,57 (1)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg kohta

36,57 (1)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg kohta

36,57 (1)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3976

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg kohta

39,76

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg kohta

39,76

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg kohta

39,76

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3976

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia vabariik Makedoonia, välja arvatud nõukogu määruse 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduv suhkur.

---

(1)  Seda summat kohaldatakse 92 % saagisega toorsuhkru suhtes. Kui eksporditud toorsuhkru saagis ei ole 92 %, arvutatakse kohaldatav toetus vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 28 lõike 4 sätetele.

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 88/2005,

20. jaanuar 2005,

milles kehtestatakse töötlemata siirupite ja teatavate muude suhkrusektori toodete eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 alusel võib nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete maailmaturul kehtivate noteeringute või hindade ja ühenduses kehtivate hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2135/95 (suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta), (2) artiklis 3 on sätestatud, et toetus määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud eksporditavate toodete 100 kilogrammi kohta võrdub põhisummaga, mis on korrutatud sahharoosisisaldusega, hõlmates vajadusel ka muid sahharoosina väljendatud suhkruid. Asjaomase toote sahharoosisisaldus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklile 3. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 7. septembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 2135/95 (suhkrusektori eksporditoetuste maksmise üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta), (2) artiklis 3 on sätestatud, et toetus määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud eksporditavate toodete 100 kilogrammi kohta võrdub põhisummaga, mis on korrutatud sahharoosisisaldusega, hõlmates vajadusel ka muid sahharoosina väljendatud suhkruid. Asjaomase toote sahharoosisisaldus määratakse kindlaks vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklile 3.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikes 3 on sätestatud, et töötlemata kujul eksporditava sorboosi toetuse põhisumma peab olema võrdne toetuse põhisummaga (millest on maha arvatud üks sajandik kehtivast tootmistoetusest), mida kohaldatakse vastavalt komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (3) viimati nimetatud määruse lisas loetletud toodete suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikes 3 on sätestatud, et töötlemata kujul eksporditava sorboosi toetuse põhisumma peab olema võrdne toetuse põhisummaga (millest on maha arvatud üks sajandik kehtivast tootmistoetusest), mida kohaldatakse vastavalt komisjoni 27. juuni 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1265/2001, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1260/2001 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses tootmistoetuse andmisega teatavate keemiatööstuses kasutatavate suhkrutoodete eest, (3) viimati nimetatud määruse lisas loetletud toodete suhtes.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 1 peab kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud muude töötlemata kujul eksporditavate toodete toetuse põhisumma olema võrdne ühe sajandikuga summast, mis on kehtestatud, võttes arvesse ühelt poolt erinevust valge suhkru kehtiva sekkumishinna (ühenduse puudujäägita aladel sellel kuul, mille kohta põhisumma on kehtestatud) ja maailmaturul kehtivate valge suhkru noteeringute või hindade vahel ning teiselt poolt vajadust saavutada tasakaal kolmandatesse riikidesse ekspordiks töödeldud kauba valmistamisel ühenduse põhisaaduste kasutamise ja neist riikidest sisese töötlemise korra alusel vastuvõetavate toodete kasutamise vahel. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 1 peab kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud muude töötlemata kujul eksporditavate toodete toetuse põhisumma olema võrdne ühe sajandikuga summast, mis on kehtestatud, võttes arvesse ühelt poolt erinevust valge suhkru kehtiva sekkumishinna (ühenduse puudujäägita aladel sellel kuul, mille kohta põhisumma on kehtestatud) ja maailmaturul kehtivate valge suhkru noteeringute või hindade vahel ning teiselt poolt vajadust saavutada tasakaal kolmandatesse riikidesse ekspordiks töödeldud kauba valmistamisel ühenduse põhisaaduste kasutamise ja neist riikidest sisese töötlemise korra alusel vastuvõetavate toodete kasutamise vahel.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 4 võib põhisumma kohaldamisel piirduda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud teatavate toodetega. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 30 lõikele 4 võib põhisumma kohaldamisel piirduda kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktis d loetletud teatavate toodetega.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklis 27 on sätestatud, et toetuse võib määrata kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides f, g ja h osutatud töötlemata toodete ekspordiks. Toetus tuleb määrata 100 kilogrammi kuivaine sisalduse kohta, võttes arvesse CN-koodi 1702 30 91 alla kuuluvate toodete ja määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete eksporditoetust ning kavandatava ekspordi majandusaspekte. Kõnealuse lõike 1 punktides f ja g osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 5 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest ning punktis h osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 6 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artiklis 27 on sätestatud, et toetuse võib määrata kõnealuse määruse artikli 1 lõike 1 punktides f, g ja h osutatud töötlemata toodete ekspordiks. Toetus tuleb määrata 100 kilogrammi kuivaine sisalduse kohta, võttes arvesse CN-koodi 1702 30 91 alla kuuluvate toodete ja määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktis d osutatud toodete eksporditoetust ning kavandatava ekspordi majandusaspekte. Kõnealuse lõike 1 punktides f ja g osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 5 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest ning punktis h osutatud toodete puhul antakse toetust üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 6 sätestatud tingimustele vastavate toodete eest.

| (7) | Eespool nimetatud toetused tuleb määrata igal kuul. Neid võib vahepealsel perioodil muuta. |
| --- | --- |

(7)

Eespool nimetatud toetused tuleb määrata igal kuul. Neid võib vahepealsel perioodil muuta.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõike 5 esimese lõiguga nähakse ette, et maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete toetust vastavalt sihtkohale eristada.

| (9) | Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik. |
| --- | --- |

(9)

Lääne-Balkani riikidest pärit suhkru sooduskorra alusel alates 2001. aasta algusest toimuva impordi ning ühendusest nendesse riikidesse suhkru ekspordi märkimisväärne ja kiire kasv tundub väga kunstlik.

| (10) | Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkrusektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riikide puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi. |
| --- | --- |

(10)

Selleks, et vältida mis tahes kuritarvitusi nende suhkrusektori toodete ühendusse reimportimisel, mille eest on antud eksporditoetusi, ei tohiks ühegi Lääne-Balkani riikide puhul kehtestada käesoleva määrusega hõlmatud toodetele toetusi.

| (11) | Pidades silmas eespool sätestatut, tuleks kehtestada kõnealuste toodete toetused asjakohaste summade ulatuses. |
| --- | --- |

(11)

Pidades silmas eespool sätestatut, tuleks kehtestada kõnealuste toodete toetused asjakohaste summade ulatuses.

| (12) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõike 1 punktides d, f, g ja h loetletud töötlemata kujul eksporditavate toodete eksporditoetused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisas sätestatule.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 214, 8.9.1995, lk 16.

2

(3)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 63.

3

---

LISA

21. JAANUARI 2005 KOHALDATARAD TÖÖTLEMATA SIIRUPITE JA TEATAVATE MUUDE SUHKRUSEKTORI TOODETE EKSPORDITOETUSED

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 39,76 (1) |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 39,76 (1) |
| 1702 60 80 9100 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 75,54 (2) |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3976 (3) |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 39,76 (1) |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3976 (3) |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3976 (3) |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3976 (3)
   (4) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg kuivaine kohta | 39,76 (1) |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta | 0,3976 (3) |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  S00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduva suhkru puhul. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

39,76 (1)

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

39,76 (1)

1702 60 80 9100

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

75,54 (2)

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3976 (3)

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

39,76 (1)

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3976 (3)

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3976 (3)

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3976 (3)
   (4)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg kuivaine kohta

39,76 (1)

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sahharoosi × 100 kg netomassi kohta

0,3976 (3)

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

S00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine), välja arvatud Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia ja Montenegro (sealhulgas Kosovo vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244 määratletule) ning endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 (EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29) artikli 1 lõike 2 punktis b määratletud toodetes sisalduva suhkru puhul.

---

(1)  Kohaldatakse üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 5 sätestatud toodete suhtes.

(2)  Kohaldatakse üksnes määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklis 6 sätestatud toodete suhtes.

(3)  Põhisummat ei kohaldata siirupite suhtes, mille puhtusaste on alla 85 % (määrus (EÜ) nr 2135/95). Sahharoosisisaldus määratakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2135/95 artiklile 3.

(4)  Summat ei kohaldata määruse (EMÜ) nr 3513/92 (EÜT L 355, 5.12.1992, lk 12) lisa punktis 2 määratletud toodete suhtes.

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/24 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 89/2005,

20. jaanuar 2005,

millega kehtestatakse suurim eksporditoetus valge suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse määrusega (EÜ) nr 1327/2004 ettenähtud alalise pakkumismenetluse raames avatud 17. osaliseks pakkumismenetluseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 (1) suhkruturu ühise korralduse kohta ning eriti selle artikli 27 lõike 5 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 19. juuli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1327/2004 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2004/2005 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 19. juuli 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1327/2004 alalise pakkumismenetluse avamise kohta valge suhkru ekspordimaksude ja/või eksporditoetuse määramiseks turustusaastaks 2004/2005 (2) on kuulutatud välja osalised pakkumismenetlused selle suhkru eksportimiseks teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1327/2004 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1327/2004 artikli 9 lõikele 1 kehtestatakse kõnealuse osalise pakkumismenetluse puhul suurim eksporditoetus, võttes olenevalt asjaoludest eelkõige arvesse suhkruturu olukorda ja tõenäolist arengut ühenduses ja maailmas.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1327/2004 seoses valge suhkruga avatud 17. osaliseks pakkumismenetluseks kehtestatakse suurim eksporditoetus eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse 42,899 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  ELT L 246, 20.7.2004, lk 23. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1685/2004 (ELT L 303, 30.9.2004, lk 21).

2

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 90/2005,

20. jaanuar 2005,

millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 puuvilla kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuse kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklis 4 osutatud toorpuuvilla maailmaturuhinnaks kehtestatakse 18,242 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/26

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 91/2005,

20. jaanuar 2005,

asutamislepingu I lisas loetlemata kaupade toetussertifikaatide suhtes vähenduskoefitsiendi kohaldamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 8 lõikele 5

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 3448/93, milles sätestatakse põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1)

võttes arvesse komisjoni 13. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1520/2000, millega sätestatakse teatavatele asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavatele põllumajandussaadustele ja -toodetele eksporditoetuste andmise korra ühised üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja nende toetussummade kinnitamise kriteeriumid, (2) eriti selle artikli 8 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikide poolt vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 8 lõike 2 kohaselt saadetud teadetest nähtub, et saadud taotluste kogusumma on 220 145 448 EUR, ning, nagu osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 8 lõikes 4, kehtivate toetussertifikaatide osa jaoks eraldatud summa on 71 047 745 EUR. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikide poolt vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 8 lõike 2 kohaselt saadetud teadetest nähtub, et saadud taotluste kogusumma on 220 145 448 EUR, ning, nagu osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 8 lõikes 4, kehtivate toetussertifikaatide osa jaoks eraldatud summa on 71 047 745 EUR.

| (2) | Vähenduskoefitsient arvutatakse määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 8 lõigete 3 ja 4 alusel. Seetõttu tuleks sellist koefitsienti kohaldada alates 1. veebruarist 2005 kehtivatele toetussertifikaatidele vastavate taotletud summade suhtes, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 8 lõikes 6, |
| --- | --- |

(2)

Vähenduskoefitsient arvutatakse määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 8 lõigete 3 ja 4 alusel. Seetõttu tuleks sellist koefitsienti kohaldada alates 1. veebruarist 2005 kehtivatele toetussertifikaatidele vastavate taotletud summade suhtes, nagu on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 8 lõikes 6,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Alates 1. veebruarist 2005 kehtivatele toetussertifikaatidele vastavate taotletud summade suhtes kohaldatakse vähenduskoefitsienti 0,678.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2580/2000 (EÜT L 298, 25.11.2000, lk 5).

1

(2)  EÜT L 177, 15.7.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 886/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 14).

2

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 92/2005,

19. jaanuar 2005,

millega kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamis- ja kasutusviiside kohta ja millega muudetakse kõnealuse määruse VI lisa biogaasi transformatsiooni ja sulatatud rasva töötlemise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (1) ja eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti e, artikli 5 lõike 2 punkti g, artikli 6 lõike 2 punkti i ja artikli 32 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1774/2002 sätestatakse eeskirjad loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamis- ja kasutusviiside kohta. Samuti sätestatakse määrusega võimalus loomsete kõrvalsaaduste täiendavate kõrvaldamis- ja kasutusviiside heakskiitmiseks pärast konsulteerimist vastava teaduskomiteega. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1774/2002 sätestatakse eeskirjad loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamis- ja kasutusviiside kohta. Samuti sätestatakse määrusega võimalus loomsete kõrvalsaaduste täiendavate kõrvaldamis- ja kasutusviiside heakskiitmiseks pärast konsulteerimist vastava teaduskomiteega.

| (2) | Juhtiv teaduskomitee (SSC) esitas 10. ja 11. aprillil 2003. aastal loomsete kõrvalsaaduste kuue alternatiivse ohutu töötlemis- ja kõrvaldamisviisi kohta arvamuse. Kõnealuses arvamuses leitakse, et teatavatel tingimustel on 2. ja 3. kategooria materjali kõrvaldamise ja/või kasutamise puhul ohutud viis töötlemisviisi. |
| --- | --- |

(2)

Juhtiv teaduskomitee (SSC) esitas 10. ja 11. aprillil 2003. aastal loomsete kõrvalsaaduste kuue alternatiivse ohutu töötlemis- ja kõrvaldamisviisi kohta arvamuse. Kõnealuses arvamuses leitakse, et teatavatel tingimustel on 2. ja 3. kategooria materjali kõrvaldamise ja/või kasutamise puhul ohutud viis töötlemisviisi.

| (3) | Juhtiv teaduskomitee esitas 10. ja 11. aprillil 2003. aastal lõpliku arvamuse ja aruande loomsete jäätmete töötlemise kohta kõrgel temperatuuril ja kõrge survega leeliselise hüdrolüüsi teel; aruandes kehtestatakse juhised leeliselise hüdrolüüsi kasutamise võimaluste ja selle riskitegurite kohta 1., 2. ja 3. kategooria materjali kõrvaldamisel. |
| --- | --- |

(3)

Juhtiv teaduskomitee esitas 10. ja 11. aprillil 2003. aastal lõpliku arvamuse ja aruande loomsete jäätmete töötlemise kohta kõrgel temperatuuril ja kõrge survega leeliselise hüdrolüüsi teel; aruandes kehtestatakse juhised leeliselise hüdrolüüsi kasutamise võimaluste ja selle riskitegurite kohta 1., 2. ja 3. kategooria materjali kõrvaldamisel.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) esitas 26. ja 27. novembril 2003. aastal arvamuse töötlemise kohta, kus kõrgsurvel hüdrolüüsi tulemusena tekib biogaas; arvamuses toodi välja juhised kõnealuse töötlemise kasutusvõimaluste ja selle riskitegurite kohta 1. kategooria materjali kõrvaldamisel. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) esitas 26. ja 27. novembril 2003. aastal arvamuse töötlemise kohta, kus kõrgsurvel hüdrolüüsi tulemusena tekib biogaas; arvamuses toodi välja juhised kõnealuse töötlemise kasutusvõimaluste ja selle riskitegurite kohta 1. kategooria materjali kõrvaldamisel.

| (5) | Seega võib kooskõlas juhtiva teaduskomitee arvamusega kiita heaks, lisaks määruses (EÜ) nr 1774/2002 sätestatud töötlemisviisidele, viis töötlemisviisi kui alternatiivset moodust loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamiseks ja/või kasutamiseks. Samuti on asjakohane sätestada kõnealuste töötlemisviiside kasutustingimused. |
| --- | --- |

(5)

Seega võib kooskõlas juhtiva teaduskomitee arvamusega kiita heaks, lisaks määruses (EÜ) nr 1774/2002 sätestatud töötlemisviisidele, viis töötlemisviisi kui alternatiivset moodust loomsete kõrvalsaaduste kõrvaldamiseks ja/või kasutamiseks. Samuti on asjakohane sätestada kõnealuste töötlemisviiside kasutustingimused.

| (6) | Seoses 1. kategooria materjali töötlemis- ja kõrvaldamisviiside ohutusega palus komisjon mõnedel taotlejatel edastada kõnealuste töötlemisviiside heakskiitmiseks lisateavet. Kõnealune teave saadetakse õigeaegselt hindamiseks edasi Euroopa Toiduohutusametile. |
| --- | --- |

(6)

Seoses 1. kategooria materjali töötlemis- ja kõrvaldamisviiside ohutusega palus komisjon mõnedel taotlejatel edastada kõnealuste töötlemisviiside heakskiitmiseks lisateavet. Kõnealune teave saadetakse õigeaegselt hindamiseks edasi Euroopa Toiduohutusametile.

| (7) | Oodates kõnealust hinnangut ja võttes arvesse juhtiva teaduskomitee arvamusi, et sulatatud rasv on TSE suhtes ohutu, eriti, kui see on mittesulatatavate lisandite eemaldamise tagamiseks valmistatud surve all ja filtreeritud, siis on asjakohane kiita heaks üks töötlemisviisidest, mille tulemusena saadakse loomsest rasvast biodiislikütus, samuti rangetel tingimustel enamuse 1. kategooria materjali, välja arvatud kõige suurema riskiteguriga materjali, töötlemiseks ja kõrvaldamiseks. Sellisel juhul peaks selgesõnaliselt täpsustama, et töötlemine ja kõrvaldamine võivad hõlmata bioenergia taastamist. |
| --- | --- |

(7)

Oodates kõnealust hinnangut ja võttes arvesse juhtiva teaduskomitee arvamusi, et sulatatud rasv on TSE suhtes ohutu, eriti, kui see on mittesulatatavate lisandite eemaldamise tagamiseks valmistatud surve all ja filtreeritud, siis on asjakohane kiita heaks üks töötlemisviisidest, mille tulemusena saadakse loomsest rasvast biodiislikütus, samuti rangetel tingimustel enamuse 1. kategooria materjali, välja arvatud kõige suurema riskiteguriga materjali, töötlemiseks ja kõrvaldamiseks. Sellisel juhul peaks selgesõnaliselt täpsustama, et töötlemine ja kõrvaldamine võivad hõlmata bioenergia taastamist.

| (8) | Kõnealuste alternatiivsete viiside heakskiit ja kasutamine ei tohiks piirata seejuures teisi EL-i kohaldatavaid õigusakte, eelkõige keskkonnaalaseid õigusakte, ning seetõttu tuleks võimaluse korral rakendada käesolevas määruses ettenähtud kasutustingimusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta määruse 2000/76/EÜ (2) (jäätmete põletamise kohta) artikli 6 lõikele 4. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealuste alternatiivsete viiside heakskiit ja kasutamine ei tohiks piirata seejuures teisi EL-i kohaldatavaid õigusakte, eelkõige keskkonnaalaseid õigusakte, ning seetõttu tuleks võimaluse korral rakendada käesolevas määruses ettenähtud kasutustingimusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta määruse 2000/76/EÜ (2) (jäätmete põletamise kohta) artikli 6 lõikele 4.

| (9) | 1. kategooria loomsete kõrvalsaaduste heakskiidetud töötlemisviiside ja lisaks töötlemisparameetrite tavajärelevalvele täiendava järelevalvemeetmena tuleks pädevatele asutustele tõestada töötlemise tõhusust seoses selle ohutusega loomade ja inimeste tervisele, testides neid katsetehases asjaomastes liikmesriikides kahe esimese aastal jooksul pärast töötlemise rakendamist. |
| --- | --- |

(9)

1. kategooria loomsete kõrvalsaaduste heakskiidetud töötlemisviiside ja lisaks töötlemisparameetrite tavajärelevalvele täiendava järelevalvemeetmena tuleks pädevatele asutustele tõestada töötlemise tõhusust seoses selle ohutusega loomade ja inimeste tervisele, testides neid katsetehases asjaomastes liikmesriikides kahe esimese aastal jooksul pärast töötlemise rakendamist.

| (10) | 1. kategooria loomsete kõrvalsaaduste töötlemise heakskiitmise tulemusena tuleb muuta määruse (EÜ) nr 1774/2002 VI lisa II ja III peatükki. |
| --- | --- |

(10)

1. kategooria loomsete kõrvalsaaduste töötlemise heakskiitmise tulemusena tuleb muuta määruse (EÜ) nr 1774/2002 VI lisa II ja III peatükki.

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1. kategooria materjali töötlemine ja kõrvaldamine

1.   Leeliselise hüdrolüüsi teel töötlemine sellisena, nagu on määratletud I lisas, ning kõrgrõhu all hüdrolüüsi teel töötlemine, mille tulemusena tekib biogaas, nagu määratletud III lisas, on kiidetud heaks ja pädev asutus võib lubada kõnealuste töötlemisviiside kasutamist 1. kategooria materjali töötlemiseks ja kõrvaldamiseks.

2.   Biodiislikütuse tootmisviis sellisena, nagu määratletud IV lisas, on kiidetud heaks ja pädev asutus võib lubada selle kasutamist 1. kategooria materjalide, välja arvatud materjalide, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktides i ja ii, töötlemiseks ja kõrvaldamiseks.

Siiski võib kõnealust töötlemisviisi kasutada artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis ii osutatud loomadelt saadud materjali töötlemiseks, tingimusel et:

| a) | loomad olid tapmise ajahetkel nooremad kui 24 kuud, või |
| --- | --- |

a)

loomad olid tapmise ajahetkel nooremad kui 24 kuud, või

| b) | loomadele on tehtud laborikatsed TSE esinemise kontrollimiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 999/2001 (3) ja katsete tulemus on negatiivne. |
| --- | --- |

b)

loomadele on tehtud laborikatsed TSE esinemise kontrollimiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 999/2001 (3) ja katsete tulemus on negatiivne.

Samuti võib pädev asutus lubada kõnealuse viisi kasutamist igasuguse 1. kategooria töödeldud loomse rasva töötlemiseks ja kõrvaldamiseks.

Artikkel 2

2. ja 3. kategooria materjali töötlemine ja kõrvaldamine

Leeliselise hüdrolüüsi teel töötlemine, kõrgsurvel kõrgel temperatuuril hüdrolüüsi teel töötlemine, töötlemine kõrgrõhu all hüdrolüüsi teel, mille tulemusena eraldub biogaas, biodiislikütuse tootmise ja Brookes’i gaasistamise meetodid sellisena, nagu on vastavalt määratletud I–V lisas, on kiidetud heaks ja pädev asutus võib lubada kõnealuste viiside kasutamist 2. ja 3. kategooria materjalide töötlemiseks ja kõrvaldamiseks.

Artikkel 3

Tingimused I–V lisas määratletud viiside rakendamiseks

Kui pädev asutus on juba lubanud töötlemisviisi kasutamist, kiidab asutus heaks ettevõtted, kes kasutavad ühte I–V lisas määratletud töötlemisviisidest, kui ettevõte vastab tehnilistele näitajatele ja parameetritele, mis on määratletud vastavas lisas, ning määruses nr 1774/2002 sätestatud tingimustele, välja arvatud kõnealuses määruses sätestatud teiste viiside tehnilised näitajad ja parameetrid. Selleks näitab ettevõtte vastutav isik pädevale asutusele, et kõik asjakohases lisas ettenähtud tehnilised näitajad ja parameetrid on täidetud.

Artikkel 4

Saadud materjalide märgistus ja edasine kõrvaldamine või kasutamine

1.   Kui tehniliselt võimalik, märgistatakse tekkinud materjal püsivalt lõhnamärgistusega vastavalt määruse (EÜ) nr 1774/2002 VI lisa I peatüki punktile 8.

Kui töödeldud kõrvalsaadused on eranditult 3. kategooria materjal, ja kui tekkinud materjal ei lähe jäätmetena kõrvaldamisele, ei pea sellist märgistust kasutama.

