# Eiropas Savienības L 44/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 44 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 15. februāris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 44

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 15. februāris

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Eiropas Parlaments |
| | * | Reglaments 16. izdevums 2004. jūlijs | 1 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

Eiropas Parlaments

*

Reglaments 16. izdevums 2004. jūlijs

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Eiropas Parlaments

| 15.2.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 44/1

---

REGLAMENTS

16. izdevums

2004. jūlijs

Piezīme lasītājiem

Jebkura atsauce uz personu vīriešu dzimtē attiecas arī uz personu sieviešu dzimtē un otrādi, ja vien tekstā nav skaidras norādes uz pretējo.

Kursīvā doti Reglamenta komentāri (201. panta nozīmē).

SATURA RĀDĪTĀJS

| I SADAĻA | DEPUTĀTI, PARLAMENTA STRUKTŪRVIENĪBAS UN POLITISKĀS GRUPAS |
| --- | --- |

I SADAĻA

| 1. NODAĻA | EIROPAS PARLAMENTA DEPUTĀTI |
| --- | --- |

1. NODAĻA

| 1. pants | Eiropas Parlaments |
| --- | --- |

1. pants

| 2. pants | Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā |
| --- | --- |

2. pants

| 3. pants | Pilnvaru pārbaude |
| --- | --- |

3. pants

| 4. pants | Deputātu pilnvaru laiks |
| --- | --- |

4. pants

| 5. pants | Privilēģijas un neaizskaramība |
| --- | --- |

5. pants

| 6. pants | Neaizskaramības atcelšana |
| --- | --- |

6. pants

| 7. pants | Ar neaizskaramību saistītās procedūras |
| --- | --- |

7. pants

| 8. pants | Izdevumu atlīdzināšana un piemaksas |
| --- | --- |

8. pants

| 9. pants | Rīcības kodekss |
| --- | --- |

9. pants

| 10. pants | Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) |
| --- | --- |

10. pants

| 2. NODAĻA | AMATPERSONAS |
| --- | --- |

2. NODAĻA

| 11. pants | Vecākais deputāts |
| --- | --- |

11. pants

| 12. pants | Kandidātu izvirzīšanas vispārīgie noteikumi |
| --- | --- |

12. pants

| 13. pants | Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana — atklāšanas runa |
| --- | --- |

13. pants

| 14. pants | Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana |
| --- | --- |

14. pants

| 15. pants | Kvestoru ievēlēšana |
| --- | --- |

15. pants

| 16. pants | Amata pilnvaru laiks |
| --- | --- |

16. pants

| 17. pants | Brīvas vietas |
| --- | --- |

17. pants

| 18. pants | Priekšlaicīga pilnvaru izbeigšana |
| --- | --- |

18. pants

| 3. NODAĻA | STRUKTŪRVIENĪBAS UN PIENĀKUMI |
| --- | --- |

3. NODAĻA

| 19. pants | Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi |
| --- | --- |

19. pants

| 20. pants | Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi |
| --- | --- |

20. pants

| 21. pants | Prezidija sastāvs |
| --- | --- |

21. pants

| 22. pants | Prezidija pienākumi |
| --- | --- |

22. pants

| 23. pants | Priekšsēdētāju konferences sastāvs |
| --- | --- |

23. pants

| 24. pants | Priekšsēdētāju konferences pienākumi |
| --- | --- |

24. pants

| 25. pants | Kvestoru pienākumi |
| --- | --- |

25. pants

| 26. pants | Komiteju priekšsēdētāju konference |
| --- | --- |

26. pants

| 27. pants | Delegāciju vadītāju konference |
| --- | --- |

27. pants

| 28. pants | Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums |
| --- | --- |

28. pants

| 4. NODAĻA | POLITISKĀS GRUPAS |
| --- | --- |

4. NODAĻA

| 29. pants | Politisko grupu izveidošana |
| --- | --- |

29. pants

| 30. pants | Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis |
| --- | --- |

30. pants

| 31. pants | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |
| --- | --- |

31. pants

| 32. pants | Vietu sadalījums sēžu zālē |
| --- | --- |

32. pants

| II SADAĻA | LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA UN CITAS PROCEDŪRAS |
| --- | --- |

II SADAĻA

| 1. NODAĻA | LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRAS — VISPĀRĪGI NOTEIKUMI |
| --- | --- |