2.   1. kategooria materjali töötlemisest saadud materjal kõrvaldatakse jäätmetena järgmistelt:

| a) | põletamine või koospõletamine kooskõlas direktiiviga 2000/76/EÜ jäätmete põletamise kohta, |
| --- | --- |

a)

põletamine või koospõletamine kooskõlas direktiiviga 2000/76/EÜ jäätmete põletamise kohta,

| b) | ladestamine heakskiidetud jäätmeladestuskohtades vastavalt nõukogu direktiivile 1999/31/EÜ prügilate kohta; (4) või |
| --- | --- |

b)

ladestamine heakskiidetud jäätmeladestuskohtades vastavalt nõukogu direktiivile 1999/31/EÜ prügilate kohta; (4) või

| c) | edasine töötlemine biogaasi ettevõttes ja lagundamissaaduste kõrvaldamine kooskõlas punktidega a või b. |
| --- | --- |

c)

edasine töötlemine biogaasi ettevõttes ja lagundamissaaduste kõrvaldamine kooskõlas punktidega a või b.

3.   2. või 3. kategooria materjalide töötlemisest saadud materjal:

| a) | kõrvaldatakse jäätmetena, nagu on sätestatud lõikes 2; |
| --- | --- |

a)

kõrvaldatakse jäätmetena, nagu on sätestatud lõikes 2;

| b) | töödeldakse edasi rasva derivaatideks määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 5 lõike 2 punkti b alapunktis ii loetletud otstarbeks, kasutamata eelnevalt töötlemisviise 1 kuni 5; või |
| --- | --- |

b)

töödeldakse edasi rasva derivaatideks määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 5 lõike 2 punkti b alapunktis ii loetletud otstarbeks, kasutamata eelnevalt töötlemisviise 1 kuni 5; või

| c) | kasutatakse, töödeldakse või kõrvaldatakse kohe nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 5 lõike 2 punkti c alapunktides i, ii ja iii, kasutamata eelnevalt töötlemisviise 1 kuni 5. |
| --- | --- |

c)

kasutatakse, töödeldakse või kõrvaldatakse kohe nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 5 lõike 2 punkti c alapunktides i, ii ja iii, kasutamata eelnevalt töötlemisviise 1 kuni 5.

4.   Igasugused tootmisprotsessi tulemusena tekkinud jäätmed, nagu setted, filtreerimissisu, tuhk ja lagundamissaadused, kõrvaldatakse vastavalt lõike 2 punktidele a või b.

Artikkel 5

Esialgse rakendamise täiendav järelevalve

1.   Allpool toodud sätteid kohaldatakse kahe esimese rakendamisaasta jooksul kõikides liikmesriikides, kus määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklis 4 osutatud loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks kasutatakse järgmiseid töötlemisviise:

| a) | leeliseline hüdrolüüs, nagu on määratletud I lisas; |
| --- | --- |

a)

leeliseline hüdrolüüs, nagu on määratletud I lisas;

| b) | biogaasi tootmine kõrgrõhu all hüdrolüüsi teel, nagu on määratletud III lisas; ja |
| --- | --- |

b)

biogaasi tootmine kõrgrõhu all hüdrolüüsi teel, nagu on määratletud III lisas; ja

| c) | biodiislikütuse tootmine, nagu on määratletud IV lisas. |
| --- | --- |

c)

biodiislikütuse tootmine, nagu on määratletud IV lisas.

2.   Töötlemisviisi käitaja või tarnija nimetab igas liikmesriigis katsetehase, kus vähemalt iga aasta viiakse läbi katseid, et kinnitada uuesti asjaomase viisi tõhusust seoses loomade ja inimeste tervisega.

3.   Pädev asutus tagab, et:

| a) | katsetehases rakendatakse vastavaid teste töötlemise tulemusena saadud materjalide suhtes, nagu vedelad ja tahked jäätmed ning igasugune töötlemise käigus tekkinud gaas; ja |
| --- | --- |

a)

katsetehases rakendatakse vastavaid teste töötlemise tulemusena saadud materjalide suhtes, nagu vedelad ja tahked jäätmed ning igasugune töötlemise käigus tekkinud gaas; ja

| b) | katsetehase ametlik kontroll hõlmab nii tehase igakuist kui seal rakendatud töötlemisparameetrite ja tingimuste kontrolli. |
| --- | --- |

b)

katsetehase ametlik kontroll hõlmab nii tehase igakuist kui seal rakendatud töötlemisparameetrite ja tingimuste kontrolli.

Mõlema aasta lõpus teeb pädev asutus komisjonile aruande järelevalve tulemuste ning kõikide avastatud praktiliste tegevusraskuste kohta.

Artikkel 6

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VI lisa muutmine

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 VI lisa II ja III peatükki muudetakse järgmiselt.

| 1. | II peatükis punktis B number 4 lõppu lisatakse järgmine lause:
  “1. kategooria materjali töötlemise tulemusel saadud materjale võib töödelda biogaasi ettevõttes tingimusel, et töötlemine viidi läbi vastavalt heakskiidetud alternatiivsele viisile kooskõlas artikli 4 lõike 2 punktiga e, kui ei ole ettenähtud teisiti, ja biogaasi tootmine on osa kõnealusest alternatiivsest viisist ning saadud materjali kõrvaldamine on kooskõlas alternatiivsele viisile sätestatud tingimustega.” |
| --- | --- |

1.

II peatükis punktis B number 4 lõppu lisatakse järgmine lause:

“1. kategooria materjali töötlemise tulemusel saadud materjale võib töödelda biogaasi ettevõttes tingimusel, et töötlemine viidi läbi vastavalt heakskiidetud alternatiivsele viisile kooskõlas artikli 4 lõike 2 punktiga e, kui ei ole ettenähtud teisiti, ja biogaasi tootmine on osa kõnealusest alternatiivsest viisist ning saadud materjali kõrvaldamine on kooskõlas alternatiivsele viisile sätestatud tingimustega.”

| 2. | III peatüki lõppu lisatakse järgmine lause:
  “1. kategooria materjalist saadud loomsete rasvade edasiseks töötlemiseks võib kasutada teisi töötlemisviise tingimusel, et kõnealused töötlemisviisid on kiidetud heaks kui alternatiivsed viisid kooskõlas artikli 4 lõike 2 punktiga e.” |
| --- | --- |

2.

III peatüki lõppu lisatakse järgmine lause:

“1. kategooria materjalist saadud loomsete rasvade edasiseks töötlemiseks võib kasutada teisi töötlemisviise tingimusel, et kõnealused töötlemisviisid on kiidetud heaks kui alternatiivsed viisid kooskõlas artikli 4 lõike 2 punktiga e.”

Artikkel 7

Jõustumine ja kohaldatavus

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse hiljemalt 1. jaanuarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 668/2004 (ELT L 112, 19.4.2004, lk 1).

1

(2)  EÜT L 332, 28.12.2000, lk 91.

2

(3)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

3

(4)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1.

4

---

I LISA

LEELISELISE HÜDROLÜÜSI TEEL TÖÖTLEMINE

| 1. | Leeliseline hüdrolüüs tähendab loomsete kõrvalsaaduste töötlemist järgmistel tingimustel:






  a) | Kasutatakse kas naatriumhüdroksiidi (NaOH) või kaaliumhüdroksiidi (KOH) lahust (või nende kahe kombinatsiooni) sellises koguses, mis tagab lagundamisele minevate loomsete kõrvalsaaduste kaalu, tüübi ja koostisega ligikaudu samaväärse molaarsuse.
  Juhul, kui loomsete kõrvalsaaduste kõrge rasvasisaldus neutraliseerib aluse, ühtlustatakse lisatav alus materjali vastava rasvasisaldusega. |
| --- | --- | --- |

1.

Leeliseline hüdrolüüs tähendab loomsete kõrvalsaaduste töötlemist järgmistel tingimustel:

a)

Kasutatakse kas naatriumhüdroksiidi (NaOH) või kaaliumhüdroksiidi (KOH) lahust (või nende kahe kombinatsiooni) sellises koguses, mis tagab lagundamisele minevate loomsete kõrvalsaaduste kaalu, tüübi ja koostisega ligikaudu samaväärse molaarsuse.

Juhul, kui loomsete kõrvalsaaduste kõrge rasvasisaldus neutraliseerib aluse, ühtlustatakse lisatav alus materjali vastava rasvasisaldusega.

| b) | Loomseid kõrvalsaadusi ja leeliselist segu kuumutatakse sisetemperatuuril vähemalt 150 °C ja vähemalt 4baarise (absoluut)rõhu all:






  i) | kolm tundi ilma katkestuseta; |
| --- | --- | --- |

b)

Loomseid kõrvalsaadusi ja leeliselist segu kuumutatakse sisetemperatuuril vähemalt 150 °C ja vähemalt 4baarise (absoluut)rõhu all:

i)

kolm tundi ilma katkestuseta;

| ii) | kuus tundi ilma katkestuseta, juhul kui tegemist on määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktides i ja ii loetletud loomsete kõrvalsaaduste töötlemisega. Artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis ii toodud loomadelt saadud materjali võib töödelda ka kooskõlas lõike 1 punkti b alapunktiga i, tingimusel et:






  — | loomad olid tapmise ajahetkel nooremad kui 24 kuud, või |
| --- | --- | --- |

ii)

kuus tundi ilma katkestuseta, juhul kui tegemist on määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktides i ja ii loetletud loomsete kõrvalsaaduste töötlemisega. Artikli 4 lõike 1 punkti a alapunktis ii toodud loomadelt saadud materjali võib töödelda ka kooskõlas lõike 1 punkti b alapunktiga i, tingimusel et:

—

loomad olid tapmise ajahetkel nooremad kui 24 kuud, või

| — | loomadele on tehtud laborikatsed TSE esinemise kontrollimiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 999/2001 ja katsete tulemus on negatiivne; või |
| --- | --- |

—

loomadele on tehtud laborikatsed TSE esinemise kontrollimiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 999/2001 ja katsete tulemus on negatiivne; või

| iii) | üks tund ilma katkestuseta, juhul kui loomsed kõrvalsaadused koosnevad eranditult kala või kodulindude materjalist. |
| --- | --- |

iii)

üks tund ilma katkestuseta, juhul kui loomsed kõrvalsaadused koosnevad eranditult kala või kodulindude materjalist.

| c) | Töötlemine viiakse läbi partiide kaupa ja mahutis olevat materjali segatakse pidevalt; ning |
| --- | --- |

c)

Töötlemine viiakse läbi partiide kaupa ja mahutis olevat materjali segatakse pidevalt; ning

| d) | Loomseid kõrvalsaadusi töödeldakse viisil, et oleks tagatud samaaegselt nii aja, temperatuuri ja rõhu nõuete täitmine. |
| --- | --- |

d)

Loomseid kõrvalsaadusi töödeldakse viisil, et oleks tagatud samaaegselt nii aja, temperatuuri ja rõhu nõuete täitmine.

| 2. | Loomsed kõrvalsaadused pannakse legeerterasest mahutisse. Mõõdetud leelise kogus lisatakse kas tahkel kujul või punkti 1 alapunktis a osutatud lahusena. Mahuti suletakse ja sisu kuumutatakse kooskõlas punkti 1 alapunktiga b. Pideva üles-alla liigutamise tulemusena tekkiv füüsiline jõud paneb mahutis oleva vedela materjali pidevasse ringlusse, soodustades seega lagundamisprotsessi, kuni koed on lahustunud ning luud ja hambad pehmendatud. |
| --- | --- |

2.

Loomsed kõrvalsaadused pannakse legeerterasest mahutisse. Mõõdetud leelise kogus lisatakse kas tahkel kujul või punkti 1 alapunktis a osutatud lahusena. Mahuti suletakse ja sisu kuumutatakse kooskõlas punkti 1 alapunktiga b. Pideva üles-alla liigutamise tulemusena tekkiv füüsiline jõud paneb mahutis oleva vedela materjali pidevasse ringlusse, soodustades seega lagundamisprotsessi, kuni koed on lahustunud ning luud ja hambad pehmendatud.

| 3. | Järgides ülaltoodud töötlusviisi võib saadud materjale töödelda biogaasi ettevõttes, tingimusel et:






  a) | Määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 4 lõike 1 punktides a ja b osutatud materjali ja sellest saadud toodete töötlemine biogaasi ettevõttes toimub samas kohas ja kinnises süsteemis nagu ülal punktides 1 ja 2 kirjeldatud töötlemisviisi korral; |
| --- | --- | --- |

3.

Järgides ülaltoodud töötlusviisi võib saadud materjale töödelda biogaasi ettevõttes, tingimusel et:

a)

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 artikli 4 lõike 1 punktides a ja b osutatud materjali ja sellest saadud toodete töötlemine biogaasi ettevõttes toimub samas kohas ja kinnises süsteemis nagu ülal punktides 1 ja 2 kirjeldatud töötlemisviisi korral;

| b) | Kohapeal on nõuetele vastav gaasi puhastussüsteem, et takistada biogaasi saastumist valgujääkidega; |
| --- | --- |

b)

Kohapeal on nõuetele vastav gaasi puhastussüsteem, et takistada biogaasi saastumist valgujääkidega;

| c) | Biogaas põletatakse kiiresti vähemalt 900 °C juures ja sellele järgneb kiire jahutamine (karastamine). |
| --- | --- |

c)

Biogaas põletatakse kiiresti vähemalt 900 °C juures ja sellele järgneb kiire jahutamine (karastamine).

---

II LISA

KÕRGSURVEL KÕRGEL TEMPERATUURIL HÜDROLÜÜSI TEEL TÖÖTLEMINE

| 1. | Kõrgsurvel kõrgel temperatuuril hüdrolüüsi teel töötlemine tähendab loomsete kõrvalsaaduste töötlemist järgmistelt:






  a) | Loomseid kõrvalsaadusi kuumutatakse katkestamata sisetemperatuuril vähemalt 180 °C, vähemalt 40 minutit ja vähemalt 12baarise (absoluut)rõhu all, temperatuur saavutatakse biolüütilisele reaktorile kaudse auru lisamise teel; |
| --- | --- | --- |

1.

Kõrgsurvel kõrgel temperatuuril hüdrolüüsi teel töötlemine tähendab loomsete kõrvalsaaduste töötlemist järgmistelt:

a)

Loomseid kõrvalsaadusi kuumutatakse katkestamata sisetemperatuuril vähemalt 180 °C, vähemalt 40 minutit ja vähemalt 12baarise (absoluut)rõhu all, temperatuur saavutatakse biolüütilisele reaktorile kaudse auru lisamise teel;

| b) | Töötlemine toimub partiide kaupa ja mahutis olevat materjali pidevalt segades; ning |
| --- | --- |

b)

Töötlemine toimub partiide kaupa ja mahutis olevat materjali pidevalt segades; ning

| c) | Loomseid kõrvalsaadusi töödeldakse viisil, et oleks tagatud samaaegselt nii aja, temperatuuri ja rõhu nõuete täitmine. |
| --- | --- |

c)

Loomseid kõrvalsaadusi töödeldakse viisil, et oleks tagatud samaaegselt nii aja, temperatuuri ja rõhu nõuete täitmine.

| 2. | Tehnoloogia põhineb aurureaktoril, kus on kõrge rõhk ja temperatuur. Kõrgendatud rõhu all ja temperatuuril toimub hüdrolüüs, mis lõhub orgaanilise materjali pikad molekulide ahelad väikesteks osadeks.
  Loomsed kõrvalsaadused, kaasa arvatud terved loomakorjused, pannakse mahutisse (biolüütiline reaktor). Mahuti suletakse ja sisu kuumutatakse vastavalt punkti 1 alapunktile a. Dehüdratsiooni tsükli jooksul veeaur kondenseeritakse ja seda võib kasutada kas mõnel muul otstarbel või selle võib ära visata. Ühe reaktori iga tsükkel kestab keskmiselt neli tundi. |
| --- | --- |

2.

Tehnoloogia põhineb aurureaktoril, kus on kõrge rõhk ja temperatuur. Kõrgendatud rõhu all ja temperatuuril toimub hüdrolüüs, mis lõhub orgaanilise materjali pikad molekulide ahelad väikesteks osadeks.

Loomsed kõrvalsaadused, kaasa arvatud terved loomakorjused, pannakse mahutisse (biolüütiline reaktor). Mahuti suletakse ja sisu kuumutatakse vastavalt punkti 1 alapunktile a. Dehüdratsiooni tsükli jooksul veeaur kondenseeritakse ja seda võib kasutada kas mõnel muul otstarbel või selle võib ära visata. Ühe reaktori iga tsükkel kestab keskmiselt neli tundi.

---

III LISA

BIOGAASI TOOTMINE KÕRGRÕHU ALL HÜDROLÜÜSI TEEL

| 1. | Biogaasi toodetakse kõrgrõhu all hüdrolüüsi teel, kui loomseid kõrvalsaadusi töödeldakse järgmistelt:






  a) | Kõigepealt töödeldakse loomseid kõrvalsaadusi 1. töötlemisviisi abil tunnustatud töötlemisettevõttes kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1774/2002; |
| --- | --- | --- |

1.

Biogaasi toodetakse kõrgrõhu all hüdrolüüsi teel, kui loomseid kõrvalsaadusi töödeldakse järgmistelt:

a)

Kõigepealt töödeldakse loomseid kõrvalsaadusi 1. töötlemisviisi abil tunnustatud töötlemisettevõttes kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1774/2002;

| b) | Pärast eespool mainitud töötlemisviisi töödeldakse rasvavabasid materjale temperatuuril vähemalt 220 °C, vähemalt 20 minutit ja vähemalt 20baarise (absoluut)rõhu all; temperatuuri saavutatakse kahes järgus: esiteks otsese auru ja seejärel kaudse auru lisamisel koaksiaalses soojusvahetis; |
| --- | --- |

b)

Pärast eespool mainitud töötlemisviisi töödeldakse rasvavabasid materjale temperatuuril vähemalt 220 °C, vähemalt 20 minutit ja vähemalt 20baarise (absoluut)rõhu all; temperatuuri saavutatakse kahes järgus: esiteks otsese auru ja seejärel kaudse auru lisamisel koaksiaalses soojusvahetis;

| c) | Töötlemine toimub partiide kaupa või pideva protsessina ja mahutis oleva materjali pideval segamisel; |
| --- | --- |

c)

Töötlemine toimub partiide kaupa või pideva protsessina ja mahutis oleva materjali pideval segamisel;

| d) | Loomseid kõrvalsaadusi töödeldakse viisil, et oleks tagatud samaaegselt nii aja, temperatuuri ja rõhu nõuete täitmine; ja |
| --- | --- |

d)

Loomseid kõrvalsaadusi töödeldakse viisil, et oleks tagatud samaaegselt nii aja, temperatuuri ja rõhu nõuete täitmine; ja

| e) | Saadud materjal segatakse seejärel veega ning kääritatakse anaeroobselt (biogaasi transformatsioon) biogaasireaktoris. |
| --- | --- |

e)

Saadud materjal segatakse seejärel veega ning kääritatakse anaeroobselt (biogaasi transformatsioon) biogaasireaktoris.

| 2. | 1. kategooria loomsete kõrvalsaaduste töötlemise puhul:






  a) | Toimub kogu protsess samas kohas ja suletud süsteemis; |
| --- | --- | --- |

2.

1. kategooria loomsete kõrvalsaaduste töötlemise puhul:

a)

Toimub kogu protsess samas kohas ja suletud süsteemis;

| b) | Töötlemise käigus toodetud biogaas põletatakse kiiresti samas ettevõttes temperatuuril vähemalt 900 °C, millele järgneb kiire jahutamine (karastamine) ning kohapeal on nõuetele vastav gaasi puhastussüsteem, et takistada biogaasi või selle põlemise tulemusel tekkinud gaaside saastumist valgujääkidega. |
| --- | --- |

b)

Töötlemise käigus toodetud biogaas põletatakse kiiresti samas ettevõttes temperatuuril vähemalt 900 °C, millele järgneb kiire jahutamine (karastamine) ning kohapeal on nõuetele vastav gaasi puhastussüsteem, et takistada biogaasi või selle põlemise tulemusel tekkinud gaaside saastumist valgujääkidega.

| 3. | Kõnealune töötlemisviis on nähtud ette tavapärasest jäätmetehasest tulevate 1. töötlemisviisi läbinud materjalide töötlemiseks. Kõnealust materjali töödeldakse kooskõlas punkti 1 alapunktiga b, millele järgneb segamine veega ja kääritamisprotsess, milles tulemusena eraldub biogaas. |
| --- | --- |

3.

Kõnealune töötlemisviis on nähtud ette tavapärasest jäätmetehasest tulevate 1. töötlemisviisi läbinud materjalide töötlemiseks. Kõnealust materjali töödeldakse kooskõlas punkti 1 alapunktiga b, millele järgneb segamine veega ja kääritamisprotsess, milles tulemusena eraldub biogaas.

---

IV LISA

BIODIISLIKÜTUSE TOOTMISVIIS

| 1. | Biodiislikütuse tootmisviis tähendab loomsete kõrvalsaaduste rasvafraktsiooni (loomse rasva) töötlemist järgmistelt:






  a) | Loomsete kõrvalsaaduste rasvafraktsiooni töödeldakse esmalt kasutades:






  i) | 1. ja 2. kategooria materjalide puhul määruse (EÜ) nr 1774/2002 V lisa III peatükis toodud töötlemisviisi, ja |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Biodiislikütuse tootmisviis tähendab loomsete kõrvalsaaduste rasvafraktsiooni (loomse rasva) töötlemist järgmistelt:

a)

Loomsete kõrvalsaaduste rasvafraktsiooni töödeldakse esmalt kasutades:

i)

1. ja 2. kategooria materjalide puhul määruse (EÜ) nr 1774/2002 V lisa III peatükis toodud töötlemisviisi, ja

| ii) | 3. kategooria materjalide puhul määruse (EÜ) nr 1774/2002 V lisa III peatükis toodud 1.–5. või 7. töötlemisviisi, kaladest saadud materjali puhul 6. töötlemisviisi. |
| --- | --- |

ii)

3. kategooria materjalide puhul määruse (EÜ) nr 1774/2002 V lisa III peatükis toodud 1.–5. või 7. töötlemisviisi, kaladest saadud materjali puhul 6. töötlemisviisi.

| b) | Töödeldud rasv eraldatakse valgust ning lahustumatud lisaained eraldatakse tasemeni, mis ei ületa 0,15 % kaalust; sellele järgneb esterdamine ning ümberesterdamine. Esterdamist ei nõuta 3. kategooria töödeldud rasva puhul. Esterdamiseks vähendatakse pH tase alla 1, lisades väävelhapet (H2SO4; 1,2–2molaarsed) või samaväärset hapet ning segu kuumutatakse temperatuuril 72 °C 2 tundi seda samal ajal tugevalt segades. Ümberesterdamisel suurendatakse pH-d 15 % kaaliumhüdroksiidiga (KOH; 1–3molaarne) või samaväärse alusega umbes 14ni temperatuuril 35 °C kuni 50 °C vähemalt 15 kuni 30 minutit. Ümberesterdamist tehakse eespool nimetatud tingimustel kaks korda, kasutades uut aluse lahust. Sellele töötlemisviisile järgneb toodete puhastamine, mis sisaldab ka vaakumdestilleerimist temperatuuril 150 °C, mille tulemusena tekib biodiislikütus. |
| --- | --- |

b)

Töödeldud rasv eraldatakse valgust ning lahustumatud lisaained eraldatakse tasemeni, mis ei ületa 0,15 % kaalust; sellele järgneb esterdamine ning ümberesterdamine. Esterdamist ei nõuta 3. kategooria töödeldud rasva puhul. Esterdamiseks vähendatakse pH tase alla 1, lisades väävelhapet (H2SO4; 1,2–2molaarsed) või samaväärset hapet ning segu kuumutatakse temperatuuril 72 °C 2 tundi seda samal ajal tugevalt segades. Ümberesterdamisel suurendatakse pH-d 15 % kaaliumhüdroksiidiga (KOH; 1–3molaarne) või samaväärse alusega umbes 14ni temperatuuril 35 °C kuni 50 °C vähemalt 15 kuni 30 minutit. Ümberesterdamist tehakse eespool nimetatud tingimustel kaks korda, kasutades uut aluse lahust. Sellele töötlemisviisile järgneb toodete puhastamine, mis sisaldab ka vaakumdestilleerimist temperatuuril 150 °C, mille tulemusena tekib biodiislikütus.

| c) | 1. kategooria materjalide töötlemise tulemusena tekkinud biodiislikütuse puhul peab olema olemas nõuetele vastav gaasi puhastussüsteem, et vältida võimalike põlemata valgujääkide eraldumist, kui biodiislikütus on põletatud. |
| --- | --- |

c)

1. kategooria materjalide töötlemise tulemusena tekkinud biodiislikütuse puhul peab olema olemas nõuetele vastav gaasi puhastussüsteem, et vältida võimalike põlemata valgujääkide eraldumist, kui biodiislikütus on põletatud.

| 2. | Loomne rasv töödeldakse, et toota biodiislikütust, mis koosneb rasvhapete metüülestritest. See saadakse tänu rasva esterdamisele ja /või ümberesterdamisele. Edasine toodete puhastamise, sealhulgas vaakumdestilleerimise tulemusena tekib biodiislikütus, mida kasutatakse kütusena põletamiseks. |
| --- | --- |

2.

Loomne rasv töödeldakse, et toota biodiislikütust, mis koosneb rasvhapete metüülestritest. See saadakse tänu rasva esterdamisele ja /või ümberesterdamisele. Edasine toodete puhastamise, sealhulgas vaakumdestilleerimise tulemusena tekib biodiislikütus, mida kasutatakse kütusena põletamiseks.

---

V LISA

BROOKES’i GAASISTAMISE MEETOD

| 1. | Brookes’i gaasistamise meetod tähendab loomsete kõrvalsaaduste töötlemist järgmistelt:






  a) | Maagaasi abil soojendatakse järelpõlemiskamber. |
| --- | --- | --- |

1.

Brookes’i gaasistamise meetod tähendab loomsete kõrvalsaaduste töötlemist järgmistelt:

a)

Maagaasi abil soojendatakse järelpõlemiskamber.

| b) | Loomsed kõrvalsaadused pannakse gaasistaja esmasesse kambrisse ning uks suletakse. Esmases kambris ei ole põleteid ja selle asemel kuumutatakse seda esmase kambri all asuvast järelpõletist saadava soojusega. Ainus õhk, mis lastakse esmasesse kambrisse tuleb läbi õhuklappide, mis on paigaldatud peauksele, et parandada töötlemisviisi efektiivsust. |
| --- | --- |

b)

Loomsed kõrvalsaadused pannakse gaasistaja esmasesse kambrisse ning uks suletakse. Esmases kambris ei ole põleteid ja selle asemel kuumutatakse seda esmase kambri all asuvast järelpõletist saadava soojusega. Ainus õhk, mis lastakse esmasesse kambrisse tuleb läbi õhuklappide, mis on paigaldatud peauksele, et parandada töötlemisviisi efektiivsust.

| c) | Loomsed kõrvalsaadused aurustatakse liitsüsivesikuteks ning saadud gaasid lähevad esmasest kambrist välja läbi tagaseina ülaosas asuva kitsa avause segamis- ja lõhestamistsoonidesse, kus nad lagundatakse nende koostisosadeks. Lõpuks lähevad gaasid järelpõlemiskambrisse, kus neid põletatakse maagaasil põleva põleti leegil kasutades selle juures ohtralt hapnikku. |
| --- | --- |

c)

Loomsed kõrvalsaadused aurustatakse liitsüsivesikuteks ning saadud gaasid lähevad esmasest kambrist välja läbi tagaseina ülaosas asuva kitsa avause segamis- ja lõhestamistsoonidesse, kus nad lagundatakse nende koostisosadeks. Lõpuks lähevad gaasid järelpõlemiskambrisse, kus neid põletatakse maagaasil põleva põleti leegil kasutades selle juures ohtralt hapnikku.

| d) | Igal töötlemisüksusel on kaks põletit ja kaks täiendavat õhuventilaatorit, juhuks kui ühe põleti või ventilaatoriga peaks midagi juhtuma. Teine kamber peab olema projekteeritud nii, et miinimumviibeaeg oleks kaks sekundit temperatuuril vähemalt 950 °C kõikidel põlemistingimustel. |
| --- | --- |

d)

Igal töötlemisüksusel on kaks põletit ja kaks täiendavat õhuventilaatorit, juhuks kui ühe põleti või ventilaatoriga peaks midagi juhtuma. Teine kamber peab olema projekteeritud nii, et miinimumviibeaeg oleks kaks sekundit temperatuuril vähemalt 950 °C kõikidel põlemistingimustel.

| e) | Väljumisel teisest kambrist läbivad heitgaasid korstna jalamil asuva baromeetrilise summuti, mis jahutab ja lahjendab neid ümbritseva õhuga, säilitades esimeses ja teises kambris pideva surve. |
| --- | --- |

e)

Väljumisel teisest kambrist läbivad heitgaasid korstna jalamil asuva baromeetrilise summuti, mis jahutab ja lahjendab neid ümbritseva õhuga, säilitades esimeses ja teises kambris pideva surve.

| f) | Protsess viiakse läbi 24 tunni jooksul, mis hõlmab täitmist, töötlemist, jahutamist ning tuha kõrvaldamist. Tsükli lõpus kõrvaldatakse vaakumväljatõmbamise süsteemi abil esmasest kambrist järelejääv tuhk lisatud kottidesse, mis suletakse enne kui need veetakse kõrvaldamiseks käitisest väljapoole. |
| --- | --- |

f)

Protsess viiakse läbi 24 tunni jooksul, mis hõlmab täitmist, töötlemist, jahutamist ning tuha kõrvaldamist. Tsükli lõpus kõrvaldatakse vaakumväljatõmbamise süsteemi abil esmasest kambrist järelejääv tuhk lisatud kottidesse, mis suletakse enne kui need veetakse kõrvaldamiseks käitisest väljapoole.

| 2. | Töötlemisel kasutatakse kõrgel temperatuuril suure hapnikukuluga põletamist, et oksüdeerida orgaaniline aine CO2, NO2 ja H2O-ks. Partiidena töötlemist kasutatakse pikendatud viibeajaga loomsetele kõrvalsaadustele ligikaudu 24 tundi. Kütteallikaks on maagaasiga köetav teisene kamber, mis asub esmase kambri all (kuhu pannakse töötlemiseks mõeldud koestik). Põlemisprotsessi tulemusena tekkinud gaasid lähevad teise kambrisse, kus nad oksüdeeritakse. Gaasivoolul on miinimumviibeaeg 2 sekundit soovituslikul temperatuuril 950 °C. Lõpuks läbivad gaasid baromeetrilise summuti, kus nad segunevad ümbritseva õhuga. |
| --- | --- |

2.

Töötlemisel kasutatakse kõrgel temperatuuril suure hapnikukuluga põletamist, et oksüdeerida orgaaniline aine CO2, NO2 ja H2O-ks. Partiidena töötlemist kasutatakse pikendatud viibeajaga loomsetele kõrvalsaadustele ligikaudu 24 tundi. Kütteallikaks on maagaasiga köetav teisene kamber, mis asub esmase kambri all (kuhu pannakse töötlemiseks mõeldud koestik). Põlemisprotsessi tulemusena tekkinud gaasid lähevad teise kambrisse, kus nad oksüdeeritakse. Gaasivoolul on miinimumviibeaeg 2 sekundit soovituslikul temperatuuril 950 °C. Lõpuks läbivad gaasid baromeetrilise summuti, kus nad segunevad ümbritseva õhuga.

| 3. | Peale loomsete kõrvalsaaduste ei ole ühegi teise materjali gaasistamine lubatud. |
| --- | --- |

3.

Peale loomsete kõrvalsaaduste ei ole ühegi teise materjali gaasistamine lubatud.

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/34

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 93/2005,

19. jaanuar 2005,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1774/2002 kalast saadud loomsete kõrvalsaaduste töötlemise ning loomsete kõrvalsaaduste transpordiks ettenähtud äridokumentide osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (1) eriti selle artikli 32 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1774/2002 V lisa III peatükis sätestatakse loomsete kõrvalsaaduste töötlemisviisid. Kalast saadud loomsete kõrvalsaaduste 6. töötlemisviis on esitatud kõnealuses peatükis, aga täpsustatud pole töötlemisparameetreid. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 V lisa III peatükis sätestatakse loomsete kõrvalsaaduste töötlemisviisid. Kalast saadud loomsete kõrvalsaaduste 6. töötlemisviis on esitatud kõnealuses peatükis, aga täpsustatud pole töötlemisparameetreid.

| (2) | Juhtiv teaduskomitee on välja andnud hulga arvamusi, mis puudutavad loomsete kõrvalsaaduste, kaasa arvatud kala ohutust. Kooskõlas nende arvamustega on kalast saadud loomsetest kõrvalsaadustest tulenev transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSEs) risk olematu. |
| --- | --- |

(2)

Juhtiv teaduskomitee on välja andnud hulga arvamusi, mis puudutavad loomsete kõrvalsaaduste, kaasa arvatud kala ohutust. Kooskõlas nende arvamustega on kalast saadud loomsetest kõrvalsaadustest tulenev transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSEs) risk olematu.

| (3) | Oma 26. veebruari 2003. aasta kohtumisel võttis loomade tervishoiu ja heaolu teaduskomitee vastu raporti kala kõrvalsaaduste akvakultuuris kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(3)

Oma 26. veebruari 2003. aasta kohtumisel võttis loomade tervishoiu ja heaolu teaduskomitee vastu raporti kala kõrvalsaaduste akvakultuuris kasutamise kohta.

| (4) | On asjakohane sätestada nõuded kalast saadud loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks kooskõlas nende arvamuste ning raportitega. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada nõuded kalast saadud loomsete kõrvalsaaduste töötlemiseks kooskõlas nende arvamuste ning raportitega.

| (5) | On asjakohane sätestada erinevad töötlemisviisid materjalidele, mis tõenäoliselt sisaldavad suurel või vähesel määral patogeene, välja arvatud bakterieoseid. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane sätestada erinevad töötlemisviisid materjalidele, mis tõenäoliselt sisaldavad suurel või vähesel määral patogeene, välja arvatud bakterieoseid.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1774/2002 II lisa III peatükis esitatakse äridokument, mis peab transpordi ajal loomsete kõrvalsaadustega ning töödeldud toodetega kaasas olema. On asjakohane kehtestada äridokumendi näidis. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 II lisa III peatükis esitatakse äridokument, mis peab transpordi ajal loomsete kõrvalsaadustega ning töödeldud toodetega kaasas olema. On asjakohane kehtestada äridokumendi näidis.

| (7) | Seetõttu tuleb määrust (EÜ) nr 1774/2002 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleb määrust (EÜ) nr 1774/2002 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 V ja II lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamist.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ning vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 668/2004 (ELT L 112, 19.4.2004, lk 1).

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1774/2002 V ja II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | V lisa III peatükis on 6. töötlemisviis asendatud järgmisega:
  “6. töötlemisviis
  (Ainult kalast saadud loomsete kõrvalsaaduste 3. kategooriale)
  Peenestamine






  1. | Loomsed kõrvalsaadused peenestatakse vähemalt:






  a) | 50 millimeetri suurusteks osakesteks kuumutamise korral vastavalt lõike 2 punktile a või |
| --- | --- | --- | --- |

1)

V lisa III peatükis on 6. töötlemisviis asendatud järgmisega:

“6. töötlemisviis

(Ainult kalast saadud loomsete kõrvalsaaduste 3. kategooriale)

Peenestamine

1.

Loomsed kõrvalsaadused peenestatakse vähemalt:

a)

50 millimeetri suurusteks osakesteks kuumutamise korral vastavalt lõike 2 punktile a või

| b) | 30 millimeetri suurusteks osakesteks kuumutamise korral vastavalt lõike 2 punktile b. |
| --- | --- |

b)

30 millimeetri suurusteks osakesteks kuumutamise korral vastavalt lõike 2 punktile b.

Peenestamiseks tuleb neid segada sipelghappega ning säilitada pH tase 4,0 või madalam. Segu tuleb enne järgnevat töötlust hoida vähemalt 24 tundi.

Aeg ja temperatuur

| 2. | Järgnev peenestamine, segu tuleb kuumutada kuni:






  a) | sisetemperatuurini vähemalt 90 °C vähemalt 60 minutit või |
| --- | --- | --- |

2.

Järgnev peenestamine, segu tuleb kuumutada kuni:

a)

sisetemperatuurini vähemalt 90 °C vähemalt 60 minutit või

| b) | sisetemperatuurini vähemalt 70 °C vähemalt 60 minutit. |
| --- | --- |

b)

sisetemperatuurini vähemalt 70 °C vähemalt 60 minutit.

Kasutades pidevavoolusüsteemi, tuleb toote töötlemise kulgu konverteris jälgida mehhaaniliste kontrollivahenditega, mis juhivad toote edasiliikumist nii, et see on kuumtöötluse lõpuks läbinud piisava aja ja temperatuuriga tsükli.”

| 2) | II lisas lisatakse X peatükina järgmine peatükk:
  “X PEATÜKK
  Äridokument






  1. | Transpordi ajal on loomsete kõrvalsaadustega ning töödeldud toodetega kaasas järgmine äridokument. Siiski võivad liikmesriigid otsustada kasutada sellest erinevat äridokumenti loomsete kõrvalsaaduste ning töödeldud toodete transpordiks sama liikmesriigi siseselt. |
| --- | --- | --- |

2)

II lisas lisatakse X peatükina järgmine peatükk:

“X PEATÜKK

Äridokument

1.

Transpordi ajal on loomsete kõrvalsaadustega ning töödeldud toodetega kaasas järgmine äridokument. Siiski võivad liikmesriigid otsustada kasutada sellest erinevat äridokumenti loomsete kõrvalsaaduste ning töödeldud toodete transpordiks sama liikmesriigi siseselt.

| 2. | Rohkem kui ühe transportija puhul peab iga transportija täitma deklaratsiooni, nagu viidatud äridokumendi punktis 7, mis on osa dokumendist. |
| --- | --- |

2.

Rohkem kui ühe transportija puhul peab iga transportija täitma deklaratsiooni, nagu viidatud äridokumendi punktis 7, mis on osa dokumendist.

ÄRIDOKUMENDI NÄIDIS LOOMSETE KÕRVALSAADUSTE NING TÖÖDELDUD TOODETE TRANSPORDIKS EUROOPA ÜHENDUSE SISESELT

Märkused:

| a) | Äridokumendid peavad olema koostatud vastavalt käesolevas lisas esitatud näidisele. See peab sisaldama näidises esitatud nummerdatud järjekorras sertifikaate, mida nõutakse loomsete kõrvalsaaduste ning nendest saadud töödeldud toodete transportimiseks. |
| --- | --- |

a)

Äridokumendid peavad olema koostatud vastavalt käesolevas lisas esitatud näidisele. See peab sisaldama näidises esitatud nummerdatud järjekorras sertifikaate, mida nõutakse loomsete kõrvalsaaduste ning nendest saadud töödeldud toodete transportimiseks.

| b) | See peab olema koostatud vastavalt vajadusele ühes ELi liikmesriigi ametlikus keeles või ELi sihtliikmesriigi keeles. Siiski võib see olla koostatud mõnes teises ELi keeles, kui sellega on kaasas ametlik tõlge või sihtkohta liikmesriigi pädeva asutuse eelneva nõusoleku korral. |
| --- | --- |

b)

See peab olema koostatud vastavalt vajadusele ühes ELi liikmesriigi ametlikus keeles või ELi sihtliikmesriigi keeles. Siiski võib see olla koostatud mõnes teises ELi keeles, kui sellega on kaasas ametlik tõlge või sihtkohta liikmesriigi pädeva asutuse eelneva nõusoleku korral.

| c) | Äridokument peab olema koostatud vähemalt kolmes eksemplaris (üks originaal ja kaks koopiat). Originaal peab olema partiiga kaasas selle sihtpunkti jõudmiseni. Saaja peab selle säilitama. Tootja peab säilitama ühe koopia ning vedaja teise. |
| --- | --- |

c)

Äridokument peab olema koostatud vähemalt kolmes eksemplaris (üks originaal ja kaks koopiat). Originaal peab olema partiiga kaasas selle sihtpunkti jõudmiseni. Saaja peab selle säilitama. Tootja peab säilitama ühe koopia ning vedaja teise.

| d) | Iga äridokumendi originaal peab koosnema ühest kahepoolsest lehest või, kui on nõutud rohkem teksti, peab see olema sellisel kujul, et kõik vajalikud leheküljed moodustavad jagamatu ja ühtse terviku. |
| --- | --- |

d)

Iga äridokumendi originaal peab koosnema ühest kahepoolsest lehest või, kui on nõutud rohkem teksti, peab see olema sellisel kujul, et kõik vajalikud leheküljed moodustavad jagamatu ja ühtse terviku.

| e) | Kui partiiosa identifitseerimise põhjustel on dokumendile lisatud lisalehed, tuleb ka need lehed lugeda dokumendi originaali osaks, märkides kõik lehed vastutava isiku allkirjaga. |
| --- | --- |

e)

Kui partiiosa identifitseerimise põhjustel on dokumendile lisatud lisalehed, tuleb ka need lehed lugeda dokumendi originaali osaks, märkides kõik lehed vastutava isiku allkirjaga.

| f) | Kui dokument, kaasa arvatud punktis e osutatud lisalehed, koosneb enam kui ühest leheküljest, peab kõigi lehekülgede alla äärde lisama leheküljenumbri – (lehekülje number) (kogu lehekülgede arvust) – ning kõik lehed peavad kandma üleval ääres dokumendi koodi numbrit, mis on määratud vastutava isiku poolt. |
| --- | --- |

f)

Kui dokument, kaasa arvatud punktis e osutatud lisalehed, koosneb enam kui ühest leheküljest, peab kõigi lehekülgede alla äärde lisama leheküljenumbri – (lehekülje number) (kogu lehekülgede arvust) – ning kõik lehed peavad kandma üleval ääres dokumendi koodi numbrit, mis on määratud vastutava isiku poolt.

| g) | Dokumendi originaali täidab ning allkirjastab vastutav isik. Sellega kinnitab vastutav isik, et järgitakse määruse (EÜ) nr 1774/2002 II lisa III peatükis sätestatud dokumentatsiooni. Äridokumentides tuleb määratleda:






  — | kuupäev, millal materjal ruumidest välja viidi, |
| --- | --- | --- |

g)

Dokumendi originaali täidab ning allkirjastab vastutav isik. Sellega kinnitab vastutav isik, et järgitakse määruse (EÜ) nr 1774/2002 II lisa III peatükis sätestatud dokumentatsiooni. Äridokumentides tuleb määratleda:

—

kuupäev, millal materjal ruumidest välja viidi,

| — | materjali kirjeldus, kaasa arvatud materjali identifitseerimine, looma liik, kes on määratud 3. kategooria materjaliks ja sellest saadud töödeldud toodeteks, mis on ette nähtud söödatooraineks, ning vajadusel kõrvamärgi number, |
| --- | --- |

—

materjali kirjeldus, kaasa arvatud materjali identifitseerimine, looma liik, kes on määratud 3. kategooria materjaliks ja sellest saadud töödeldud toodeteks, mis on ette nähtud söödatooraineks, ning vajadusel kõrvamärgi number,

| — | materjali kogus, |
| --- | --- |

—

materjali kogus,

| — | materjali päritolukoht, |
| --- | --- |

—

materjali päritolukoht,

| — | vedaja nimi ning aadress, |
| --- | --- |

—

vedaja nimi ning aadress,

| — | saaja nimi ja aadress ja vajadusel loanumber ning |
| --- | --- |

—

saaja nimi ja aadress ja vajadusel loanumber ning

| — | vajadusel päritoluettevõtte loanumber ja töötlemisviis ja selle liik. |
| --- | --- |

—

vajadusel päritoluettevõtte loanumber ja töötlemisviis ja selle liik.

| h) | Vastutava isiku allkirja värv peab olema erinev trükivärvist. |
| --- | --- |

h)

Vastutava isiku allkirja värv peab olema erinev trükivärvist.

| i) | Äridokumenti tuleb säilitada vähemalt kaks aastat pädevatele asutustele esitamiseks määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklis 9 viidatud dokumentide kontrollimiseks. |
| --- | --- |

i)

Äridokumenti tuleb säilitada vähemalt kaks aastat pädevatele asutustele esitamiseks määruse (EÜ) nr 1774/2002 artiklis 9 viidatud dokumentide kontrollimiseks.

Image

Image

Image

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/40 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/40

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 94/2005,

20. jaanuar 2005,

AKV riikidest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 638/2003 alusel 2005. aasta jaanuari esimesel viiel tööpäeval esitatud taotluste põhjal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2286/2002 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riikidest) pärit põllumajandussaaduste töötlemisel saadud põllumajandustoodete ja kaupade suhtes kohaldatava korra kohta ning määruse (EÜ) nr 1706/98 kehtetuks tunnistamise kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2001. aasta otsust 2001/822/EÜ ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa Ühendusega (ülemeremaade ja - territooriumide assotsieerimise otsus), (2)

võttes arvesse komisjoni 9. aprilli 2003. aasta määrust (EÜ) nr 638/2003, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2286/2002 ja nõukogu otsuse 2001/822/EÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riigid) ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt (ÜMT) pärit riisi impordi suhtes kohaldatava korraga, (3) eriti selle artikli 17 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| | |
| --- | --- |

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   2005. aasta jaanuari esimese viie tööpäeva jooksul vastavalt määrusele (EÜ) nr 638/2003 esitatud ja komisjonile teatatud taotluste alusel antakse riisi impordilitsentsid välja taotletud kogustele, mille suhtes on vajadusel kohaldatud lisas kehtestatud vähendusprotsenti.

2.   Järgmisse ossa ülekantavad kogused on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 348, 21.12.2002, lk 5.

1

(2)  EÜT L 314, 30.11.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 93, 10.4.2003, lk 3.