1. NODAĻA

| 33. pants | Komisijas likumdošanas un darba programma |
| --- | --- |

33. pants

| 34. pants | Pamattiesību, subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, tiesiskuma un finansiālās ietekmes ievērošanas pārbaude |
| --- | --- |

34. pants

| 35. pants | Juridiskā pamata pārbaude |
| --- | --- |

35. pants

| 36. pants | Finansiālās atbilstības pārbaude |
| --- | --- |

36. pants

| 37. pants | Piekļuve dokumentiem un Parlamenta informēšana |
| --- | --- |

37. pants

| 38. pants | Parlamenta pārstāvība Padomes sēdēs |
| --- | --- |

38. pants

| 39. pants | EK līguma 192. pantā paredzētā iniciatīva |
| --- | --- |

39. pants

| 40. pants | Normatīvo dokumentu izskatīšana |
| --- | --- |

40. pants

| 41. pants | Dalībvalsts izteikto ierosinājumu apspriešana |
| --- | --- |

41. pants

| 2. NODAĻA | PROCEDŪRA KOMITEJĀ |
| --- | --- |

2. NODAĻA

| 42. pants | Normatīvi ziņojumi |
| --- | --- |

42. pants

| 43. pants | Vienkāršota procedūra |
| --- | --- |

43. pants

| 44. pants | Nenormatīvi ziņojumi |
| --- | --- |

44. pants

| 45. pants | Patstāvīgi ziņojumi |
| --- | --- |

45. pants

| 46. pants | Komiteju atzinumi |
| --- | --- |

46. pants

| 47. pants | Komiteju ciešāka sadarbība |
| --- | --- |

47. pants

| 48. pants | Ziņojumu izstrādāšana |
| --- | --- |

48. pants

| 3. NODAĻA | PIRMAIS LASĪJUMS |
| --- | --- |

3. NODAĻA

Izskatīšana komitejā

| 49. pants | Komisijas priekšlikuma grozījumi |
| --- | --- |

49. pants

| 50. pants | Komisijas un Padomes nostāja attiecībā uz grozījumiem |
| --- | --- |

50. pants

Izskatīšana plenārsēdē

| 51. pants | Pirmā lasījuma pabeigšana |
| --- | --- |

51. pants

| 52. pants | Komisijas priekšlikuma noraidīšana |
| --- | --- |

52. pants

| 53. pants | Komisijas priekšlikuma grozījumu pieņemšana |
| --- | --- |

53. pants

Pārraudzības procedūra

| 54. pants | Parlamenta atzinuma pārraudzība |
| --- | --- |

54. pants

| 55. pants | Atkārtota iesniegšana Parlamentam |
| --- | --- |

55. pants

| 56. pants | Saskaņošanas procedūra, kas noteikta 1975. gada Kopīgajā deklarācijā |
| --- | --- |

56. pants

| 4. NODAĻA | OTRAIS LASĪJUMS |
| --- | --- |

4. NODAĻA

Izskatīšana komitejā

| 57. pants | Padomes kopējās nostājas paziņošana |
| --- | --- |

57. pants

| 58. pants | Termiņu pagarināšana |
| --- | --- |

58. pants

| 59. pants | Nodošana atpakaļ atbildīgajai komitejai un izskatīšanas procedūra |
| --- | --- |

59. pants

Izskatīšana plenārsēdē

| 60. pants | Otrā lasījuma pabeigšana |
| --- | --- |

60. pants

| 61. pants | Padomes kopējās nostājas noraidīšana |
| --- | --- |

61. pants

| 62. pants | Padomes kopējās nostājas grozījumi |
| --- | --- |

62. pants

| 5. NODAĻA | TREŠAIS LASĪJUMS |
| --- | --- |

5. NODAĻA

Samierināšana

| 63. pants | Samierināšanas komitejas sasaukšana |
| --- | --- |

63. pants

| 64. pants | Delegācija Samierināšanas komitejā |
| --- | --- |

64. pants

Izskatīšana plenārsēdē

| 65. pants | Kopīgais projekts |
| --- | --- |

65. pants

| 6. NODAĻA | LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRAS PABEIGŠANA |
| --- | --- |