3

---

LISA

Vähendusprotsendid, mida kohaldatakse alates 2005. aasta jaanuarist osa raames taotletud koguste suhtes, ning järgmisse ossa ülekantavad kogused

| Päritolu/Toode | Vähendusprotsent | 2005. aasta maisse ülekantav kogus (tonnides) |
| --- | --- | --- |
| Madalmaade Antillid ja Aruba | Vähimarenenud ÜMTd | Madalmaade Antillid ja Aruba | Vähimarenenud ÜMTd |
| ÜMT (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 10 lõike 1 punktid a ja b)






  — | CN-kood 1006 |

Päritolu/Toode

Vähendusprotsent

2005. aasta maisse ülekantav kogus (tonnides)

Madalmaade Antillid ja Aruba

Vähimarenenud ÜMTd

Madalmaade Antillid ja Aruba

Vähimarenenud ÜMTd

ÜMT (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 10 lõike 1 punktid a ja b)

—

CN-kood 1006

0

0

3 327,727

3 334

| Päritolu/Toode | Vähendusprotsent | 2005. aasta maisse ülekantav kogus (tonnides) |
| --- | --- | --- |
| AKV (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 3 lõike 1)






  — | CN-koodid 1006 10 21 kuni 1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30 |

Päritolu/Toode

Vähendusprotsent

2005. aasta maisse ülekantav kogus (tonnides)

AKV (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 3 lõike 1)

—

CN-koodid 1006 10 21 kuni 1006 10 98, 1006 20 ja 1006 30

71,4487

—

AKV (määruse (EÜ) nr 638/2003 artikli 5 lõike 1)

| — | CN-koodid 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

CN-koodid 1006 40 00

0

4 810

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/42

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 95/2005,

20. jaanuar 2005,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1260/2001 suhkruturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 27 lõike 5 punkti a ja lõiget 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõigetega 1 ja 2 nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktides a, c, d, f, g ja h loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse V lisas loetletud kaupadena. Komisjoni 13. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1520/2000, milles sätestatakse teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise ühised rakenduseeskirjad ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumid, (2) määratakse kindlaks tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõigetega 1 ja 2 nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktides a, c, d, f, g ja h loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse V lisas loetletud kaupadena. Komisjoni 13. juuli 2000. aasta määruses (EÜ) nr 1520/2000, milles sätestatakse teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise ühised rakenduseeskirjad ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumid, (2) määratakse kindlaks tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1260/2001 I lisas loetletud kaupadena.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1520/2000 artikli 4 lõikega 1 tuleks toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduse 100 kg kohta kehtestada igal kuul.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõikega 3 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 27 lõikega 3 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

| (4) | Käesoleva määruse kohaselt kehtestatavad toetusemäärad võib kinnitada eelnevalt, kuna turuolukorda järgmise paari kuu jooksul ei ole võimalik praegu kindlaks teha. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määruse kohaselt kehtestatavad toetusemäärad võib kinnitada eelnevalt, kuna turuolukorda järgmise paari kuu jooksul ei ole võimalik praegu kindlaks teha.

| (5) | Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär. |
| --- | --- |

(5)

Kõrgete toetusemäärade eelkinnitamine võib seada ohtu kohustused, mis on võetud seoses asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ekspordiks antavate toetustega. Seetõttu on vaja sellistes olukordades tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, mis siiski ei takistaks pikaajaliste lepingute sõlmimist. Abinõu, mis võimaldab ühildada neid eri eesmärke, on kehtestada toetuste eelkinnitamise puhuks toetuse erimäär.

| (6) | Vastavalt nõukogu 24. septembri 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1676/2004, millega võetakse vastu ühepoolsed üleminekumeetmed teatavate Bulgaariast pärit töödeldud põllumajandussaaduste importimiseks ja teatavate töödeldud põllumajandustoodete eksportimiseks Bulgaariasse, (3) ei vasta Bulgaariasse eksporditavate asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadused alates 1. oktoobrist 2004 eksporditoetuste saamise tingimustele. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt nõukogu 24. septembri 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1676/2004, millega võetakse vastu ühepoolsed üleminekumeetmed teatavate Bulgaariast pärit töödeldud põllumajandussaaduste importimiseks ja teatavate töödeldud põllumajandustoodete eksportimiseks Bulgaariasse, (3) ei vasta Bulgaariasse eksporditavate asutamislepingu I lisas loetlemata töödeldud põllumajandussaadused alates 1. oktoobrist 2004 eksporditoetuste saamise tingimustele.

| (7) | Käesoleva määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määruses sätestatud meetmed on kooskõlas suhkruturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1520/2000 A lisas ja määruse (EÜ) nr 1260/2001 artikli 1 lõigetes 1 ja 2 loetletud ning määruse (EÜ) nr 1260/2001 V lisas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Erandina artikli 1 sätetest ja alates 1. oktoobrist 2004 ei kohaldata lisas sätestatud määrasid asutamislepingu I lisaga hõlmamata toodete suhtes, kui nimetatud tooted eksporditakse Bulgaariasse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 178, 30.6.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 39/2004 (ELT L 6, 10.1.2004, lk 16).

1

(2)  EÜT L 177, 15.7.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 886/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 14).

2

(3)  ELT L 301, 28.9.2004, lk 1.

3

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate suhkrusektori teatavate toodete suhtes alates 21. jaanuari 2005 kohaldatavad toetusemäärad

| CN-kood | Kirjeldus | Toetusemäär EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Toetuse eelkinnituse puhul | Muudel juhtudel |
| 1701 99 10 | Töötlemata valge suhkur | 39,76 | 39,76 |

CN-kood

Kirjeldus

Toetusemäär EUR/100 kg

Toetuse eelkinnituse puhul

Muudel juhtudel

1701 99 10

Töötlemata valge suhkur

39,76

39,76

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/45

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 96/2005,

20. jaanuar 2005,

millega kinnitatakse odra maksimaalne eksporditoetus seoses määruses (EÜ) nr 1757/2004 osutatud pakkumismenetlusega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1757/2004 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1757/2004 (2) kuulutati välja pakkumismenetlus odra eksporditoetuse kindlaksmääramiseks eksportimisel teatavatesse kolmandatesse riikidesse.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (3) artikliga 7 nähakse ette, et teatatud pakkumiste alusel võib komisjon otsustada kindlaks määrata maksimaalne eksporditoetus, arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud kriteeriume. Sel juhul sõlmitakse leping pakkujaga või pakkujatega, kelle pakkumine on maksimaalse toetusega võrdne või sellest madalam.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse maksimaalne eksporditoetus.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

14.–20. jaanuarini 2005 teatatud pakkumiste alusel määruses (EÜ) nr 1757/2004 osutatud pakkumismenetluse raames kinnitatakse odra maksimaalseks eksporditoetuseks 17,97 eurot tonni kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 313, 12.10.2004, lk 10.

2

(3)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/46 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/46

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 97/2005,

20. jaanuar 2005,

määruses (EÜ) nr 1565/2004 osutatud pakkumismenetluse raames esitatud kaera eksporditoetuse pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrust (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse komisjoni 3. septembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1565/2004 Soomes ja Rootsis teravilja suhtes kohaldatud spetsiaalse sekkumismeetme kohta 2004/2005. turustusaastal, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1565/2004 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Notra, Rumeenia ja Šveits. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1565/2004 kuulutati välja pakkumismenetlus eksporditoetuse määramiseks Soomes ja Rootsis toodetud kaerale, mida eksporditakse Soomest ja Rootsist kõigisse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud Bulgaaria, Notra, Rumeenia ja Šveits.

| (2) | Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, ei peaks maksimaalset eksporditoetust kindlaks määrama. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 sätestatud tingimusi, ei peaks maksimaalset eksporditoetust kindlaks määrama.

| (3) | Käesolevas määruses stätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses stätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 1565/2004 osutatud pakkumismenetluse raames 14.–20. jaanuarini 2005 kaera eksporditoetuse kindlaksmääramiseks esitatud pakkumisi vastu ei võetud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

(3)  ELT L 285, 4.9.2004, lk 3.

3

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/47

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 98/2005,

20. jaanuar 2005,

määruses (EÜ) nr 2275/2004 osutatud pakkumiskutse raames sorgo importimiseks teatatud pakkumiste kohta

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) ja eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2275/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2275/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava sorgo tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 ja teatatud pakkumiste alusel võib komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklile 25 otsustada pakkumisi mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 ja teatatud pakkumiste alusel võib komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklile 25 otsustada pakkumisi mitte vastu võtta.

| (3) | Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume, ei tuleks tollimaksuvähenduse ülemmäära kinnitada. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume, ei tuleks tollimaksuvähenduse ülemmäära kinnitada.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 2275/2004 osutatud imporditava sorgo tollimaksu vähendamise pakkumiskutse raames 14.–20. jaanuarini 2005 teatatud pakkumisi ei arvestata.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 32.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/48

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 99/2005,

20. jaanuar 2005,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta (1), eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2277/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2277/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähenduse ülemmäära. Selle ülemmäära kinnitamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teraviljaga seotud praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähenduse ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 2277/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 14.–20. jaanuarini 2005 teatatud pakkumiste puhul on imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär 32,80 EUR/t kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 83 100 t suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 35.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/49 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/49

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 100/2005,

20. jaanuar 2005,

millega kehtestatakse määrusega (EÜ) nr 2276/2004 välja kuulutatud pakkumiskutsega seoses imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1783/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 12 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2276/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 2276/2004 (2) kuulutati välja pakkumiskutse seoses kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmääraga.

| (2) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähendamise ülemmäär. Selle ülemmäära kehtestamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 1839/95 (3) artikliga 7 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1784/2003 artiklis 25 sätestatud korras otsustada kehtestada imporditollimaksu vähendamise ülemmäär. Selle ülemmäära kehtestamisel tuleb arvesse võtta eriti määruse (EÜ) nr 1839/95 artiklites 6 ja 7 sätestatud kriteeriume. Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on tollimaksuvähenduse ülemmääraga võrdne või sellest väiksem.

| (3) | Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teravilja praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähendamise ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa. |
| --- | --- |

(3)

Kohaldades eespool nimetatud kriteeriume kõnealuse teravilja praeguses turuolukorras, kehtestatakse imporditollimaksu vähendamise ülemmääraks artiklis 1 nimetatud summa.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 2276/2004 välja kuulutatud pakkumiskutse alusel 14.-20. jaanuarini 2005 teatatud pakkumiste puhul on imporditava maisi tollimaksuvähenduse ülemmäär 30,90 eurot tonni kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 6 450 tonni suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 34.

2

(3)  EÜT L 177, 28.7.1995, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 777/2004 (ELT L 123, 27.4.2004, lk 50).

3

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/50

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2005/4/EÜ,

19. jaanuar 2005,

millega muudetakse direktiivi 2001/22/EÜ, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda ja 3-MCPD sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/591/EMÜ inimtarbimiseks ettenähtud toiduainete kontrolliks vajalike ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 8. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/22/EÜ (2) sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda ja 3-MCPD sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 8. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/22/EÜ (2) sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda ja 3-MCPD sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes.

| (2) | On vaja lisada toidus sisalduvaid saasteaineid käsitlev ajakohastatud standarditeave, võttes eelkõige arvesse analüüsi mõõtemääramatust. |
| --- | --- |

(2)

On vaja lisada toidus sisalduvaid saasteaineid käsitlev ajakohastatud standarditeave, võttes eelkõige arvesse analüüsi mõõtemääramatust.

| (3) | On ülimalt oluline, et analüüsitulemuste kohta esitatakse aruanne ja neid tõlgendatakse ühtses vormis, et tagada ühtne rakendamine kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(3)

On ülimalt oluline, et analüüsitulemuste kohta esitatakse aruanne ja neid tõlgendatakse ühtses vormis, et tagada ühtne rakendamine kogu Euroopa Liidus.

| (4) | Seetõttu tuleks direktiivi 2001/22/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks direktiivi 2001/22/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2001/22/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

Direktiivi 2001/22/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi sätete täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt kaheteistkümne kuu jooksul pärast selle jõustumiskuupäeva. Nad edastavad asjakohaste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 19. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 372, 31.12.1985, lk 50.

1

(2)  EÜT L 77, 16.3.2001, lk 14.

2

---

I LISA

Direktiivi 2001/22/EÜ I lisa punkt 5 asendatakse järgmisega:

“5.   PARTII VÕI OSAPARTII VASTAVUS SPETSIFIKATSIOONILE

Kontroll-labor analüüsib laboriproovi eeskirjade täitmise tagamiseks vähemalt kahe eraldi analüüsiga ning arvutab tulemuste keskmise.

Partii võetakse vastu, kui keskmine tulemus ei ületa direktiivis 466/2001 sätestatud asjakohast piirmäära, kusjuures arvesse võetakse mõõtemääramatust ja saagise parandust (viide 1).

Partiid ei võeta vastu, kui keskmine tulemus ületab ilma kahtluseta asjakohase piirmäära, kusjuures arvesse võetakse mõõtemääramatust ja saagise parandust.

Need tõlgenduseeskirjad on ametlikul kontrollimisel võetud proovidest saadud analüüsitulemuste rakendamiseks. Kaubanduse kaitse ja võrdlemise eesmärgil tehtud analüüside puhul kohaldatakse siseriiklikke eeskirju.”

---

II LISA

Käesolevaga muudetakse direktiivi 2001/22/EÜ II lisa järgmiselt.

| 1. | Punktis 3 “Labori kasutatav analüüsimeetod ja laborikontrolli nõuded” lisatakse tabeli 4 järele punkt 3.3.3:
  “3.3.3.   Tulemuslikkuse kriteeriumid – määramatusfunktsioonil põhinev lähenemine
  Hindamaks, kui hästi mingi analüüsimeetod laboris kasutamiseks sobib, võib kasutada ka määramatuse näitajal põhinevat lähenemisviisi. Labor võib kasutada meetodit, mis annab tulemusi maksimaalse standardmääramatuse piirides. Maksimaalne standardmääramatus leitakse järgmise valemiga:



  milles:

  Uf on maksimaalne standardmääramatus
  LOD on kõnealust meetodit iseloomustav avastamiskünnis
  C on huvipakkuv kontsentratsioon
  α on numbriline näitaja, mis on seotud C väärtusega. Kasutatavad väärtused on esitatud järgmises tabelis:






  C (μg/kg) | α |
| --- | --- | --- |
| ≤ 50 | 0,2 |
| 51–500 | 0,18 |
| 501–1 000 | 0,15 |
| 1 001–10 000 | 0,12 |
| ≥ 10 000 | 0,1 |

1.

Punktis 3 “Labori kasutatav analüüsimeetod ja laborikontrolli nõuded” lisatakse tabeli 4 järele punkt 3.3.3:

“3.3.3.   Tulemuslikkuse kriteeriumid – määramatusfunktsioonil põhinev lähenemine

Hindamaks, kui hästi mingi analüüsimeetod laboris kasutamiseks sobib, võib kasutada ka määramatuse näitajal põhinevat lähenemisviisi. Labor võib kasutada meetodit, mis annab tulemusi maksimaalse standardmääramatuse piirides. Maksimaalne standardmääramatus leitakse järgmise valemiga:

Formula

milles:

Uf on maksimaalne standardmääramatus

LOD on kõnealust meetodit iseloomustav avastamiskünnis

C on huvipakkuv kontsentratsioon

α on numbriline näitaja, mis on seotud C väärtusega. Kasutatavad väärtused on esitatud järgmises tabelis:

C (μg/kg)

α

≤ 50

0,2

51–500

0,18

501–1 000

0,15

1 001–10 000

0,12

≥ 10 000

0,1

ja U on laiendmääramatus katteteguri 2 juures, mis annab ligikaudu 95 % suuruse usaldusväärsuse.

Analüüsimeetod, mis annab tulemusi maksimaalsest standardmääramatusest väiksemate määramatuse väärtuste korral, on niisama kasutuskõlblik nagu eespool esitatud tulemuslikkuse kriteeriumitele vastavad meetodid.”

| 2. | Punkt 3.4. asendatakse järgmisega:
  “3.4.   Analüütilise tõesuse hindamine, saagise arvutused ja tulemuste esitamine
  Võimaluse korral hinnatakse analüüsi tõesust, lisades analüüsi käigus sobivaid sertifitseeritud etalonaineid.
  Analüüsitulemus tuleb esitada saagise suhtes korrigeeritud või korrigeerimata kujul. Tulemuse esitamise viis ja saagise määr tuleb teatada.
  Analüüsija peab oma töös arvestama Euroopa Komisjoni aruannet analüüsitulemuste, määramatuse mõõtmise, saagise tegurite ja Euroopa Liidu toiduainete-alaste õigusnormide vaheliste seoste kohta (“European Commission Report on the relationship between analytical results, the measurement of uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food legislation”) (viide 1).
  Analüüsitulemus esitatakse kujul x +/– U, kus x on analüüsitulemus ja U on mõõtemääramatus.
  VIITED






  1. | European Commission Report on the relationship between analytical results, the measurement of uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food legislation, 2004.
  (http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/sampling_en.htm).” |
| --- | --- | --- |

2.

Punkt 3.4. asendatakse järgmisega:

“3.4.   Analüütilise tõesuse hindamine, saagise arvutused ja tulemuste esitamine

Võimaluse korral hinnatakse analüüsi tõesust, lisades analüüsi käigus sobivaid sertifitseeritud etalonaineid.

Analüüsitulemus tuleb esitada saagise suhtes korrigeeritud või korrigeerimata kujul. Tulemuse esitamise viis ja saagise määr tuleb teatada.

Analüüsija peab oma töös arvestama Euroopa Komisjoni aruannet analüüsitulemuste, määramatuse mõõtmise, saagise tegurite ja Euroopa Liidu toiduainete-alaste õigusnormide vaheliste seoste kohta (“European Commission Report on the relationship between analytical results, the measurement of uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food legislation”) (viide 1).

Analüüsitulemus esitatakse kujul x +/– U, kus x on analüüsitulemus ja U on mõõtemääramatus.

VIITED

1.

European Commission Report on the relationship between analytical results, the measurement of uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food legislation, 2004.

(http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/sampling_en.htm).”

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/53 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/53

---

NÕUKOGU OTSUS,

7. detsember 2004,

Euroopa Ühenduse ja Monaco Vürstiriigi vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu allakirjutamise ja sellele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmise ja allakirjutamise kohta

(2005/35/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 94 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 16. oktoobril 2001 andis nõukogu komisjonile volitused pidada läbirääkimisi Monaco Vürstiriigiga lepingu sõlmimiseks, et kõnealune riik kindlustaks ühenduses kohaldatavate meetmetega samaväärsete meetmete vastuvõtmise hoiuste intresside tegeliku maksustamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(1)

16. oktoobril 2001 andis nõukogu komisjonile volitused pidada läbirääkimisi Monaco Vürstiriigiga lepingu sõlmimiseks, et kõnealune riik kindlustaks ühenduses kohaldatavate meetmetega samaväärsete meetmete vastuvõtmise hoiuste intresside tegeliku maksustamise tagamiseks.

| (2) | Läbirääkimistel kokkulepitud lepingu tekst vastab nõukogu poolt vastuvõetud läbirääkimissuunistele. Lepingu tekstile on lisatud Euroopa Ühenduse ning Monaco Vürstiriigi vaheline vastastikuse mõistmise memorandum. |
| --- | --- |

(2)

Läbirääkimistel kokkulepitud lepingu tekst vastab nõukogu poolt vastuvõetud läbirääkimissuunistele. Lepingu tekstile on lisatud Euroopa Ühenduse ning Monaco Vürstiriigi vaheline vastastikuse mõistmise memorandum.

| (3) | Arvestades, et edaspidi võetakse vastu otsus lepingu sõlmimise kohta, on soovitav mõlemad 1. juulil 2004 parafeeritud dokumendid alla kirjutada ja saada nõukogult kinnitus vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmise kohta, |
| --- | --- |

(3)

Arvestades, et edaspidi võetakse vastu otsus lepingu sõlmimise kohta, on soovitav mõlemad 1. juulil 2004 parafeeritud dokumendid alla kirjutada ja saada nõukogult kinnitus vastastikuse mõistmise memorandumi heakskiitmise kohta,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Arvestades, et edaspidi võetakse vastu otsus sõlmida Euroopa Ühenduse ja Monaco Vürstiriigi vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ (1) hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitlev leping, on nõukogu eesistujal õigus määrata isikud, kes on Euroopa Ühenduse nimel volitatud alla kirjutama lepingule ja sellele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumile ning kirjadele, mis tuleb vahetada vastavalt lepingu artikli 21 lõikele 2 ja vastastikuse mõistmise memorandumile.

Nõukogu kiidab vastastikuse mõistmise memorandumi teksti heaks.

Lepingu ja sellele lisatud vastastikuse mõistmise memorandumi tekstid on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 7. detsember 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

G. ZALM

---

(1)  ELT L 157, 26.6.2003, lk 38.

1

---

LEPING

Euroopa Ühenduse ja Monaco Vürstiriigi vahel nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamise kohta

MONACO VÜRSTIRIIK

ja

EUROOPA ÜHENDUS,

edaspidi sõltuvalt kontekstist “lepingupool” või “lepingupooled”,

et näha ette nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (edaspidi “direktiiv”) sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

1.   Selleks et intressimakseid, mis on Monaco Vürstiriigis tasutud füüsilisele isikule, kes on tegelik tulusaaja artikli 2 tähenduses ja kelle elukohaks on Euroopa Ühenduse liikmesriik, saaks tegelikul maksustamisel vastavalt selle riigi seadustele arvesse võtta, peab Monaco Vürstiriigis asutatud intressi maksja käesoleva lepingu artiklites 7 ja 8 täpsustatud tingimustel kinni maksu, võttes arvesse käesoleva lepingu artiklis 9 ettenähtud vabatahtliku avalikustamise meetmeid.

2.   Monaco Vürstiriik võtab eelkõige meetmeid, mis võimaldavad tagada käesoleva lepingu rakendamiseks vajalike ülesannete täitmise tema territooriumil asutatud intressi maksjate poolt, olenemata intressi tootva võlanõude võlgniku asutamiskohast.

Artikkel 2

Tegelik tulusaaja

1.   Käesolevas lepingus tähendab tegelik tulusaaja füüsilist isikut, kellele makstakse intressi või kellele intressimaksed on tagatud, kui ta ei esita tõendeid selle kohta, et intressi ei ole makstud või intressimaksed ei ole talle tagatud, see tähendab kui ta:

| a) | tegutseb intressi maksjana artikli 4 tähenduses; |
| --- | --- |

a)

tegutseb intressi maksjana artikli 4 tähenduses;

| b) | tegutseb juriidilise isiku nimel, üksuse nimel, kelle kasumit maksustatakse vastavalt 19. märtsi 1964. aasta määrusele nr 3152, Monaco Vürstiriigis asutatud avatud investeerimisfondi või sellega samaväärse fondi nimel, kes tegeleb hoiuste investeerimisega; |
| --- | --- |

b)

tegutseb juriidilise isiku nimel, üksuse nimel, kelle kasumit maksustatakse vastavalt 19. märtsi 1964. aasta määrusele nr 3152, Monaco Vürstiriigis asutatud avatud investeerimisfondi või sellega samaväärse fondi nimel, kes tegeleb hoiuste investeerimisega;

| c) | tegutseb muu füüsilise isiku nimel, kes on tegelik tulusaaja, ning teatab intressi maksjale tegeliku tulusaaja isiku ja elukoha vastavalt artikli 3 lõikele 2. |
| --- | --- |

c)

tegutseb muu füüsilise isiku nimel, kes on tegelik tulusaaja, ning teatab intressi maksjale tegeliku tulusaaja isiku ja elukoha vastavalt artikli 3 lõikele 2.

2.   Kui intressi maksjal on andmeid, mille kohaselt füüsiline isik, kellele makstakse intressi või kellele intressimaksed on tagatud, ei pruugi olla tegelik tulusaaja, ning kui selle füüsilise isiku suhtes ei kohaldata ei lõike 1 punkti a ega lõike 1 punkti b, võtab intressi maksja mõistlikke meetmeid, et teha kindlaks tegeliku tulusaaja isik vastavalt artikli 3 lõikele 2. Kui intressi maksja ei suuda tegeliku tulusaaja isikut kindlaks teha, käsitab ta kõnealust füüsilist isikut tegeliku tulusaajana.

Artikkel 3

Tegeliku tulusaaja isik ja elukoht

1.   Monaco Vürstiriik võtab vastu vajalikud menetlused, et võimaldada intressi maksjal määrata käesoleva lepingu täitmisel kindlaks tegeliku tulusaaja isik ja elukoht, ja tagab kõnealuste menetluste täitmise.

2.   Sellised menetlused sisaldavad järgmiseid tingimusi:

| a) | kui lepingusuhted on tekkinud enne 1. jaanuari 2004, teeb intressi maksja tegeliku tulusaaja artikli 2 tähenduses ja tema elukoha kindlaks tema käsutuses olevate andmete põhjal, mis on saadud ametliku isikutunnistuse või muu tegeliku tulusaaja esitatud isikut tõendava dokumendi põhjal, mis on tegeliku tulusaaja pildiga ametlik dokument; |
| --- | --- |

a)

kui lepingusuhted on tekkinud enne 1. jaanuari 2004, teeb intressi maksja tegeliku tulusaaja artikli 2 tähenduses ja tema elukoha kindlaks tema käsutuses olevate andmete põhjal, mis on saadud ametliku isikutunnistuse või muu tegeliku tulusaaja esitatud isikut tõendava dokumendi põhjal, mis on tegeliku tulusaaja pildiga ametlik dokument;

| b) | kui lepingusuhted on tekkinud enne 1. jaanuari 2004 või on tehinguid tehtud lepingut sõlmimata, teeb intressi maksja tegeliku tulusaaja artikli 2 tähenduses ja tema elukoha kindlaks passi või ametliku isikutunnistuse või muu tegeliku tulusaaja esitatud dokumendi alusel. Füüsiliste isikute puhul, kes esitavad Euroopa Ühenduse liikmesriigis väljaantud passi või ametliku isikutunnistuse, kuid deklareerivad oma elukohana mõne kolmanda riigi, mis ei ole liikmesriik ega Monaco Vürstiriik, tehakse isiku elukoht kindlaks selle riigi pädeva ametivõimu väljaantud residentsuse tõendi põhjal, mille kõnealune isik deklareerib oma elukohana. Sellise tõendi puudumisel loetakse isiku elukohaks see Euroopa Liidu liikmesriik, kes väljastas passi või muu isikut tõendava ametliku dokumendi. |
| --- | --- |

b)

kui lepingusuhted on tekkinud enne 1. jaanuari 2004 või on tehinguid tehtud lepingut sõlmimata, teeb intressi maksja tegeliku tulusaaja artikli 2 tähenduses ja tema elukoha kindlaks passi või ametliku isikutunnistuse või muu tegeliku tulusaaja esitatud dokumendi alusel. Füüsiliste isikute puhul, kes esitavad Euroopa Ühenduse liikmesriigis väljaantud passi või ametliku isikutunnistuse, kuid deklareerivad oma elukohana mõne kolmanda riigi, mis ei ole liikmesriik ega Monaco Vürstiriik, tehakse isiku elukoht kindlaks selle riigi pädeva ametivõimu väljaantud residentsuse tõendi põhjal, mille kõnealune isik deklareerib oma elukohana. Sellise tõendi puudumisel loetakse isiku elukohaks see Euroopa Liidu liikmesriik, kes väljastas passi või muu isikut tõendava ametliku dokumendi.

Artikkel 4

Intressi maksja

Käesolevas lepingus tähendab intressi maksja pankasid, füüsilisi ja juriidilisi isikuid, seltsinguid, välisriigi äriühingute filiaale Monaco Vürstiriigis, kes kas või mõnikord võtavad vastu, valdavad, investeerivad või kannavad üle kolmandate osapoolte varasid või üksnes maksavad intressi või tagavad intressi maksmise oma majandustegevuse käigus.

Artikkel 5

Pädev ametivõim

Käesolevas lepingus tähendab lepingupoole pädev ametivõim I lisas loetletud asutusi.

Kolmandate riikide puhul on pädev ametivõim selline asutus, kes on pädev väljastama residentsuse tõendeid.

Artikkel 6

Intressimakse

1.   Käesolevas lepingus tähendab intressimakse:

| a) | kontole makstud või krediteeritud intressi, mis tuleneb igasugusest võlanõudest või kliendi hoiustest olenemata sellest, kas nõue on hüpoteegiga tagatud või kas sellega kaasneb õigus saada osa võlgniku kasumist, ning eelkõige tulu riigi võlakirjadest või muudest võlakirjadest, kaasa arvatud selliste võlakirjadega seotud ülekursid ja lisatasud. Makse hilinemise eest määratud trahve ei loeta intressimakseteks. Siia hulka ei kuulu ka intress füüsiliste isikute vahelistelt laenudelt, mis ei ole antud majandustegevuse käigus; |
| --- | --- |

a)

kontole makstud või krediteeritud intressi, mis tuleneb igasugusest võlanõudest või kliendi hoiustest olenemata sellest, kas nõue on hüpoteegiga tagatud või kas sellega kaasneb õigus saada osa võlgniku kasumist, ning eelkõige tulu riigi võlakirjadest või muudest võlakirjadest, kaasa arvatud selliste võlakirjadega seotud ülekursid ja lisatasud. Makse hilinemise eest määratud trahve ei loeta intressimakseteks. Siia hulka ei kuulu ka intress füüsiliste isikute vahelistelt laenudelt, mis ei ole antud majandustegevuse käigus;

| b) | punktis a osutatud võlanõuete müügi, tagasimaksmise või väljaostmise korral kogunenud või kapitaliseeritud intressi; |
| --- | --- |

b)

punktis a osutatud võlanõuete müügi, tagasimaksmise või väljaostmise korral kogunenud või kapitaliseeritud intressi;

| c) | intressimaksetest vahetult või direktiivi artikli 4 lõikes 2 osutatud Euroopa Ühenduse liikmesriigis asuva üksuse vahendusel saadavat tulu, mida maksavad välja:






  i) | Euroopa Ühenduse liikmesriigis või Monaco Vürstiriigis asutatud investeerimisfondid, |
| --- | --- | --- |

c)

intressimaksetest vahetult või direktiivi artikli 4 lõikes 2 osutatud Euroopa Ühenduse liikmesriigis asuva üksuse vahendusel saadavat tulu, mida maksavad välja:

i)

Euroopa Ühenduse liikmesriigis või Monaco Vürstiriigis asutatud investeerimisfondid,

| ii) | Euroopa Ühenduse liikmesriigis asuvad üksused, kes kasutavad direktiivi artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust ja teatavad sellest intressi maksjale, ja |
| --- | --- |

ii)

Euroopa Ühenduse liikmesriigis asuvad üksused, kes kasutavad direktiivi artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust ja teatavad sellest intressi maksjale, ja

| iii) | väljaspool artiklis 19 osutatud territooriumi asutatud investeerimisfondid; |
| --- | --- |

iii)

väljaspool artiklis 19 osutatud territooriumi asutatud investeerimisfondid;

| d) | järgmistes ettevõtjates ja üksustes osaluse müügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadavat tulu, kui nad investeerivad rohkem kui 40 % oma varadest otse või muude investeerimisfondide või allnimetatud üksuste kaudu punktis a nimetatud võlanõuetesse:






  i) | Euroopa Ühenduse liikmesriigis või Monaco Vürstiriigis asutatud investeerimisfondid, |
| --- | --- | --- |

d)

järgmistes ettevõtjates ja üksustes osaluse müügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadavat tulu, kui nad investeerivad rohkem kui 40 % oma varadest otse või muude investeerimisfondide või allnimetatud üksuste kaudu punktis a nimetatud võlanõuetesse:

i)

Euroopa Ühenduse liikmesriigis või Monaco Vürstiriigis asutatud investeerimisfondid,

| ii) | Euroopa Ühenduse liikmesriigis asuvad üksused, kes kasutavad direktiivi artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust ja teatavad sellest intressi maksjale, ja |
| --- | --- |

ii)

Euroopa Ühenduse liikmesriigis asuvad üksused, kes kasutavad direktiivi artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust ja teatavad sellest intressi maksjale, ja

| iii) | väljaspool artiklis 19 osutatud territooriumi asutatud investeerimisfondid. |
| --- | --- |

iii)

väljaspool artiklis 19 osutatud territooriumi asutatud investeerimisfondid.

2.   Kui intressi maksjal ei ole lõike 1 punkti c kohaldamisel teavet selle kohta, kui suur osa tulust saadakse intressimaksetest, loetakse kogu tulu intressimakseks.

3.   Kui intressi maksjal ei ole lõike 1 punkti d kohaldamisel teavet selle kohta, kui suur osa varast on investeeritud võlanõuetesse või nimetatud lõikes määratletud osalusse, loetakse see suuremaks kui 40 %.

Kui kõnealune intressi maksja ei suuda teha kindlaks tegeliku tulusaaja realiseeritud tulu, loetakse et tulu vastab osaluse müügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadud tulule.

4.   Tulusid, mis pärinevad ettevõtjatest või üksustest, kes on investeerinud kuni 15 % oma varast võlanõuetesse lõike 1 punkti a tähenduses, ei loeta intressimakseteks lõike 1 punktide c ja d tähenduses.

5.   Pärast 31. detsembrit 2010 on lõike 1 punktis d ja lõikes 3 osutatud määr 25 %.

6.   Lõike 1 punktis d ja lõikes 5 nimetatud määrad määratakse kindlaks lähtudes asjaomaste ettevõtjate või üksuste fonditingimustes või põhikirjas kehtestatud investeerimispõhimõtetest, nende puudumisel asjaomaste ettevõtjate või üksuste varade tegelikust koosseisust.

Artikkel 7

Maksu kinnipidamine

1.   Kui tegeliku tulusaaja elukoht on mõnes Euroopa Ühenduse liikmesriigis, peab Monaco Vürstiriik kolme esimese aasta jooksul alates artiklis 17 osutatud kuupäevast maksuna kinni 15 %, tingimusel et kohaldatakse artikli 14 lõiget 2, kolme järgmise aasta jooksul 20 % ja seejärel 35 % tulust.

2.   Intressi maksja peab maksu kinni järgmisel viisil:

| a) | kui tegemist on intressimaksetega artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses, siis makstud või krediteeritud intressisummalt; |
| --- | --- |

a)

kui tegemist on intressimaksetega artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses, siis makstud või krediteeritud intressisummalt;

| b) | kui tegemist on intressimaksetega artikli 6 lõike 1 punktide b või d tähenduses, siis neis punktides osutatud intresside või tulude summalt või samaväärse toimega maksu kaudu, mida saaja tasub kogu müügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadud tulult; |
| --- | --- |

b)

kui tegemist on intressimaksetega artikli 6 lõike 1 punktide b või d tähenduses, siis neis punktides osutatud intresside või tulude summalt või samaväärse toimega maksu kaudu, mida saaja tasub kogu müügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadud tulult;

| c) | kui tegemist on intressimaksetega artikli 6 lõike 1 punkti c tähenduses, siis selles lõikes osutatud tulude summalt. |
| --- | --- |

c)

kui tegemist on intressimaksetega artikli 6 lõike 1 punkti c tähenduses, siis selles lõikes osutatud tulude summalt.

3.   Lõike 2 punktide a, b ja c kohaldamisel arvutatakse kinnipeetav summa proportsionaalselt ajavahemikuga, mil tegelikul tulusaajal oli võlanõue või osalus, mille realiseerimisel saadi tulu. Kui intressi maksja ei suuda kindlaks teha tema nõudeõiguse ajalist kestust oma käsutuses oleva teabe põhjal, siis loeb ta tegeliku tulusaaja õigustatud subjektiks kogu võlanõude või osaluse olemasolu ajaks, välja arvatud juhul kui tegelik tulusaaja esitab tõendi selle (nende) omandamise kuupäeva kohta.

4.   Muud intressimaksetelt makstavad ja kinnipeetavad maksud kui käesolevas lepingus ettenähtud maks arvatakse maha vastavalt käesolevale lepingule arvutatud kinnipeetavast maksust.

5.   Monaco Vürstiriigis asutatud intressi maksja poolt maksu kinni pidamine ei takista tegeliku tulusaaja residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriigil tulu maksustada vastavalt oma siseriiklikule õigusele. Juhul kui maksumaksja deklareerib selle Euroopa Ühenduse liikmesriigi maksuhaldurile, kus on tema elukoht, tulu intressidest, mida on maksnud Monaco Vürstiriigis asutatud intressi maksja, maksustatakse seda tulu sama määra järgi, mida kohaldatakse selles liikmesriigis saadud intresside suhtes.

Artikkel 8

Tulu jaotamine

1.   Artiklis 7 nimetatud maksu kinnipidamisest saadud tulust jääb Monaco Vürstiriigile 25 % ning 75 % neist tuludest kannab ta üle Euroopa Ühenduse liikmesriigile, mille elanik tegelik tulusaaja artikli 3 lõike 2 punkti b tähenduses on.

2.   Sellised ülekanded tehakse iga aasta kohta igale Euroopa Ühenduse liikmesriigile ühe maksena hiljemalt kuue kuu jooksul pärast Monaco Vürstiriigi maksuaasta lõppu.

3.   Monaco Vürstiriik võtab vajalikud meetmed, et tagada tulude jaotamise süsteemi nõuetekohane toimimine.

Monaco Vürstiriik kannab asjaomasele liikmesriigile kuuluva tuluosa käesoleva lepingu I lisas loetletud pädevale ametivõimule.

Artikkel 9

Vabatahtlik avalikustamine

1.   Monaco Vürstiriik sätestab menetluse, mis võimaldab artiklis 2 määratletud tegelikul tulusaajal vältida artikliga 7 ette nähtud maksu kinnipidamist, kui ta volitab selgesõnaliselt oma Monaco Vürstiriigis asutatud intressi maksjat teatama intressimaksetest Monaco Vürstiriigi pädevale ametivõimule. Kõnealune volitus hõlmab kõiki intressimakseid, mis intressi maksja on kõnealusele tulusaajale teinud.

2.   Tegeliku tulusaaja selgesõnalise volitus sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| a) | käesoleva lepingu artikli 3 kohaselt kindlaks tehtud tegeliku tulusaaja isik ja elukoht; |
| --- | --- |

a)

käesoleva lepingu artikli 3 kohaselt kindlaks tehtud tegeliku tulusaaja isik ja elukoht;

| b) | intressi maksja nimi või nimetus ja aadress; |
| --- | --- |

b)

intressi maksja nimi või nimetus ja aadress;

| c) | tegeliku tulusaaja kontonumber või selle puudumisel võlanõuet tõendava dokumendi andmed; |
| --- | --- |

c)

tegeliku tulusaaja kontonumber või selle puudumisel võlanõuet tõendava dokumendi andmed;

| d) | intressi summa vastavalt käesoleva lepingu artiklile 6. |
| --- | --- |

d)

intressi summa vastavalt käesoleva lepingu artiklile 6.

3.   Monaco Vürstiriigi pädev ametivõim edastab lõikes 2 osutatud teabe tegeliku tulusaaja elukohariigist Euroopa Ühenduse liikmesriigi pädevale ametivõimule. Teabe edastamine toimub vähemalt kord aastas kuue kuu jooksul pärast Monaco Vürstiriigi maksuaasta lõppu kõigi kõnealuse aasta jooksul tehtud intressimaksete kohta.

Artikkel 10

Topeltmaksustamise vältimine ja/või kinnipeetud maksu tagasimaksmine

1.   Tegeliku tulusaaja residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriik tagab artiklis 7 osutatud maksu kinnipidamisest tuleneda võiva topeltmaksustamise vältimise vastavalt lõigetele 2 ja 3.

2.   Kui tegeliku tulusaaja intressimaksetelt on Monaco Vürstiriigi intressi maksja pidanud kinni maksu vastavalt artiklile 7, võimaldab tegeliku tulusaaja residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriik talle maksukrediiti kinnipeetud maksuga võrdses summas. Kui kõnealune kinnipeetud summa ületab maksusummat, mis vastavalt siseriiklikule õigusele kuulub tasumisele intresside kogusummalt, millelt maks kinni peetakse, maksab tegeliku tulusaaja residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriik tegelikule tulusaajale enamtasutud summa tagasi, sõltumata kinnipidamise mehhanismist või muust erinevast haldustavast.

3.   Kui lisaks artiklis 7 nimetatud kinnipeetavale maksule on tegeliku tulusaaja intressidelt kinni peetud muud liiki maks ja kui residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriik võimaldab sellise kinnipeetava maksu osas maksukrediiti oma siseriiklike õigusnormide või topeltmaksustamise vältimise lepingute kohaselt, krediteeritakse selline kinnipeetav maks enne lõikes 2 osutatud menetluse rakendamist.

4.   Tegeliku tulusaaja residendiriigist Euroopa Ühenduse liikmesriik võib asendada lõigetes 2 ja 3 osutatud maksukrediidi artiklis 7 nimetatud kinnipeetud maksu otsese ja täies ulatuses tagasimaksmisega.

Artikkel 11

Käibevõlakirjad

1.   Alates artiklis 17 osutatud kuupäevast, tingimusel et kohaldatakse käesoleva lepingu artikli 14 lõiget 2, ja seni kuni Monaco Vürstiriik peab kinni artiklis 7 ettenähtud maksu ja vähemalt üks Euroopa Ühenduse liikmesriik kohaldab samuti samasuguseid sätteid, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 2010, ei loeta võlanõueteks artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses riigisiseseid ja rahvusvahelisi võlakirju ning muid käibevõlakirju, mis on esmakordselt emiteeritud enne 1. märtsi 2001 või mille esialgsed emissiooniprospektid on enne nimetatud kuupäeva heaks kiitnud pädev ametivõim, tingimusel et alates 1. märtsist 2002 või peale seda ei ole neid võlakirju kordagi täiendavalt emiteeritud.

Niikaua kuni vähemalt üks Euroopa Ühenduse liikmesriik kohaldab samuti samaväärseid sätteid, kohaldatakse käesolevat artiklit jätkuvalt ka pärast 31. detsembrit 2010 selliste käibevõlakirjade suhtes:

| — | mis sisaldavad brutointressiklauslit või varase väljaostmise klausleid ja |
| --- | --- |

—

mis sisaldavad brutointressiklauslit või varase väljaostmise klausleid ja

| — | mille artiklis 4 määratletud intressi maksja on asutatud Monaco Vürstiriigis ja |
| --- | --- |

—

mille artiklis 4 määratletud intressi maksja on asutatud Monaco Vürstiriigis ja

| — | mille puhul kõnealune intressi maksja maksab intressi otse või tagab intressimakse Euroopa Ühenduse liikmesriigis elavale tegelikule tulusaajale. |
| --- | --- |

—

mille puhul kõnealune intressi maksja maksab intressi otse või tagab intressimakse Euroopa Ühenduse liikmesriigis elavale tegelikule tulusaajale.

Kui kõik Euroopa Ühenduse liikmesriigid lõpetavad käesoleva lepingu artikliga 7 samaväärsete sätete kohaldamise, jätkatakse käesoleva artikli kohaldamist ainult selliste käibevõlakirjade suhtes:

| — | mis sisaldavad brutointressiklauslit või varase väljaostmise klausleid ja |
| --- | --- |

—

mis sisaldavad brutointressiklauslit või varase väljaostmise klausleid ja

| — | mille emitendist intressi maksja on asutatud Monaco Vürstiriigis ja |
| --- | --- |

—

mille emitendist intressi maksja on asutatud Monaco Vürstiriigis ja

| — | mille puhul kõnealune intressi maksja maksab intressi otse või tagab intressimakse Euroopa Ühenduse liikmesriigis elavale tegelikule tulusaajale. |
| --- | --- |

—

mille puhul kõnealune intressi maksja maksab intressi otse või tagab intressimakse Euroopa Ühenduse liikmesriigis elavale tegelikule tulusaajale.

Kui 1. märtsil 2002 või pärast seda toimub riigi või seotud ja avalik-õiguslikke ülesandeid täitva või rahvusvahelise lepinguga tunnustatud üksuse, mis on määratletud II lisas, käibevõlakirjade täiendav emissioon, loetakse kogu selliste võlakirjade emissioon, mis koosneb esialgsest emissioonist ja täiendavatest emissioonidest, võlanõudeks artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses.

Kui käibevõlakirjade täiendava emissiooni teostab 1. märtsil 2002 või pärast seda eelmises lauses nimetamata emitent, loetakse see täiendav emissioon võlanõudeks artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses.

2.   Käesoleva artikli sätted ei takista Euroopa Ühenduse liikmesriikidel lõikes 1 osutatud käibevõlakirjadest saadud tulu maksustamist kooskõlas oma siseriikliku õigusega.

Artikkel 12

Teabe edastamine taotluse alusel

1.   Monaco Vürstiriigi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide pädevad ametivõimud vahetavad teavet tegevuse kohta, mis kujutab taotluse saanud riigi siseriikliku õiguse kohaselt maksupettust hoiuste intresside maksustamise osas.

Kui Monaco Vürstiriik on taotluse saanud riik, siis loetakse maksupettuseks hoiuste intresside maksustamise osas järgmine tegevus:

| — | vale-, võltsitud või ebatäpsete dokumentide kasutamine eesmärgiga vältida või püüda vältida hoiuste intresside eest maksu tasumist täies ulatuses või osaliselt; selline tegevus on Monaco kriminaalkoodeksi artikli 26 lõike 4 kohaselt karistatav trahviga, mis võib ulatuda tasumata jäetud maksu neljakordse summani, ja vabadusekaotusega kaheksast päevast kuni kahe aastani või ühega neist karistustest, |
| --- | --- |

—

vale-, võltsitud või ebatäpsete dokumentide kasutamine eesmärgiga vältida või püüda vältida hoiuste intresside eest maksu tasumist täies ulatuses või osaliselt; selline tegevus on Monaco kriminaalkoodeksi artikli 26 lõike 4 kohaselt karistatav trahviga, mis võib ulatuda tasumata jäetud maksu neljakordse summani, ja vabadusekaotusega kaheksast päevast kuni kahe aastani või ühega neist karistustest,

| — | hoiuste intressidelt tahtlikult maksu sissenõudmata jätmine täies ulatuses või osaliselt; selline tegevus on Monaco kriminaalkoodeksi artikli 26 lõike 4 kohaselt karistatav trahviga, mis võib ulatuda sissenõudmata jäänud maksu neljakordse summani, ja vabadusekaotusega kaheksast päevast kuni kahe kuuni või ühega neist karistustest, |
| --- | --- |

—

hoiuste intressidelt tahtlikult maksu sissenõudmata jätmine täies ulatuses või osaliselt; selline tegevus on Monaco kriminaalkoodeksi artikli 26 lõike 4 kohaselt karistatav trahviga, mis võib ulatuda sissenõudmata jäänud maksu neljakordse summani, ja vabadusekaotusega kaheksast päevast kuni kahe kuuni või ühega neist karistustest,

| — | kui isik, kelle ülesandeks on hoiuste intressidelt maksu sissenõudmine, jätab tahtlikult kogu või osa maksust sisse nõudmata; selline tegevus on karistatav trahviga, mille suurus on sätestatud Monaco kriminaalkoodeksi artikli 26 lõikes 4, |
| --- | --- |

—

kui isik, kelle ülesandeks on hoiuste intressidelt maksu sissenõudmine, jätab tahtlikult kogu või osa maksust sisse nõudmata; selline tegevus on karistatav trahviga, mille suurus on sätestatud Monaco kriminaalkoodeksi artikli 26 lõikes 4,

| — | kui isik, kelle ülesandeks on hoiuste intressidelt maksu sissenõudmine, omastab sissenõutud summa pettusega tahtlikult enda või kolmanda isiku kasuks; selline tegevus on karistatav trahviga, mille suurus on sätestatud Monaco kriminaalkoodeksi artikli 26 lõikes 4. |
| --- | --- |

—

kui isik, kelle ülesandeks on hoiuste intressidelt maksu sissenõudmine, omastab sissenõutud summa pettusega tahtlikult enda või kolmanda isiku kasuks; selline tegevus on karistatav trahviga, mille suurus on sätestatud Monaco kriminaalkoodeksi artikli 26 lõikes 4.

Kui artikli 13 lõikes 3 määratletud tingimused on täidetud ja toimivad, kohaldatakse käesolevas artiklis määratletud teabevahetuse põhimõtteid taotluse saanud riigi õigusaktide alusel samasuguse raskusega rikkumiste suhtes, nii nagu eespool määratletud.

Vastuseks lõike 3 kohaselt nõuetekohaselt põhjendatud taotlusele edastab taotluse saanud riik teabe asjaolude kohta, mille suhtes on taotluse esitanud riik alustanud haldus-, tsiviil- või kriminaalmenetlust seoses eespool nimetatud tegevusega, ja mis on seotud üksnes hoiuste intresside maksustamisega kõnealuses riigis.

Edastamiseks sobilikeks loetakse käesoleva lepingu artikli 9 lõikes 2 osutatud andmeid.

2.   Selleks et otsustada, kas vastuseks taotlusele võib teavet esitada, kasutab taotluse saanud riik taotluse esitanud riigis kohaldatavaid aegumist käsitlevaid sätteid enda sätete asemel. Mingil juhul ei edastata teavet rikkumiste kohta, mis on pandud toime enne 1. juulit 2005.