6. NODAĻA

| 66. pants | Vienošanās pirmajā lasījumā |
| --- | --- |

66. pants

| 67. pants | Vienošanās otrajā lasījumā |
| --- | --- |

67. pants

| 68. pants | Pieņemto tiesību aktu parakstīšana |
| --- | --- |

68. pants

| 7. NODAĻA | BUDŽETA PROCEDŪRAS |
| --- | --- |

7. NODAĻA

| 69. pants | Kopbudžets |
| --- | --- |

69. pants

| 70. pants | Komisijas budžeta izpildes apstiprināšana |
| --- | --- |

70. pants

| 71. pants | Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras |
| --- | --- |

71. pants

| 72. pants | Parlamenta veiktā budžeta izpildes kontrole |
| --- | --- |

72. pants

| 8. NODAĻA | IEKŠĒJĀS BUDŽETA PROCEDŪRAS |
| --- | --- |

8. NODAĻA

| 73. pants | Parlamenta tāme |
| --- | --- |

73. pants

| 74. pants | Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus |
| --- | --- |

74. pants

| 9. NODAĻA | PIEKRIŠANAS PROCEDŪRA |
| --- | --- |

9. NODAĻA

| 75. pants | Piekrišanas procedūra |
| --- | --- |

75. pants

| 10. NODAĻA | CIEŠĀKA SADARBĪBA |
| --- | --- |

10. NODAĻA

| 76. pants | Procedūras Parlamentā |
| --- | --- |

76. pants

| 11. NODAĻA | CITAS PROCEDŪRAS |
| --- | --- |

11. NODAĻA

| 77. pants | Atzinumu sniegšanas procedūra EK līguma 122. panta nozīmē |
| --- | --- |

77. pants

| 78. pants | Sociālā dialoga procedūras |
| --- | --- |

78. pants

| 79. pants | Procedūras brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai |
| --- | --- |

79. pants

| 80. pants | Kodifikācija |
| --- | --- |

80. pants

| 81. pants | Īstenošanas noteikumi |
| --- | --- |

81. pants

| 12. NODAĻA | LĪGUMI UN STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| --- | --- |

12. NODAĻA

| 82. pants | Pievienošanās līgumi |
| --- | --- |

82. pants

| 83. pants | Starptautiski nolīgumi |
| --- | --- |

83. pants

| 84. pants | Procedūras, kas pamatojas uz EK līguma 300. pantu, piemērojot uz laiku vai pārtraucot starptautisku nolīgumu vai izstrādājot Kopienas kopējo nostāju struktūrā, kura izveidota ar starptautisku nolīgumu |
| --- | --- |

84. pants

| 13. NODAĻA | EIROPAS SAVIENĪBAS ĀRĒJA PĀRSTĀVĪBA UN KOPĒJĀ ĀRPOLITIKA UN DROŠĪBAS POLITIKA |
| --- | --- |

13. NODAĻA

| 85. pants | Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja iecelšana |
| --- | --- |

85. pants

| 86. pants | Kopējās ārpolitikas un drošības politikas īpašo pārstāvju iecelšana |
| --- | --- |

86. pants

| 87. pants | Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja un citu īpašo pārstāvju paziņojumi |
| --- | --- |

87. pants

| 88. pants | Starptautiska pārstāvība |
| --- | --- |

88. pants

| 89. pants | Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku |
| --- | --- |

89. pants

| 90. pants | Ieteikumi saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku |
| --- | --- |

90. pants

| 91. pants | Cilvēktiesību pārkāpumi |
| --- | --- |

91. pants

| 14. NODAĻA | POLICIJAS UN TIESU IESTĀŽU SADARBĪBA KRIMINĀLLIETĀS |
| --- | --- |

14. NODAĻA

| 92. pants | Parlamenta informēšana par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās |
| --- | --- |

92. pants

| 93. pants | Apspriešanās ar Parlamentu par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās |
| --- | --- |

93. pants

| 94. pants | Ieteikumi par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās |
| --- | --- |