3.   Taotluse asjakohasuse kindlakstegemiseks esitab taotluse esitanud lepingupoole pädev ametivõim järgmised andmed taotluse saanud riigi ametlikus keeles:

| a) | taotluse esitanud asutuse nimi; |
| --- | --- |

a)

taotluse esitanud asutuse nimi;

| b) | füüsilise isiku nimi, kelle kohta taotlus esitatakse; tõend selle kohta, et kõnealune isik on taotluse esitanud riigi resident, ning samuti kõik dokumendid, kõnealuse füüsilise isiku ütlused ja muud olulised tõendid, millel taotlus põhineb; |
| --- | --- |

b)

füüsilise isiku nimi, kelle kohta taotlus esitatakse; tõend selle kohta, et kõnealune isik on taotluse esitanud riigi resident, ning samuti kõik dokumendid, kõnealuse füüsilise isiku ütlused ja muud olulised tõendid, millel taotlus põhineb;

| c) | põhjendus, et taotletud teave on taotluse saanud lepingupoole valduses või tema territooriumil asuva isiku valduses või kontrolli all; |
| --- | --- |

c)

põhjendus, et taotletud teave on taotluse saanud lepingupoole valduses või tema territooriumil asuva isiku valduses või kontrolli all;

| d) | kinnitus selle kohta, et taotlus on kooskõlas taotluse esitanud lepingupoole õigusaktidega ja eelkõige, et see ei ole aegunud; |
| --- | --- |

d)

kinnitus selle kohta, et taotlus on kooskõlas taotluse esitanud lepingupoole õigusaktidega ja eelkõige, et see ei ole aegunud;

| e) | kinnitus selle kohta, et taotluse esitanud lepingupool on kasutanud teabe saamiseks kõiki oma territooriumil saada olevaid ja/või oma õigus- või haldusnormidega ettenähtud vahendeid, v.a neid, mis oleksid tekitanud raskusi; |
| --- | --- |

e)

kinnitus selle kohta, et taotluse esitanud lepingupool on kasutanud teabe saamiseks kõiki oma territooriumil saada olevaid ja/või oma õigus- või haldusnormidega ettenähtud vahendeid, v.a neid, mis oleksid tekitanud raskusi;

| f) | kinnitus selle kohta, et taotluse esitanud lepingupoolele teadaolevaid asjaolusid võib kõnealuse poole siseriikliku õiguse kohaselt pidada olulisteks ja vaieldamatuteks tõenditeks lõikes 1 kirjeldatud maksupettuse või rikkumise toimepanemise kohta. |
| --- | --- |

f)

kinnitus selle kohta, et taotluse esitanud lepingupoolele teadaolevaid asjaolusid võib kõnealuse poole siseriikliku õiguse kohaselt pidada olulisteks ja vaieldamatuteks tõenditeks lõikes 1 kirjeldatud maksupettuse või rikkumise toimepanemise kohta.

4.   Taotluse saanud lepingupool võib keelduda taotletud teabe edastamisest, kui taotlus pole kooskõlas käesolevas lepingus sätestatud tingimustega.

Sel viisil vahetatud teave on konfidentsiaalne ja seda võib avaldada üksnes ühe lepingupoole pädevatele isikutele või ametivõimudele, kelle pädevuses on artiklis 1 osutatud intressimaksete maksustamisega seonduv. Need isikud või ametivõimud võivad sel viisil saadud teavet avaldada ainult taotluse esitanud riigis kõnealuse maksustamisega seotud avalikel kohtuistungitel või kohtuotsustes.

Teavet võib muudele isikutele või ametivõimudele edastada ainult teavet andnud lepingupoole pädeva ametivõimu eelneval kirjalikul nõusolekul.

Artikkel 13

Konsulteerimine ja läbivaatamine

1.   Kui Monaco Vürstiriigi pädeva ametivõimu ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide ühe või mitme käesoleva lepingu artikli 5 kohase pädeva ametivõimu vahel tekib lahkarvamusi käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise osas, püüavad need ametivõimud lahendada juhtumi vastastikuse kokkuleppe teel. Nad teatavad Euroopa Komisjonile ning teiste Euroopa Ühenduse liikmesriikide pädevatele ametivõimudele viivitamata selliste konsultatsioonide tulemustest.

Iga pädeva ametivõimu taotlusel võib tõlgendamist käsitlevatel konsultatsioonidel osaleda Euroopa Komisjon.

2.   Piiramata lõike 1 kohaldamist, konsulteerivad lepingupooled üksteisega vähemalt kord kolme aasta jooksul või ühe poole taotlusel, et vaadata üle ja, kui pooled seda vajalikuks peavad, muuta lepingu tehnilist toimimist.

Igal juhul arvestavad lepingupooled rahvusvahelise olukorra arengu tähtsust käesoleva lepingu reguleerimisalas ja konsulteerivad vajaduse korral käesolevas lõikes ettenähtud konsultatsioonide raames, et teha kindlaks, kas neid arenguid silmas pidades on vaja käesolevat lepingut muuta.

3.   Võttes arvesse kahepoolsete lepingute sõlmimist liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel, kus hoiuste intresside maksustamise osas kehtivad samad kohustused kui Monaco Vürstiriigis, vaatab Monaco Vürstiriik läbi artiklis 12 määratletud põhimõtete kohaldamisala ja –tingimused, kui tegemist on kõnealuses artiklis määratletud maksupettustega sama raskusega rikkumistega. Selleks alustab Monaco Vürstiriik konsultatsioone Euroopa Komisjoniga.

4.   Konsultatsioonid algavad ühe kuu jooksul alates taotluse esitamisest või kiireloomulistel juhtumitel nii kiiresti kui võimalik.

5.   Ülalnimetatud konsultatsioonide raames teavitab iga lepingupool teist poolt muutustest, mis võivad mõjutada käesoleva lepingu nõuetekohast toimimist. Need muutused hõlmavad ka ühe lepingupoole ja kolmanda riigi vahelisi lepinguid.

Artikkel 14

Kohaldamine ja kohaldamise peatamine

1.   Käesoleva lepingu kohaldamine sõltub nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta või käesolevas lepingus hõlmatud meetmete või nendega samaväärsete meetmete vastuvõtmisest ja rakendamisest liikmesriikide sõltlas- või assotsieerunud territooriumide poolt, mida on nimetatud 19. ja 20. juunil 2000 Santa Maria da Feiras toimunud Euroopa Ülemkogule nõukogu (majandus- ja rahandusküsimused) esitatud aruandes, ning Ameerika Ühendriikide, Andorra, Liechtensteini, Šveitsi ja San Marino poolt, nähes ette samad rakendamiskuupäevad.

2.   Lepingupooled otsustavad ühise kokkuleppega vähemalt kuus kuud enne artiklis 17 osutatud kuupäeva, kas lõikes 1 sätestatud tingimus asjaomaste meetmete jõustumiskuupäevade kohta Euroopa Ühenduse liikmesriikides, kolmandates riikides ning kõnealustel sõltlas- või assotsieerunud territooriumidel on täidetud. Kui lepingupooled ei otsusta, et tingimus on täidetud, määravad nad ühisel kokkuleppel uue kuupäeva artikli 17 kohaldamiseks. Euroopa Ühendus teatab Monaco Vürstiriigile meetmete või samaväärsete meetmete tegelikust kohaldamisest Euroopa Ühenduse liikmesriikides ja asjaomastes sõltlas- või assotsieerunud territooriumidel.

3.   Ilma et see piiraks Monaco Vürstiriigi institutsioonilist korraldust ja kui eespool sätestatust ei tulene teisiti, kohaldab Monaco Vürstiriik käesolevat lepingut artiklis 17 osutatud kuupäevast ja teatab sellekohasest meetmest Euroopa Ühendusele.

4.   Lepingupool võib käesoleva lepingu või selle teatavate osade kohaldamise viivitamatult peatada, saates teisele lepingupoolele sellekohase teate, juhul kui nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta või üks selle osadest ei ole vastavalt Euroopa Ühenduse õigusele enam ajutiselt või alaliselt kohaldatav või kui üks Euroopa Ühenduse liikmesriik peatab oma rakendusaktide kohaldamise.

5.   Samuti võib kumbki lepingupool peatada käesoleva lepingu kohaldamise sellekohase teate esitamisega teisele lepingupoolele juhul, kui üks eespool nimetatud viiest riigist (Ameerika Ühendriigid, Andorra, Liechtenstein, Šveits või San Marino) või üks Euroopa Ühenduse liikmesriigi lõikes 2 osutatud sõltlas- või assotsieerunud territoorium lõpetab edaspidi nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmete või nendega samaväärsete meetmete kohaldamise. Kohaldamist ei saa peatada varem kui kaks kuud pärast teatamist. Käesoleva lepingu kohaldamine jätkub niipea, kui meetmete kohaldamine on taastatud.

Artikkel 15

Teised rahanduskeskused/Aasia rahanduskeskus

Euroopa Ühendus alustab nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta üleminekuperioodil läbirääkimisi teiste tähtsate rahanduskeskustega, et asjaomased jurisdiktsioonid võtaksid vastu ja jõustaksid ühenduse poolt kohaldatavate meetmetega samaväärsed meetmed.

Artikkel 16

Allakirjutamine, jõustumine ja lõpetamine

1.   Käesolev leping on sõlmitud tingimusel, et lepingupooled selle ratifitseerivad ja kiidavad heaks oma siseriikliku menetluse kohaselt. Lepingupooled teavitavad teineteist menetluse lõpuleviimisest. Käesolev leping jõustub viimasele teatele järgneva teise kuu esimesel päeval.

2.   Käesolev leping kehtib seni, kuni ükski lepingupool ei ole seda lõpetanud.

3.   Kumbki lepingupool võib käesoleva lepingu täitmise lõpetada, teatades sellest teisele poolele. Sellisel juhul kaotab leping kehtivuse kaksteist kuud pärast teavitamist.

Artikkel 17

Rakenduseeskirjad

Piiramata artikli 14 kohaldamist, rakendavad lepingupooled õigus- ja haldusnorme, mis on vajalikud käesoleva lepingu kohaldamiseks alates 1. juulist 2005.

Artikkel 18

Nõuded ja lõppsätted

1.   Käesoleva lepingu lõpetamine või täielik või osaline peatamine ei mõjuta kolmandate isikute vastavalt artiklile 10 esitatud nõudeid.

2.   Sel juhul koostab Monaco Vürstiriik enne käesoleva lepingu kohaldamise lõppu lõpparuande ja teeb Euroopa Ühenduse liikmesriikidele lõppmakse.

Artikkel 19

Territoriaalne ulatus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Monaco Vürstiriigi territooriumi suhtes.

Artikkel 20

Lisad

1.   Lepingu kaks lisa moodustavad selle lahutamatu osa.

2.   I lisas toodud pädevate ametivõimude loetelu võib kõnealuse lisa punktis a viidatud ametivõimu osas muuta Monaco Vürstiriik ning muude ametivõimude osas Euroopa Ühendus, lihtsalt teavitades sellest teist lepingupoolt.

II lisas toodud seotud üksuste loetelu võib muuta vastastikusel kokkuleppel.

Artikkel 21

Keeled

1.   Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik erinevates keeltes tekstid on võrdselt autentsed.

2.   Maltakeelne tekst kinnitatakse lepingupoolte poolt vastava kirjavahetuse põhjal. Maltakeelne tekst on autentne samal viisil nagu tekstid lõikes 1 viidatud keeltes.

EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.

NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní zplnomocnění zástupci k této smlouvě své podpisy.

TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.

ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα συμφωνία.

IN WITNESS WHEREOF, the undersigned Plenipotentiaries have signed the present Agreement.

EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.

IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto la propria firma in calce al presente accordo.

TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotas personas ir parakstījušas šo nolīgumu.

TAI PALIUDYDAMI, šį Susitarimą pasirašė toliau nurodyti įgaliotieji atstovai.

A FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak e megállapodást alább kézjegyükkel látták el.

B'XIEHDA TA' DAN, il-Plenipotenzjari hawn taħt iffirmati ffirmaw dan il-Ftehim.

TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze overeenkomst hebben geplaatst.

NA DOWÓD CZEGO niżej podpisani pełnomocnicy podpisali niniejszą Umowę.

EM FÉ DO QUE, os plenipotenciários abaixo assinados apuserem as suas assinaturas no final do presente Acordo.

NA DÔKAZ ČOHO dolupodpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali túto dohodu.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci podpisali ta sporazum.

TÄMÄN VAKUUDEKSI allamainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.

TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.

Hecho en Bruselas, el siete de diciembre del dos mil cuatro.

V Bruselu dne sedmého prosince dva tisíce čtyři.

Udfærdiget i Bruxelles, den syvende december to tusind og fire.

Geschehen zu Brüssel am siebten Dezember zweitausendundvier.

Kahe tuhande neljanda aasta detsembrikuu seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εφτά Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.

Done at Brussels on the seventh day of December in the year two thousand and four.

Fait à Bruxelles, le sept décembre deux mille quatre.

Fatto a Bruxelles, addì sette dicembre duemilaquattro.

Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada septītajā decembrī.

Pasirašyta du tūkstančiai ketvirtų metų gruodžio septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kettőezer negyedik év december hetedik napján.

Magħmul fi Brussel fis-seba' jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u erbgħa.

Gedaan te Brussel, de zevende december tweeduizendvier.

Sporządzono w Brukseli dnia siódmego grudnia roku dwutysięcznego czwartego.

Feito em Bruxelas, em sete de Dezembro de dois mil e quatro.

V Bruseli siedmeho decembra dvetisícštyri.

Podpisano v Bruslju, dne sedmega decembra leta dva tisoč štiri.

Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaneljä.

Som skedde i Bryssel den sjunde december tjugohundrafyra.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Pour la Principauté de Monaco

Image

I LISA

LEPINGUPOOLTE PÄDEVATE AMETIVÕIMUDE LOETELU

Käesoleva lepingu kohaldamisel on allpool nimetatud asutused lepingupoolte pädevad ametivõimud:

| a) | Monaco Vürstiriigis: le Conseiller de Gouvernement pour les Finances et l'Economie või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

a)

Monaco Vürstiriigis: le Conseiller de Gouvernement pour les Finances et l'Economie või tema volitatud esindaja,

| b) | Belgia Kuningriigis: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

b)

Belgia Kuningriigis: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances või tema volitatud esindaja,

| c) | Tšehhi Vabariigis: Ministr financí või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

c)

Tšehhi Vabariigis: Ministr financí või tema volitatud esindaja,

| d) | Taani Kuningriigis: Skatteministeren või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

d)

Taani Kuningriigis: Skatteministeren või tema volitatud esindaja,

| e) | Saksamaa Liitvabariigis: Der Bundesminister der Finanzen või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

e)

Saksamaa Liitvabariigis: Der Bundesminister der Finanzen või tema volitatud esindaja,

| f) | Eesti Vabariigis: Rahandusminister või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

f)

Eesti Vabariigis: Rahandusminister või tema volitatud esindaja,

| g) | Kreeka Vabariigis: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

g)

Kreeka Vabariigis: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών või tema volitatud esindaja,

| h) | Hispaania Kuningriigis: El Ministro de Economía y Hacienda või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

h)

Hispaania Kuningriigis: El Ministro de Economía y Hacienda või tema volitatud esindaja,

| i) | Prantsuse Vabariigis: Le Ministre chargé du budget või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

i)

Prantsuse Vabariigis: Le Ministre chargé du budget või tema volitatud esindaja,

| j) | Iirimaal: The Revenue Commissioners või nende volitatud esindaja, |
| --- | --- |

j)

Iirimaal: The Revenue Commissioners või nende volitatud esindaja,

| k) | Itaalia Vabariigis: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

k)

Itaalia Vabariigis: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali või tema volitatud esindaja,

| l) | Küprose Vabariigis: Υπουργός Οικονομικών või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

l)

Küprose Vabariigis: Υπουργός Οικονομικών või tema volitatud esindaja,

| m) | Läti Vabariigis: Finanšu ministrs või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

m)

Läti Vabariigis: Finanšu ministrs või tema volitatud esindaja,

| n) | Leedu Vabariigis: Finansų ministras või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

n)

Leedu Vabariigis: Finansų ministras või tema volitatud esindaja,

| o) | Luksemburgi Suurhertsogiriigis: Le Ministre des Finances või tema volitatud esindaja; artikli 12 kohaldamisel on pädevaks ametivõimuks Le Procureur Général d’Etat luxembourgeois, |
| --- | --- |

o)

Luksemburgi Suurhertsogiriigis: Le Ministre des Finances või tema volitatud esindaja; artikli 12 kohaldamisel on pädevaks ametivõimuks Le Procureur Général d’Etat luxembourgeois,

| p) | Ungari Vabariigis: A pénzügyminiszter või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

p)

Ungari Vabariigis: A pénzügyminiszter või tema volitatud esindaja,

| q) | Malta Vabariigis: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

q)

Malta Vabariigis: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi või tema volitatud esindaja,

| r) | Madalmaade Kuningriigis: De Minister van Financiën või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

r)

Madalmaade Kuningriigis: De Minister van Financiën või tema volitatud esindaja,

| s) | Austria Vabariigis: Der Bundesminister für Finanzen või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

s)

Austria Vabariigis: Der Bundesminister für Finanzen või tema volitatud esindaja,

| t) | Poola Vabariigis: Minister Finansów või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

t)

Poola Vabariigis: Minister Finansów või tema volitatud esindaja,

| u) | Portugali Vabariigis: O Ministro das Finanças või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

u)

Portugali Vabariigis: O Ministro das Finanças või tema volitatud esindaja,

| v) | Sloveenia Vabariigis: Minister za financií või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

v)

Sloveenia Vabariigis: Minister za financií või tema volitatud esindaja,

| w) | Slovaki Vabariigis: Minister financií või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

w)

Slovaki Vabariigis: Minister financií või tema volitatud esindaja,

| x) | Soome Vabariigis: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

x)

Soome Vabariigis: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet või tema volitatud esindaja,

| y) | Rootsi Kuningriigis: Chefen för Finansdepartementet või tema volitatud esindaja, |
| --- | --- |

y)

Rootsi Kuningriigis: Chefen för Finansdepartementet või tema volitatud esindaja,

| z) | Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis ning neil Euroopa territooriumidel, mille välissuhete eest vastutab Ühendkuningriik: the Commissioners of Inland Revenue või nende volitatud esindaja ning Gibraltari pädev ametivõim, kelle määrab Ühendkuningriik vastavalt kokkulepetele, mis Gibraltari pädevate ametivõimude kohta on sõlmitud seoses EL ja EÜ dokumentidega ja neid käsitlevate lepingutega, millest liikmesriike ja Euroopa Liidu institutsioone teavitati 19. aprillil 2000, ning mille ühe koopia Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat edastab Monaco Vürstiriigile ja mida kohaldatakse käesoleva lepingu suhtes. |
| --- | --- |

z)

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis ning neil Euroopa territooriumidel, mille välissuhete eest vastutab Ühendkuningriik: the Commissioners of Inland Revenue või nende volitatud esindaja ning Gibraltari pädev ametivõim, kelle määrab Ühendkuningriik vastavalt kokkulepetele, mis Gibraltari pädevate ametivõimude kohta on sõlmitud seoses EL ja EÜ dokumentidega ja neid käsitlevate lepingutega, millest liikmesriike ja Euroopa Liidu institutsioone teavitati 19. aprillil 2000, ning mille ühe koopia Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat edastab Monaco Vürstiriigile ja mida kohaldatakse käesoleva lepingu suhtes.

II LISA

SEOTUD ÜKSUSTE LOETELU

Käesoleva lepingu artikli 11 kohaldamisel loetakse järgmisi üksusi seotud ja avalik-õiguslikke ülesandeid täitvateks või rahvusvahelise lepinguga tunnustatud üksusteks:

| | ÜKSUSED EUROOPA LIIDUS: | Belgia






  — | Vlaams Gewest (Flaami piirkond) |
| --- | --- | --- | --- |

ÜKSUSED EUROOPA LIIDUS:

Belgia

—

Vlaams Gewest (Flaami piirkond)

| — | Région wallonne (Vallooni piirkond) |
| --- | --- |

—

Région wallonne (Vallooni piirkond)

| — | Région bruxelloise/Brussels Gewest (Brüsseli piirkond) |
| --- | --- |

—

Région bruxelloise/Brussels Gewest (Brüsseli piirkond)

| — | Communauté française (prantsuskeelne kogukond) |
| --- | --- |

—

Communauté française (prantsuskeelne kogukond)

| — | Vlaamse Gemeenschap (flaamikeelne kogukond) |
| --- | --- |

—

Vlaamse Gemeenschap (flaamikeelne kogukond)

| — | Deutschsprachige Gemeinschaft (saksakeelne kogukond) |
| --- | --- |

—

Deutschsprachige Gemeinschaft (saksakeelne kogukond)

| | Hispaania






  — | Xunta de Galicia (Galicia piirkondlik valitsus) |
| --- | --- | --- |

Hispaania

—

Xunta de Galicia (Galicia piirkondlik valitsus)

| — | Junta de Andalusía (Andaluusia piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Junta de Andalusía (Andaluusia piirkondlik valitsus)

| — | Junta de Extremadura (Extremadura piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Junta de Extremadura (Extremadura piirkondlik valitsus)

| — | Junta de Castilla-La Mancha (Castilla-La Mancha piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Junta de Castilla-La Mancha (Castilla-La Mancha piirkondlik valitsus)

| — | Junta de Castilla-León (Castilla-Leóni piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Junta de Castilla-León (Castilla-Leóni piirkondlik valitsus)

| — | Gobierno Foral de Navarra (Navarra piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Gobierno Foral de Navarra (Navarra piirkondlik valitsus)

| — | Govern de les Illes Balears (Baleaari saarte piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Govern de les Illes Balears (Baleaari saarte piirkondlik valitsus)

| — | Generalitat de Catalunya (Kataloonia piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Generalitat de Catalunya (Kataloonia piirkondlik valitsus)

| — | Generalitat de Valencia (Valencia piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Generalitat de Valencia (Valencia piirkondlik valitsus)

| — | Diputación General de Aragón (Aragoni piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Diputación General de Aragón (Aragoni piirkondlik valitsus)

| — | Gobierno de las Islas Canarias (Kanaari saarte piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Gobierno de las Islas Canarias (Kanaari saarte piirkondlik valitsus)

| — | Gobierno de Murcia (Murcia piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Gobierno de Murcia (Murcia piirkondlik valitsus)

| — | Gobierno de Madrid (Madridi piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Gobierno de Madrid (Madridi piirkondlik valitsus)

| — | Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Baski autonoomse piirkonna valitsus) |
| --- | --- |

—

Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Baski autonoomse piirkonna valitsus)

| — | Diputación Foral de Guipúzcoa (Gipuzkoa piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Diputación Foral de Guipúzcoa (Gipuzkoa piirkondlik valitsus)

| — | Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Vizcaya piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Vizcaya piirkondlik valitsus)

| — | Diputación Foral de Alava (Alava piirkondlik valitsus) |
| --- | --- |

—

Diputación Foral de Alava (Alava piirkondlik valitsus)

| — | Ayuntamiento de Madrid (Madridi linnavolikogu) |
| --- | --- |

—

Ayuntamiento de Madrid (Madridi linnavolikogu)

| — | Ayuntamiento de Barcelona (Barcelona linnavolikogu) |
| --- | --- |

—

Ayuntamiento de Barcelona (Barcelona linnavolikogu)

| — | Cabildo Insular de Gran Canaria (Gran Canaria saare volikogu) |
| --- | --- |

—

Cabildo Insular de Gran Canaria (Gran Canaria saare volikogu)

| — | Cabildo Insular de Tenerife (Tenerife saare volikogu) |
| --- | --- |

—

Cabildo Insular de Tenerife (Tenerife saare volikogu)

| — | Instituto de Crédito Oficial (riiklik krediidiasutus) |
| --- | --- |

—

Instituto de Crédito Oficial (riiklik krediidiasutus)

| — | Instituto Catalán de Finanzas (Kataloonia finantsasutus) |
| --- | --- |

—

Instituto Catalán de Finanzas (Kataloonia finantsasutus)

| — | Instituto Valenciano de Finanzas (Valencia finantsasutus) |
| --- | --- |

—

Instituto Valenciano de Finanzas (Valencia finantsasutus)

| | Kreeka






  — | Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (riiklik telekommunikatsiooni organisatsioon) |
| --- | --- | --- |

Kreeka

—

Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (riiklik telekommunikatsiooni organisatsioon)

| — | Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (riiklik raudteeorganisatsioon) |
| --- | --- |

—

Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (riiklik raudteeorganisatsioon)

| — | Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (riiklik elektrienergiaettevõte) |
| --- | --- |

—

Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (riiklik elektrienergiaettevõte)

| | Prantsusmaa






  — | La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (sotsiaalkindlustusvõlgade väljaostmise fond) |
| --- | --- | --- |

Prantsusmaa

—

La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (sotsiaalkindlustusvõlgade väljaostmise fond)

| — | L'Agence française de développement (AFD) (Prantsusmaa arenguasutus) |
| --- | --- |

—

L'Agence française de développement (AFD) (Prantsusmaa arenguasutus)

| — | Réseau Ferré de France (RFF) (Prantsusmaa raudteevõrk) |
| --- | --- |

—

Réseau Ferré de France (RFF) (Prantsusmaa raudteevõrk)

| — | Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (riiklik kiirteede fond) |
| --- | --- |

—

Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (riiklik kiirteede fond)

| — | Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Pariisi haiglate avaliku toetuse asutus) |
| --- | --- |

—

Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Pariisi haiglate avaliku toetuse asutus)

| — | Charbonnages de France (CDF) (Prantsusmaa söeamet) |
| --- | --- |

—

Charbonnages de France (CDF) (Prantsusmaa söeamet)

| — | Entreprise minière et chimique (EMC) (kaevandus- ja keemiatööstusettevõtja) |
| --- | --- |

—

Entreprise minière et chimique (EMC) (kaevandus- ja keemiatööstusettevõtja)

| | Itaalia






  — | Piirkonnad |
| --- | --- | --- |

Itaalia

—

Piirkonnad

| — | Provintsid |
| --- | --- |

—

Provintsid

| — | Kohalikud omavalitsused |
| --- | --- |

—

Kohalikud omavalitsused

| — | Cassa Depositi e Prestiti (hoiuste ja laenude fond) |
| --- | --- |

—

Cassa Depositi e Prestiti (hoiuste ja laenude fond)

| | Läti






  — | Pašvaldības (kohalikud omavalitsused) |
| --- | --- | --- |

Läti

—

Pašvaldības (kohalikud omavalitsused)

| | Poola






  — | gminy (kommuunid) |
| --- | --- | --- |

Poola

—

gminy (kommuunid)

| — | powiaty (ringkonnad) |
| --- | --- |

—

powiaty (ringkonnad)

| — | województwa (provintsid) |
| --- | --- |

—

województwa (provintsid)

| — | związki gmin (kommuunide ühendused) |
| --- | --- |

—

związki gmin (kommuunide ühendused)

| — | związki powiatów (ringkondade ühendused) |
| --- | --- |

—

związki powiatów (ringkondade ühendused)

| — | związki województw (provintside ühendused) |
| --- | --- |

—

związki województw (provintside ühendused)

| — | miasto stołeczne Warszawa (pealinn Varssavi) |
| --- | --- |

—

miasto stołeczne Warszawa (pealinn Varssavi)

| — | Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (põllumajanduse restruktureerimise ja moderniseerimise agentuur) |
| --- | --- |

—

Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (põllumajanduse restruktureerimise ja moderniseerimise agentuur)

| — | Agencja Nieruchomości Rolnych (põllumajandusliku omandi agentuur) |
| --- | --- |

—

Agencja Nieruchomości Rolnych (põllumajandusliku omandi agentuur)

| | Portugal






  — | Região Autónoma da Madeira (Madeira autonoomne piirkond) |
| --- | --- | --- |

Portugal

—

Região Autónoma da Madeira (Madeira autonoomne piirkond)

| — | Região Autónoma dos Açores (Assooride autonoomne piirkond) |
| --- | --- |

—

Região Autónoma dos Açores (Assooride autonoomne piirkond)

| — | Kohalikud omavalitsused |
| --- | --- |

—

Kohalikud omavalitsused

| | Slovakkia






  — | mestá a obce (kohalikud omavalitsused) |
| --- | --- | --- |

Slovakkia

—

mestá a obce (kohalikud omavalitsused)

| — | Železnice Slovenskej republiky (Slovakkia raudteekompanii) |
| --- | --- |

—

Železnice Slovenskej republiky (Slovakkia raudteekompanii)

| — | Štátny fond cestného hospodárstva (riiklik teedehoiu fond) |
| --- | --- |

—

Štátny fond cestného hospodárstva (riiklik teedehoiu fond)

| — | Slovenské elektrárne (Slovakkia energiajaamad) |
| --- | --- |

—

Slovenské elektrárne (Slovakkia energiajaamad)

| — | Vodohospodárska výstavba (säästva veekasutuse arendamise ettevõte) |
| --- | --- |

—

Vodohospodárska výstavba (säästva veekasutuse arendamise ettevõte)

| | RAHVUSVAHELISED ÜKSUSED JA ORGANID:






  — | Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank |
| --- | --- | --- |

RAHVUSVAHELISED ÜKSUSED JA ORGANID:

—

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank

| — | Euroopa Investeerimispank |
| --- | --- |

—

Euroopa Investeerimispank

| — | Aasia Arengupank |
| --- | --- |

—

Aasia Arengupank

| — | Aafrika Arengupank |
| --- | --- |

—

Aafrika Arengupank

| — | Maailmapank/IBRD/IMF |
| --- | --- |

—

Maailmapank/IBRD/IMF

| — | Rahvusvaheline finantskorporatsioon |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheline finantskorporatsioon

| — | Ameerika Arengupank |
| --- | --- |

—

Ameerika Arengupank

| — | Euroopa Nõukogu Sotsiaalse Arengu Fond |
| --- | --- |

—

Euroopa Nõukogu Sotsiaalse Arengu Fond

| — | Euratom |
| --- | --- |

—

Euratom

| — | Euroopa Ühendus |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühendus

| — | Andide arengu korporatsioon |
| --- | --- |

—

Andide arengu korporatsioon

| — | Eurofima |
| --- | --- |

—

Eurofima

Artikli 11 sätted ei piira rahvusvahelisi kohustusi, mida lepingupooled võivad olla endale võtnud seoses eespool nimetatud rahvusvaheliste üksustega.

| | ÜKSUSED KOLMANDATES RIIKIDES: | Üksused, mis vastavad järgmistele tingimustele:






  1. | Üksust peetakse siseriiklike kriteeriumide kohaselt avalik-õiguslikuks üksuseks. |
| --- | --- | --- | --- |

ÜKSUSED KOLMANDATES RIIKIDES:

Üksused, mis vastavad järgmistele tingimustele:

1.

Üksust peetakse siseriiklike kriteeriumide kohaselt avalik-õiguslikuks üksuseks.

| 2. | Selline avalik-õiguslik üksus on turuväline tootja, kes haldab ja rahastab toiminguid, peamiselt pakkudes turuväliseid kaupu ja teenuseid, mis on mõeldud ühiskondliku hüvena ja mida tegelikult kontrollib valitsemissektor. |
| --- | --- |

2.

Selline avalik-õiguslik üksus on turuväline tootja, kes haldab ja rahastab toiminguid, peamiselt pakkudes turuväliseid kaupu ja teenuseid, mis on mõeldud ühiskondliku hüvena ja mida tegelikult kontrollib valitsemissektor.

| 3. | Selline avalik-õiguslik üksus on suur ja regulaarne võlakirjade emiteerija. |
| --- | --- |

3.

Selline avalik-õiguslik üksus on suur ja regulaarne võlakirjade emiteerija.

| 4. | Asjaomane riik suudab tagada, et selline üksus ei kasuta brutointressiklauslite korral varajast väljaostmist. |
| --- | --- |

4.

Asjaomane riik suudab tagada, et selline üksus ei kasuta brutointressiklauslite korral varajast väljaostmist.

---

Euroopa Ühenduse ja Monaco Vürstiriigi vaheline

VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM

Pärast nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (edaspidi “direktiiv”) sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu sõlmimist kirjutasid Euroopa Ühendus ning Andorra Vürstiriik alla käesolevale vastastikuse mõistmise memorandumile.

Kui üks lepingupooltest leiab, et teabevahetuse kohaldamisel on olulisi erinevusi, mille tagajärjel muutub lepingu kohaldamine ebavõrdseks, konsulteerivad pooled viivitama teineteisega, et määrata kindlaks vajalikud tingimused samaväärse kohaldamise tagamiseks. Euroopa Komisjon koostab nõukogule viivitama aruande kõnealuste konsultatsioonide kohta ja teeb ettepaneku samaväärseks kohaldamiseks vajalike meetmete võtmiseks. Selle aja jooksul vaadatakse kõik uued teabevahetuse taotlused, mis on esitatud vastavalt käesoleva lepingu artiklile 12 ja mis nõuavad käesoleva lõike kohaldamist, kõnealuste konsultatsioonide raames läbi.

Kui nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ ja kõnealuse lepingu reguleerimisalade vahel avastatakse olulisi erinevusi, eriti lepingu artiklite 4 ja 6 osas, konsulteerivad pooled vastavalt lepingu artikli 13 lõikele 1 viivitama teineteisega, et tagada lepinguga ettenähtud meetmete samaväärsus.

Käesolevale vastastikuse mõistmise memorandumile allakirjutanud deklareerivad, et esimeses lõigus osutatud leping ja käesolev vastastikuse mõistmise memorandum kujutavad endast vastuvõetavat ja tasakaalustatud kokkulepet, millega kaitstakse poolte õigustatud huve. Nad rakendavad heauskselt kokkulepitud meetmeid ja hoiduvad igasugusest ühepoolsest tegevusest, mis võiks lepingut õigustamatult kahjustada.

Pärast seda, kui tehakse kindlaks, et asjaomaste Monaco ettevõtjate suhtes kohaldatavad usaldusnormatiivid ja järelevalve meetmed säilitavad asjaomastes valdkondades siseturu nõuetekohase toimimise, on Euroopa Ühendus valmis alustama Monaco Vürstiriigi valitsusega meetmete läbivaatamist, mis võiksid tugevdada Monaco ja ühenduse vahelist koostööd teatavate finantsinstrumentide ja kindlustuse valdkonnas. Kooskõlas välispoliitiliste seisukohtadega, mis ühendus on sarnaste taotluste osas varem vastu võtnud, peaks iga võimalik leping põhinema olemasoleva ja tulevase ühenduse acquis’ vastuvõtmisel ja kohaldamisel Monaco Vürstiriigi poolt asjaomastes valdkondades. Samuti peaks Monaco Vürstiriik tõenäoliselt kohaldama teisi nii olemasolevaid kui tulevasi eeskirju, mis on olulised siseturu nõuetekohaseks toimimiseks asjaomastes valdkondades, nt konkurentsi ja maksukorralduse valdkonnas.

Käesolevale vastastikuse mõistmise memorandumile allakirjutanud kinnitavad, et maksupettuse määratlus puudutab ainult hoiuste maksustamist Euroopa Ühenduse ja Monaco Vürstiriigi vahelise lepingu raames, millega nähakse ette direktiivis sätestatud meetmetega samaväärsed meetmed.

Koostatud Brüssel, 7. detsember 2004 kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik erinevates keeltes tekstid on võrdselt autentsed.

Maltakeelne tekst kinnitatakse allakirjutanute poolt vastava kirjavahetuse põhjal. Maltakeelne tekst on autentne samal viisil nagu tekstid eelmises lõigus viidatud keeltes.

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Pour la Principauté de Monaco

Image

---

Komisjon

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/70 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/70

---

KOMISJONI OTSUS,

8. september 2004,

millega muudetakse otsust 2004/166/EÜ abi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb eraldada Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée’ (SNCM) ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 3359 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/36/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse komisjoni otsust 2004/166/EÜ, (1) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Menetluse kirjeldus

| (1) | 9. juulil 2003 võttis komisjon vastu otsuse (edaspidi “lõppotsus”) abi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb eraldada Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée’ (SNCM) ümberkorraldamiseks. Otsuses teatas komisjon, et teatavatel tingimustel sobib osa nimetatud abist kokku ühisturuga. Ühena nimetatud tingimustest on artiklis 2 sätestatud, et SNCM ei tohi kuni 31. detsembrini 2006 osta uusi laevu ega sõlmida uute või renoveeritud laevade peale ehitus-, tellimus- või prahtimislepinguid. SNCMil lubatakse kasutada vaid järgmist ühtteist laeva, mis olid ettevõtte omanduses lõppotsuse vastuvõtmise kuupäeval: Napoléon Bonaparte, Danielle Casanova, Île de Beauté, Corse, Liamone, Aliso, Méditerranée, Pascal Paoli, Paglia Orba, Monte Cinto ja Monte d'Oro. Nimetatud artikli viimases lõigus on sätestatud, et kui SNCM on sunnitud ettevõttest sõltumatutel põhjustel mõne laeva välja vahetama enne 31. detsembrit 2006, võib komisjon anda selleks loa Prantsusmaa esitatud põhjalikult argumenteeritud teatise alusel. |
| --- | --- |

(1)

9. juulil 2003 võttis komisjon vastu otsuse (edaspidi “lõppotsus”) abi kohta, mida Prantsusmaa kavatseb eraldada Société Nationale Maritime Corse-Méditerranée’ (SNCM) ümberkorraldamiseks. Otsuses teatas komisjon, et teatavatel tingimustel sobib osa nimetatud abist kokku ühisturuga. Ühena nimetatud tingimustest on artiklis 2 sätestatud, et SNCM ei tohi kuni 31. detsembrini 2006 osta uusi laevu ega sõlmida uute või renoveeritud laevade peale ehitus-, tellimus- või prahtimislepinguid. SNCMil lubatakse kasutada vaid järgmist ühtteist laeva, mis olid ettevõtte omanduses lõppotsuse vastuvõtmise kuupäeval: Napoléon Bonaparte, Danielle Casanova, Île de Beauté, Corse, Liamone, Aliso, Méditerranée, Pascal Paoli, Paglia Orba, Monte Cinto ja Monte d'Oro. Nimetatud artikli viimases lõigus on sätestatud, et kui SNCM on sunnitud ettevõttest sõltumatutel põhjustel mõne laeva välja vahetama enne 31. detsembrit 2006, võib komisjon anda selleks loa Prantsusmaa esitatud põhjalikult argumenteeritud teatise alusel.

| (2) | 23. juunil 2004 saadetud taotluses, (2) palusid Prantsusmaa ametivõimud komisjonilt luba asendada lõppotsuse artiklis 2 nimetatud laev Aliso laevaga Asco. Lisaks sellele, kuna ettevõttel tekkisid raskused Asco müümisega vastavalt ümberkorralduskavas sätestatule, (3) palusid Prantsusmaa ametivõimud komisjonil anda SNCMile luba müüa kas laev Aliso või laev Asco. |
| --- | --- |

(2)

23. juunil 2004 saadetud taotluses, (2) palusid Prantsusmaa ametivõimud komisjonilt luba asendada lõppotsuse artiklis 2 nimetatud laev Aliso laevaga Asco. Lisaks sellele, kuna ettevõttel tekkisid raskused Asco müümisega vastavalt ümberkorralduskavas sätestatule, (3) palusid Prantsusmaa ametivõimud komisjonil anda SNCMile luba müüa kas laev Aliso või laev Asco.

1.2.   Meetme nimetus

| (3) | Meetme nimetus on “Komisjoni 9. juuli 2003. aasta lõppotsuse muudatused, mis käsitlevad SNCMile antavat ümberkorraldamisabi”. |
| --- | --- |

(3)

Meetme nimetus on “Komisjoni 9. juuli 2003. aasta lõppotsuse muudatused, mis käsitlevad SNCMile antavat ümberkorraldamisabi”.

1.3.   Abi saaja

| (4) | Meeldetuletuseks – ümberkorraldamisabi saaja on Prantsuse laevandusettevõte SNCM, mis teenindab Mandri-Prantsusmaa ja Korsika ning Põhja-Aafrika vahelisi liine. Muudatused puudutavad seega SNCMi. |
| --- | --- |

(4)

Meeldetuletuseks – ümberkorraldamisabi saaja on Prantsuse laevandusettevõte SNCM, mis teenindab Mandri-Prantsusmaa ja Korsika ning Põhja-Aafrika vahelisi liine. Muudatused puudutavad seega SNCMi.

1.4.   Muudatuste eesmärk

| (5) | Muudatuste eesmärk on ühelt poolt teha muudatus lõppotsuse artiklis 2 loetletud lubatud laevade nimekirja ja võimaldada seega SNCMil kasutada laev Asco asemel laeva Aliso, ning teiselt poolt lihtsustada lõppotsuses ette nähtud neljanda laeva müüki, st anda potentsiaalsetele ostjatele võimalus valida kahe samasuguse laeva – Aliso ja Asco – vahel. |
| --- | --- |

(5)

Muudatuste eesmärk on ühelt poolt teha muudatus lõppotsuse artiklis 2 loetletud lubatud laevade nimekirja ja võimaldada seega SNCMil kasutada laev Asco asemel laeva Aliso, ning teiselt poolt lihtsustada lõppotsuses ette nähtud neljanda laeva müüki, st anda potentsiaalsetele ostjatele võimalus valida kahe samasuguse laeva – Aliso ja Asco – vahel.

2.   MEETMETE ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Ettepanek Asco ja Aliso vahetatavuse kohta

| (6) | 23. juuni 2004. aasta kirjas panid Prantsusmaa ametivõimud ette asendada ümberkorraldusperioodi jooksul SNCMil kasutada lubatud laevade nimekirjas laev Aliso laevaga Asco. Vastav üksikasjalik nimekiri on ära toodud lõppotsuse artikli 2 teises lõigus. Taotluse esitamise kuupäeval oli NGV Asco ikka veel müümata. |
| --- | --- |

(6)

23. juuni 2004. aasta kirjas panid Prantsusmaa ametivõimud ette asendada ümberkorraldusperioodi jooksul SNCMil kasutada lubatud laevade nimekirjas laev Aliso laevaga Asco. Vastav üksikasjalik nimekiri on ära toodud lõppotsuse artikli 2 teises lõigus. Taotluse esitamise kuupäeval oli NGV Asco ikka veel müümata.

| (7) | Prantsusmaa ametivõimude esitatud laevade vahetamise taotluse põhjuseks on lihtsustada ühe või teise nimetatud laeva müüki, kuna SNCMil esines raskusi NGV Asco müümisega. |
| --- | --- |

(7)

Prantsusmaa ametivõimude esitatud laevade vahetamise taotluse põhjuseks on lihtsustada ühe või teise nimetatud laeva müüki, kuna SNCMil esines raskusi NGV Asco müümisega.

| (8) | Prantsuse ametivõimud esitasid ka Marseille’ sadamavaldajate väljastatud tõendi selle kohta, et Aliso pole alates 2. novembrist 2003 sadamast lahkunud. |
| --- | --- |

(8)

Prantsuse ametivõimud esitasid ka Marseille’ sadamavaldajate väljastatud tõendi selle kohta, et Aliso pole alates 2. novembrist 2003 sadamast lahkunud.

2.2.   Ettepanek lubada SNCMil müüa kas Asco või Aliso

| (9) | Prantsusmaa ametivõimud taotlesid, et ümberkorralduskava raames oleks SNCMil võimalik müüa vastavalt potentsiaalsete ostjate vajadustele kas Asco või Aliso. |
| --- | --- |

(9)

Prantsusmaa ametivõimud taotlesid, et ümberkorralduskava raames oleks SNCMil võimalik müüa vastavalt potentsiaalsete ostjate vajadustele kas Asco või Aliso.

3.   HINNANG MUUDATUSETTEPANEKUTELE

3.1.   Asco ja Aliso vahetusettepaneku mõju

| (10) | Komisjon märgib kõigepealt, et laevade Asco ja Aliso puhul on tegemist sistership-tüüpi ehk sõsarlaevadega, mis on ühesuguse projekti alusel ühe ja sama tootja poolt ehitatud. Laevad on ühesuurused, ühesuguse kuju ning võimsusega. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon märgib kõigepealt, et laevade Asco ja Aliso puhul on tegemist sistership-tüüpi ehk sõsarlaevadega, mis on ühesuguse projekti alusel ühe ja sama tootja poolt ehitatud. Laevad on ühesuurused, ühesuguse kuju ning võimsusega.

| (11) | Komisjoni hinnangul ei ole kahe laeva vahetamise eesmärgiks SNCMi võimsuse suurendamine ning lõppotsus jääb sisuliselt samaks, kaasa arvatud toetust saava ettevõtte võimsust piirav tingimus nimetatud otsuse artiklis 2. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni hinnangul ei ole kahe laeva vahetamise eesmärgiks SNCMi võimsuse suurendamine ning lõppotsus jääb sisuliselt samaks, kaasa arvatud toetust saava ettevõtte võimsust piirav tingimus nimetatud otsuse artiklis 2.

| (12) | Komisjon märgib ühtlasi, et ettevõtte kasutuses oleva laevastiku koosseisu muutmine oli lubatud vaid SNCMist sõltumatutel põhjustel. Käesoleval juhul arvab komisjon, et Asco müümise probleemid ei olene abi saavast ettevõttest ning neid ei olnud võimalik lõppotsuse vastuvõtmise ajal ette näha. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon märgib ühtlasi, et ettevõtte kasutuses oleva laevastiku koosseisu muutmine oli lubatud vaid SNCMist sõltumatutel põhjustel. Käesoleval juhul arvab komisjon, et Asco müümise probleemid ei olene abi saavast ettevõttest ning neid ei olnud võimalik lõppotsuse vastuvõtmise ajal ette näha.

3.2.   Asco või Aliso müügiettepaneku mõju

| (13) | Komisjon leiab, et juhul kui SNCM leiab ostja Asco asemel Alisole, on viimase müügi mõju ettevõtte võimsusele samaväärne Asco müügiga ning Prantsusmaa on täitnud ümberkorralduskavas ette nähtud kohustused SNCMi laevastikku kuuluva nelja laeva müügi suhtes. SNCM on ümberkorralduskavas ette nähtud neljast laevast kolm juba ära müünud. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon leiab, et juhul kui SNCM leiab ostja Asco asemel Alisole, on viimase müügi mõju ettevõtte võimsusele samaväärne Asco müügiga ning Prantsusmaa on täitnud ümberkorralduskavas ette nähtud kohustused SNCMi laevastikku kuuluva nelja laeva müügi suhtes. SNCM on ümberkorralduskavas ette nähtud neljast laevast kolm juba ära müünud.

| (14) | Juhul kui SNCM müüb Asco asemel Aliso, hindab komisjon ümberkorralduskavas ette nähtud nelja laeva müümise tingimuse täidetuks. |
| --- | --- |

(14)

Juhul kui SNCM müüb Asco asemel Aliso, hindab komisjon ümberkorralduskavas ette nähtud nelja laeva müümise tingimuse täidetuks.

4.   KOKKUVÕTE

| (15) | Kokkuvõttes arvab komisjon, et Prantsusmaa ametivõimude taotletud muudatused ei muuda lõppotsuse sätete reguleerimisala ning et juhul kui muudetud tingimustest rangelt kinni peetakse, sobib rekapitaliseerimise näol antud ümberkorraldamisabi ühisturuga kokku. |
| --- | --- |

(15)

Kokkuvõttes arvab komisjon, et Prantsusmaa ametivõimude taotletud muudatused ei muuda lõppotsuse sätete reguleerimisala ning et juhul kui muudetud tingimustest rangelt kinni peetakse, sobib rekapitaliseerimise näol antud ümberkorraldamisabi ühisturuga kokku.

| (16) | Komisjon kutsub Prantsusmaad üles:






  — | andma komisjonile võimalikult ruttu ning hiljemalt 15 tööpäeva jooksul pärast käesoleva otsuse kättesaamise kuupäeva teada, millist teavet ta peab ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvaks vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 (4) artiklile 25, |
| --- | --- | --- |

(16)

Komisjon kutsub Prantsusmaad üles:

—

andma komisjonile võimalikult ruttu ning hiljemalt 15 tööpäeva jooksul pärast käesoleva otsuse kättesaamise kuupäeva teada, millist teavet ta peab ametisaladuse hoidmise kohustuse alla kuuluvaks vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 (4) artiklile 25,

| — | teavitama abisaajat võimalikult kiiresti käesolevast otsusest, jättes vajaduse korral välja teabe, mis tema arvates kuulub ametisaladuse alla ja mille abisaajale teatavakstegemine võib kahjustada teatud isikute huve. Vajaduse korral võib abisaajale saadetud versioonis välja tuua muid elemente, mis kuuluvad ametisaladuse alla, kuid mida ei jäetud välja, |
| --- | --- |

—

teavitama abisaajat võimalikult kiiresti käesolevast otsusest, jättes vajaduse korral välja teabe, mis tema arvates kuulub ametisaladuse alla ja mille abisaajale teatavakstegemine võib kahjustada teatud isikute huve. Vajaduse korral võib abisaajale saadetud versioonis välja tuua muid elemente, mis kuuluvad ametisaladuse alla, kuid mida ei jäetud välja,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Komisjoni otsuse 2004/166/EÜ artikli 2 teises lõigus asendatakse sõna “Aliso” sõnaga “Asco”.