94. pants

| 15. NODAĻA | PAMATPRINCIPU NEIEVĒROŠANA DALĪBVALSTĪ |
| --- | --- |

15. NODAĻA

| 95. pants | Pārkāpuma konstatēšana |
| --- | --- |

95. pants

| III SADAĻA | DARBA PĀRREDZAMĪBA |
| --- | --- |

III SADAĻA

| 96. pants | Parlamenta darbības pārredzamība |
| --- | --- |

96. pants

| 97. pants | Publiska piekļuve dokumentiem |
| --- | --- |

97. pants

| IV SADAĻA | ATTIECĪBAS AR CITĀM STRUKTŪRVIENĪBĀM |
| --- | --- |

IV SADAĻA

| 1. NODAĻA | AMATPERSONU IECELŠANA |
| --- | --- |

1. NODAĻA

| 98. pants | Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana |
| --- | --- |

98. pants

| 99. pants | Komisijas ievēlēšana |
| --- | --- |

99. pants

| 100. pants | Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai |
| --- | --- |

100. pants

| 101. pants | Revīzijas palātas locekļu iecelšana |
| --- | --- |

101. pants

| 102. pants | Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana |
| --- | --- |

102. pants

| 2. NODAĻA | PAZIŅOJUMI |
| --- | --- |

2. NODAĻA

| 103. pants | Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi |
| --- | --- |

103. pants

| 104. pants | Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana |
| --- | --- |

104. pants

| 105. pants | Revīzijas palātas paziņojumi |
| --- | --- |

105. pants

| 106. pants | Eiropas Centrālās bankas paziņojumi |
| --- | --- |

106. pants

| 107. pants | Ieteikumi par ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm |
| --- | --- |

107. pants

| 3. NODAĻA | JAUTĀJUMI PADOMEI, KOMISIJAI UN EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI |
| --- | --- |

3. NODAĻA

| 108. pants | Mutiskas atbildes uz jautājumiem ar tām sekojošām debatēm |
| --- | --- |

108. pants

| 109. pants | Jautājumu laiks |
| --- | --- |

109. pants

| 110. pants | Rakstiski jautājumi |
| --- | --- |

110. pants

| 111. pants | Rakstiski jautājumi Eiropas Centrālajai bankai |
| --- | --- |

111. pants

| 4. NODAĻA | CITU IESTĀŽU ZIŅOJUMI |
| --- | --- |

4. NODAĻA

| 112. pants | Citu iestāžu gada un pārējie ziņojumi |
| --- | --- |

112. pants

| 5. NODAĻA | REZOLŪCIJAS UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

5. NODAĻA

| 113. pants | Rezolūciju priekšlikumi |
| --- | --- |

113. pants

| 114. pants | Ieteikumi Padomei |
| --- | --- |

114. pants

| 115. pants | Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem |
| --- | --- |

115. pants

| 116. pants | Rakstiskas deklarācijas |
| --- | --- |

116. pants

| 117. pants | Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju |
| --- | --- |

117. pants

| 118. pants | Apspriešanās ar Reģionu komiteju |
| --- | --- |

118. pants

| 119. pants | Pieprasījumi Eiropas aģentūrām |
| --- | --- |

119. pants

| 6. NODAĻA | IESTĀŽU NOLĪGUMI |
| --- | --- |

6. NODAĻA

| 120. pants | Iestāžu nolīgumi |
| --- | --- |

120. pants

| 7. NODAĻA | PRASĪBAS EIROPAS KOPIENU TIESĀ |
| --- | --- |

7. NODAĻA

| 121. pants | Prasības iesniegšana Eiropas Kopienu Tiesā |
| --- | --- |

121. pants

| 122. pants | Sekas, kas rodas, ja Padome nepieņem lēmumu pēc tam, kad tās kopējā nostāja ir apstiprināta saskaņā ar sadarbības procedūru |
| --- | --- |

122. pants

| V SADAĻA | ATTIECĪBAS AR VALSTU PARLAMENTIEM |
| --- | --- |

V SADAĻA

| 123. pants | Informācijas apmaiņa, saziņa un savstarpēja nodrošināšana |
| --- | --- |

123. pants

| 124. pants | Eiropas Kopienas lietu komiteju konference (COSAC) |
| --- | --- |

124. pants

| 125. pants | Parlamentu konference |
| --- | --- |

125. pants

| VI SADAĻA | GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS |
| --- | --- |

VI SADAĻA

| 1. NODAĻA | PARLAMENTA GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS |
| --- | --- |

1. NODAĻA

| 126. pants | Parlamenta sasaukums, gadskārtējās sesijas, sesijas, sēdes |
| --- | --- |