2.   Nimetatud otsuse punkti 97 viimases taandes asendatakse sõnad “NGV Asco” sõnadega “kas NGV Asco või selle sõsarlaev NGV Aliso”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 8. september 2004

Komisjoni nimel

asepresident

Loyola DE PALACIO

---

(1)  ELT L 61, 27.2.2004, lk 13.

1

(2)  Komisjoni talitustes registreeritud viitega TREN(2004) A/26015.

2

(3)  Vt lõppotsuse punkt 97.

3

(4)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

4

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/73

---

KOMISJONI OTSUS,

29. oktoober 2004,

millega asutatakse Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus (ETTK) ja nähakse ette tehniliste meetmete kooskõlastamine euromüntide kaitsmiseks võltsimise eest

(2005/37/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsust 2003/861/EÜ, mis käsitleb võltsitud euromüntidega seotud analüüsimist ja koostööd (1) ja nõukogu 8. detsembri 2003. aasta otsust 2003/862/EÜ, millega kohaldatakse võltsitud euromüntidega seotud analüüsimist ja koostööd käsitlevat otsust 2003/861/EÜ ka nende liikmesriikide suhtes, kus ei ole eurot ühisrahana kasutusele võetud, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed, (3) eriti selle artikliga 5, nähakse ette, et võltsitud euromünte analüüsivad ja liigitavad igas EL liikmesriigis siseriiklikud mündianalüüsikeskused ja Euroopa tehnika- ja teaduskeskus (ETTK). Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2001 (4) laiendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1338/2001 artiklite 1–11 mõju nendele liikmesriikidele, kes ei ole eurot ühisrahana kasutusele võtnud. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 28. juuni 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1338/2001, milles sätestatakse euro võltsimise takistamiseks vajalikud meetmed, (3) eriti selle artikliga 5, nähakse ette, et võltsitud euromünte analüüsivad ja liigitavad igas EL liikmesriigis siseriiklikud mündianalüüsikeskused ja Euroopa tehnika- ja teaduskeskus (ETTK). Nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2001 (4) laiendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1338/2001 artiklite 1–11 mõju nendele liikmesriikidele, kes ei ole eurot ühisrahana kasutusele võtnud.

| (2) | Nõukogu eesistuja ja Prantsuse rahandusministri vahel 28. veebruaril ja 9. juunil 2000 vahetatud kirjade kohaselt on ETTK alates 2001. aasta oktoobrist ajutiselt täitnud oma ülesandeid Prantsusmaa rahapajas, kusjuures juhtimisalast ja halduslikku tuge on pakkunud komisjon. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu eesistuja ja Prantsuse rahandusministri vahel 28. veebruaril ja 9. juunil 2000 vahetatud kirjade kohaselt on ETTK alates 2001. aasta oktoobrist ajutiselt täitnud oma ülesandeid Prantsusmaa rahapajas, kusjuures juhtimisalast ja halduslikku tuge on pakkunud komisjon.

| (3) | ETTK aitab kaasa Periklese programmi eesmärkide saavutamisele, lähtudes nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsusest 2001/923/EÜ, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (5) ja nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsust 2001/924/EÜ, millega laiendatakse mõju, mis on otsusel, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), liikmesriikidele, kus euro ei ole ühisrahana kasutusele võetud. (6) |
| --- | --- |

(3)

ETTK aitab kaasa Periklese programmi eesmärkide saavutamisele, lähtudes nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsusest 2001/923/EÜ, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (5) ja nõukogu 17. detsembri 2001. aasta otsust 2001/924/EÜ, millega laiendatakse mõju, mis on otsusel, millega luuakse vahetus-, abi- ja koolitusprogramm euro kaitsmiseks võltsimise eest (programm Perikles), liikmesriikidele, kus euro ei ole ühisrahana kasutusele võetud. (6)

| (4) | Otsuse 2003/861/EÜ artiklis 1 on sätestatud, et komisjon asutab ETTK ja tagab selle toimimise ning pädevate tehniliste asutuste tegevuse kooskõlastamise, et kaitsta euromünte võltsimise eest. Otsuse 2003/862/EÜ artikliga 1 laiendatakse nõukogu otsuse 2003/861/EÜ mõju liikmesriikidele, kus euro ei ole ühisrahana kasutusele võetud. |
| --- | --- |

(4)

Otsuse 2003/861/EÜ artiklis 1 on sätestatud, et komisjon asutab ETTK ja tagab selle toimimise ning pädevate tehniliste asutuste tegevuse kooskõlastamise, et kaitsta euromünte võltsimise eest. Otsuse 2003/862/EÜ artikliga 1 laiendatakse nõukogu otsuse 2003/861/EÜ mõju liikmesriikidele, kus euro ei ole ühisrahana kasutusele võetud.

| (5) | Prantsuse rahandusministri 6. septembri 2004. aasta kirjaga on Prantsuse ametiasutused võtnud kohustuse säilitada praegune asjaomaste kulude jaotamise kord. Pettuste vastase võitluse eest vastutavate komisjoni liikmete ja Prantsuse rahandusministri kirjavahetuses, milles käsitletakse alalise ETTK loomist võltsitud euromüntide analüüsimiseks ja liigitamiseks ning võetakse kokku põhimõtted, mis tulenevad ETTK tegevusest ajal, kui ta tegutses ajutiselt Prantsusmaa rahapajas vastavalt nõukogu eesistuja ja Prantsuse rahandusministri vahelisele 28. veebruari ja 9. juuni 2000. aasta kirjavahetusele. |
| --- | --- |

(5)

Prantsuse rahandusministri 6. septembri 2004. aasta kirjaga on Prantsuse ametiasutused võtnud kohustuse säilitada praegune asjaomaste kulude jaotamise kord. Pettuste vastase võitluse eest vastutavate komisjoni liikmete ja Prantsuse rahandusministri kirjavahetuses, milles käsitletakse alalise ETTK loomist võltsitud euromüntide analüüsimiseks ja liigitamiseks ning võetakse kokku põhimõtted, mis tulenevad ETTK tegevusest ajal, kui ta tegutses ajutiselt Prantsusmaa rahapajas vastavalt nõukogu eesistuja ja Prantsuse rahandusministri vahelisele 28. veebruari ja 9. juuni 2000. aasta kirjavahetusele.

| (6) | Majandus- ja rahanduskomiteed, Euroopa Keskpanka, Europoli ja pädevaid siseriiklikke asutusi tuleb regulaarselt teavitada ETTK tegevusest ja euromüntide võltsimise olukorrast. |
| --- | --- |

(6)

Majandus- ja rahanduskomiteed, Euroopa Keskpanka, Europoli ja pädevaid siseriiklikke asutusi tuleb regulaarselt teavitada ETTK tegevusest ja euromüntide võltsimise olukorrast.

| (7) | Seetõttu tuleks ETTK asutada komisjoni raames Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurde Brüsselis. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks ETTK asutada komisjoni raames Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurde Brüsselis.

| (8) | Komisjon kooskõlastab pädevate tehniliste asutuste euromüntide võltsimise eest kaitsmiseks võetavaid meetmeid; kooskõlastamine hõlmab võltsitud euromüntide analüüsimeetodeid, uute võltsimisjuhtude uuringuid ning nende tagajärgede hindamist, siseriiklike mündianalüüsikeskuste ja ETTK tegevuse alast teabevahetust, välisinformatsiooni võltsitud müntide kohta, võltsitud müntide avastamist münditöötlusmasinate abil ning võltsitud müntidega seonduvate tehniliste probleemide uuringuid. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon kooskõlastab pädevate tehniliste asutuste euromüntide võltsimise eest kaitsmiseks võetavaid meetmeid; kooskõlastamine hõlmab võltsitud euromüntide analüüsimeetodeid, uute võltsimisjuhtude uuringuid ning nende tagajärgede hindamist, siseriiklike mündianalüüsikeskuste ja ETTK tegevuse alast teabevahetust, välisinformatsiooni võltsitud müntide kohta, võltsitud müntide avastamist münditöötlusmasinate abil ning võltsitud müntidega seonduvate tehniliste probleemide uuringuid.

| (9) | Selline kooskõlastamine nõuab, et võltsitud müntide ekspertgrupp, kuhu kuuluvad siseriiklike mündianalüüsikeskuste ja ETTK vastutavad eksperdid ning mida juhib komisjon, teeks pettustevastase võitluse nõuandekomitee (7) raames jätkuvaid jõupingutusi ja teavitaks korrapäraselt majandus- ja rahanduskomiteed. |
| --- | --- |

(9)

Selline kooskõlastamine nõuab, et võltsitud müntide ekspertgrupp, kuhu kuuluvad siseriiklike mündianalüüsikeskuste ja ETTK vastutavad eksperdid ning mida juhib komisjon, teeks pettustevastase võitluse nõuandekomitee (7) raames jätkuvaid jõupingutusi ja teavitaks korrapäraselt majandus- ja rahanduskomiteed.

| (10) | Otsuste 2003/861/EÜ ja 2003/862/EÜ rakendamiseks, |
| --- | --- |

(10)

Otsuste 2003/861/EÜ ja 2003/862/EÜ rakendamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus (ETTK) asutatakse komisjoni raames Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurde Brüsselis.

Artikkel 2

ETTK analüüsib ja liigitab iga uue võltsitud euromündi liigi määruse (EÜ) nr 1338/2001 artiklis 5 sätestatud korras. ETTK aitab kaasa Periklese programmi eesmärkide saavutamisele, lähtudes otsuse 2001/923 EÜ artiklist 4. ETTK aitab siseriiklikke mündianalüüsikeskusi ja õiguskaitseorganeid ning teeb asjaomaste asutustega koostööd võltsitud euromüntide analüüsimisel ning euromüntide kaitse tugevdamisel.

Artikkel 3

ETTK toimib järgmiste põhimõtete alusel:

| — | Komisjon võib oma personali lähetada Prantsusmaa rahapajasse, et kasutada sealseid müntide analüüsivahendeid. |
| --- | --- |

—

Komisjon võib oma personali lähetada Prantsusmaa rahapajasse, et kasutada sealseid müntide analüüsivahendeid.

| — | Oma ülesannete täitmisel saab ETTK kasutada Prantsuse siseriikliku mündianalüüsikeskuse personali ja seadmeid ning Prantsuse rahapaja laboratooriumi Pessacis. Prantsusmaa ametiasutused annavad asjaomase personali ja seadmed eelisjärjekorras ETTK käsutusse. |
| --- | --- |

—

Oma ülesannete täitmisel saab ETTK kasutada Prantsuse siseriikliku mündianalüüsikeskuse personali ja seadmeid ning Prantsuse rahapaja laboratooriumi Pessacis. Prantsusmaa ametiasutused annavad asjaomase personali ja seadmed eelisjärjekorras ETTK käsutusse.

| — | Kohaldatavate finantsmääruste kohaselt kaetakse ETTK tööga seonduv kulude osa Euroopa ühenduste üldeelarves. Kuna Prantsusmaa annab ETTK käsutusse vajalikud töötajad ning tagab tööruumid ja seadmed ning vastutab nende hoolduse eest, siis ühenduse eelarvest kaetakse komisjoni värvatud personali palgad, reisi- ja mitmesugused väiksemad jooksevkulud. |
| --- | --- |

—

Kohaldatavate finantsmääruste kohaselt kaetakse ETTK tööga seonduv kulude osa Euroopa ühenduste üldeelarves. Kuna Prantsusmaa annab ETTK käsutusse vajalikud töötajad ning tagab tööruumid ja seadmed ning vastutab nende hoolduse eest, siis ühenduse eelarvest kaetakse komisjoni värvatud personali palgad, reisi- ja mitmesugused väiksemad jooksevkulud.

OLAF määratleb koostöös Prantsuse rahapajaga ETTK suhtes kohaldatavad eeskirjad ja halduskorra.

Artikkel 4

Komisjon kooskõlastab euromüntide võltsimise eest kaitsmiseks vajalikke meetmeid võltsitud müntide ekspertide koosolekute kaudu.

Majandus- ja rahanduskomiteed, Euroopa Keskpanka, Europoli ja pädevaid siseriiklikke asutusi tuleb regulaarselt teavitada ETTK tegevusest ja euromüntide võltsimise olukorrast.

Brüssel, 29. oktoober 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Michaele SCHREYER

---

(1)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 44.

1

(2)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 45.

2

(3)  EÜT L 181, 04.07.2001, lk 6.

3

(4)  EÜT L 181, 04.07.2001, lk 11.

4

(5)  EÜT L 339, 21.12.2001, lk 50.

5

(6)  EÜT L 339, 21.12.2001, lk 55.

6

(7)  Komisjoni otsus 94/140/EÜ. (EÜT L 61, 4.3.1994, lk 27).

7

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/75 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/75

---

KOMISJONI OTSUS,

27. detsember 2004,

täiendavate sadamast äraoleku päevade eraldamise kohta Madalmaadele kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 2287/2003 V lisaga

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 5269 all)

(Autentne on ainult hollandikeelne tekst)

(2005/38/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2287/2003, millega määratakse 2004. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (1) eriti selle V lisa lõike 6 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2287/2003 V lisa lõike 6 punktis a määratakse kindlaks, mitu päeva võivad teatavad ühenduse kalalaevad olla ära sadamast 1. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004 kõnealuse lisa lõikes 2 määratletud geograafilistes piirkondades. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2287/2003 V lisa lõike 6 punktis a määratakse kindlaks, mitu päeva võivad teatavad ühenduse kalalaevad olla ära sadamast 1. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004 kõnealuse lisa lõikes 2 määratletud geograafilistes piirkondades.

| (2) | Kõnealuse lisa lõike 6 punktiga c võimaldatakse komisjonil eraldada selle lisa alla kuuluvatele kalalaevadele alates 1. jaanuarist 2002 tegevuse lõpetamise programmides saavutatud tulemuste alusel täiendavaid laeva sadamast äraoleku päevi, kui laeva pardal on selle lisa lõikes 4 määratletud püügivahend. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse lisa lõike 6 punktiga c võimaldatakse komisjonil eraldada selle lisa alla kuuluvatele kalalaevadele alates 1. jaanuarist 2002 tegevuse lõpetamise programmides saavutatud tulemuste alusel täiendavaid laeva sadamast äraoleku päevi, kui laeva pardal on selle lisa lõikes 4 määratletud püügivahend.

| (3) | Madalmaad on esitanud 2002. ja 2003. aasta andmed tegevuse lõpetamise kohta kalalaevade osas, mille pardal on piimtraalid võrgusilma suurusega vähemalt 80 mm. |
| --- | --- |

(3)

Madalmaad on esitanud 2002. ja 2003. aasta andmed tegevuse lõpetamise kohta kalalaevade osas, mille pardal on piimtraalid võrgusilma suurusega vähemalt 80 mm.

| (4) | Arvestades esitatud andmeid, tuleks Madalmaadele anda täiendavaid päevi nende kalalaevade jaoks, mille pardal on määruse (EÜ) nr 2287/2003 V lisa lõike 4 punktis c määratletud püügivahend, |
| --- | --- |

(4)

Arvestades esitatud andmeid, tuleks Madalmaadele anda täiendavaid päevi nende kalalaevade jaoks, mille pardal on määruse (EÜ) nr 2287/2003 V lisa lõike 4 punktis c määratletud püügivahend,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Madalmaadele antakse määruse (EÜ) nr 2287/2003 V lisa lõike 6 punktis a sätestatud päevadele lisaks kaks päeva kalendrikuus kalalaevadele, mille pardal on piimtraalid võrgusilma suurusega vähemalt 80 mm.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 27. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 344, 31.12.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1928/2004 (ELT L 332, 6.11.2004, lk 5).

1

---

| 21.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 19/76 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 19/76

---

KOMISJONI OTSUS,

30. detsember 2004,

mis käsitleb ühenduse loomatervishoiupoliitika välishindamise finantseerimist ja uurimuse finantseerimist, mis analüüsiks kariloomade epideemia riskifinantseerimisinstrumendi maksumust ja tingimusi ELs

(2005/39/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2004. aasta otsust SEC/2004/120 Euroopa Ühenduste üldeelarve täitmise sise-eeskirjade kohta, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 90/424/EMÜ alusel on ühendus kohustatud võtma tehnilisi ja teaduslikke meetmeid või aitama liikmesriike meetmete võtmisel, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks ning veterinaariaalase hariduse ja koolituse arendamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 90/424/EMÜ alusel on ühendus kohustatud võtma tehnilisi ja teaduslikke meetmeid või aitama liikmesriike meetmete võtmisel, mis on vajalikud ühenduse veterinaariaalaste õigusaktide väljatöötamiseks ning veterinaariaalase hariduse ja koolituse arendamiseks.

| (2) | Pidades silmas suu- ja sõrataudi tõrje ja ennetamise rahvusvahelise konverentsi soovitusi (2001. aasta detsember), uusi loomade tõsiste nakkushaiguste tõrjet puudutavaid probleeme ning võimalikku vajadust uute rahastamisskeemide järele nende puhkemise tagajärgede likvideerimiseks, on olemas vajadus edasiseks läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas suu- ja sõrataudi tõrje ja ennetamise rahvusvahelise konverentsi soovitusi (2001. aasta detsember), uusi loomade tõsiste nakkushaiguste tõrjet puudutavaid probleeme ning võimalikku vajadust uute rahastamisskeemide järele nende puhkemise tagajärgede likvideerimiseks, on olemas vajadus edasiseks läbivaatamiseks.

| (3) | Selle läbivaatamise edendamiseks tuleks tööprogrammi kontekstis teostada kaks järgmist toimingut. |
| --- | --- |

(3)

Selle läbivaatamise edendamiseks tuleks tööprogrammi kontekstis teostada kaks järgmist toimingut.

| (4) | Esiteks ühenduse kulutuste programmide hindamine, mille abil oleks võimalik anda aru eraldatud vahendite haldamisest ning soodustada kogemustest õppimise tava kogu haldamises, keskendudes suuremal määral tulemusjuhtimisele. |
| --- | --- |

(4)

Esiteks ühenduse kulutuste programmide hindamine, mille abil oleks võimalik anda aru eraldatud vahendite haldamisest ning soodustada kogemustest õppimise tava kogu haldamises, keskendudes suuremal määral tulemusjuhtimisele.

| (5) | See ühenduse loomatervishoiupoliitika väline ja sõltumatu hindamine, mis põhineb selle rahalistel aspektidel, peaks komisjoni talitusi aitama adekvaatse ja mõjul põhinevate tulevikupoliitika valikute piiritlemisel. |
| --- | --- |

(5)

See ühenduse loomatervishoiupoliitika väline ja sõltumatu hindamine, mis põhineb selle rahalistel aspektidel, peaks komisjoni talitusi aitama adekvaatse ja mõjul põhinevate tulevikupoliitika valikute piiritlemisel.

| (6) | Teiseks uurimus (pilootprojekt finantsmääruse artikli 49 lõike 2 tähenduses), mis analüüsiks kariloomade epideemia riskifinantseerimisinstrumendi maksumust ja tingimusi ELis, järgides Euroopa Parlamendi palvet. Selle uurimuse eesmärgiks oleks uurida alternatiivsete riskifinantseerimisinstrumentide variantide teostatavust ja hinnata nende maksumust, et määrata kindlaks nende võimalik mõju riiklikele ja EL eelarvele ning siseriikliku toetuse jätkusuutlik tase otseste kahjude korral. |
| --- | --- |

(6)

Teiseks uurimus (pilootprojekt finantsmääruse artikli 49 lõike 2 tähenduses), mis analüüsiks kariloomade epideemia riskifinantseerimisinstrumendi maksumust ja tingimusi ELis, järgides Euroopa Parlamendi palvet. Selle uurimuse eesmärgiks oleks uurida alternatiivsete riskifinantseerimisinstrumentide variantide teostatavust ja hinnata nende maksumust, et määrata kindlaks nende võimalik mõju riiklikele ja EL eelarvele ning siseriikliku toetuse jätkusuutlik tase otseste kahjude korral.

| (7) | Selle uurimuse tulemused võiksid moodustada aluse, et kaaluda ühelt poolt EL rahastamisskeemide ühtlustamist eesmärgiga asetada põllumajandustootjad vähemalt võrdsesse olukorda üle kogu ELi, ning teiselt poolt analüüsida veterinaariafondi tulevikku laienenud ühenduses. |
| --- | --- |

(7)

Selle uurimuse tulemused võiksid moodustada aluse, et kaaluda ühelt poolt EL rahastamisskeemide ühtlustamist eesmärgiga asetada põllumajandustootjad vähemalt võrdsesse olukorda üle kogu ELi, ning teiselt poolt analüüsida veterinaariafondi tulevikku laienenud ühenduses.

| (8) | Vastavalt 2004. aasta ühenduse eelarve täitmise sise-eeskirjade artiklile 15 võib ka tööprogrammi lugeda rahastamisotsuseks tingimusel, et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku ning et käesolevas otsuses ettenähtud hinnang, uurimus ja läbivaatamine moodustavad sellise raamistiku. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt 2004. aasta ühenduse eelarve täitmise sise-eeskirjade artiklile 15 võib ka tööprogrammi lugeda rahastamisotsuseks tingimusel, et see moodustab piisavalt üksikasjaliku raamistiku ning et käesolevas otsuses ettenähtud hinnang, uurimus ja läbivaatamine moodustavad sellise raamistiku.

| (9) | Eraldiste kohta, mida võib vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 2 punktile a kasutada ilma põhiõigusaktita, peab komisjon siiski vastu võtma otsuse, milles pakutakse välja samaväärne raamistik. |
| --- | --- |

(9)

Eraldiste kohta, mida võib vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 2 punktile a kasutada ilma põhiõigusaktita, peab komisjon siiski vastu võtma otsuse, milles pakutakse välja samaväärne raamistik.

| (10) | Seetõttu peaks käesolev otsus kujutama endast raamistikku, mis oleks võrdväärne rahastamisotsusega nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) artikli 75 lõike 2 tähenduses (2). |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu peaks käesolev otsus kujutama endast raamistikku, mis oleks võrdväärne rahastamisotsusega nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) artikli 75 lõike 2 tähenduses (2).

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meede on vastavuses toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meede on vastavuses toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesoleva otsuse lisas kirjeldatud meetmed on rahastamiseks heaks kiidetud.

Brüssel, 30. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

2

---

LISA

1.   Ühenduse loomatervishoiupoliitika välishindamine ja adekvaatsed mõjuhinnangud, et määrata kindlaks adekvaatsed tulevased valikud selles valdkonnas.

Eelarverida: 17 04 02 a – muud meetmed

Põhiõigusakt: otsus 90/424/EMÜ

Menetluskord ja ajastamine: kõnealune hindamine ja mõjuhinnangud teostatakse raamlepinguga. Nimetatud raamlepingu pakkumiskutse avaldatakse pärast avatud menetlust 2004. aasta neljandas kvartalis.

Maksumus: maksimaalne summa 530 000 eurot.

2.   Uurimus “Kariloomade epideemia riskifinantseerimisinstrumendi maksumuse ja tingimuste analüüs ELis”.

Eelarverida: 17 01 04 04

Pilootprojekt vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõikele 2

Menetluskord ja ajastamine: pakkumiskutse avaldatakse pärast avatud menetlust aasta neljandas kvartalis.

Maksumus: maksimaalne summa 500 000 eurot.

---