126. pants

| 127. pants | Parlamenta sasaukšana |
| --- | --- |

127. pants

| 128. pants | Sanāksmes vieta |
| --- | --- |

128. pants

| 129. pants | Piedalīšanās sēdēs |
| --- | --- |

129. pants

| 2. NODAĻA | PARLAMENTA DARBA NORISE |
| --- | --- |

2. NODAĻA

| 130. pants | Darba kārtības projekts |
| --- | --- |

130. pants

| 131. pants | Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu |
| --- | --- |

131. pants

| 132. pants | Darba kārtības apstiprināšana un grozīšana |
| --- | --- |

132. pants

| 133. pants | Ārkārtas debates |
| --- | --- |

133. pants

| 134. pants | Steidzami gadījumi |
| --- | --- |

134. pants

| 135. pants | Kopīga apspriešana |
| --- | --- |

135. pants

| 136. pants | Termiņi |
| --- | --- |

136. pants

| 3. NODAĻA | SĒŽU NORISES VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI |
| --- | --- |

3. NODAĻA

| 137. pants | Pieeja sēžu zālei |
| --- | --- |

137. pants

| 138. pants | Valodas |
| --- | --- |

138. pants

| 139. pants | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

139. pants

| 140. pants | Dokumentu izplatīšana |
| --- | --- |

140. pants

| 141. pants | Uzstāšanās laika piešķiršana un runu saturs |
| --- | --- |

141. pants

| 142. pants | Uzstāšanās laika sadale |
| --- | --- |

142. pants

| 143. pants | Runātāju saraksts |
| --- | --- |

143. pants

| 144. pants | Vienu minūti ilgas uzstāšanās |
| --- | --- |

144. pants

| 145. pants | Personiski paziņojumi |
| --- | --- |

145. pants

| 146. pants | Kārtība sēžu zālē |
| --- | --- |

146. pants

| 147. pants | Deputātu izraidīšana |
| --- | --- |

147. pants

| 148. pants | Traucējumi sēdes darbā |
| --- | --- |

148. pants

| 4. NODAĻA | KVORUMS UN BALSOŠANA |
| --- | --- |

4. NODAĻA

| 149. pants | Kvorums |
| --- | --- |

149. pants

| 150. pants | Grozījumu iesniegšana un to izklāsts |
| --- | --- |

150. pants

| 151. pants | Grozījumu pieņemamība |
| --- | --- |

151. pants

| 152. pants | Balsošanas kārtība |
| --- | --- |

152. pants

| 153. pants | Vienāds balsu sadalījums |
| --- | --- |

153. pants

| 154. pants | Balsošanas pamatprincipi |
| --- | --- |

154. pants

| 155. pants | Balsošanas kārtība par grozījumiem |
| --- | --- |

155. pants

| 156. pants | Plenārsēdes laikā iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās |
| --- | --- |

156. pants

| 157. pants | Balsošana pa daļām |
| --- | --- |

157. pants

| 158. pants | Balsstiesības |
| --- | --- |

158. pants

| 159. pants | Balsošana |
| --- | --- |

159. pants

| 160. pants | Balsošana pēc saraksta |
| --- | --- |

160. pants

| 161. pants | Elektroniskā balsošana |
| --- | --- |

161. pants

| 162. pants | Aizklātā balsošana |
| --- | --- |

162. pants

| 163. pants | Balsojuma skaidrojums |
| --- | --- |

163. pants

| 164. pants | Balsojuma apstrīdēšana |
| --- | --- |

164. pants

| 5. NODAĻA | DEPUTĀTU UZSTĀŠANĀS PAR PROCEDŪRAS JAUTĀJUMIEM |
| --- | --- |

5. NODAĻA

| 165. pants | Priekšlikumi attiecībā uz darba kārtību |
| --- | --- |

165. pants

| 166. pants | Reglamenta neievērošana |
| --- | --- |

166. pants

| 167. pants | Jautājuma nepieņemamība |
| --- | --- |

167. pants

| 168. pants | Nodošana atpakaļ komitejai |
| --- | --- |

168. pants

| 169. pants | Debašu slēgšana |
| --- | --- |

169. pants

| 170. pants | Debašu vai balsošanas atlikšana |
| --- | --- |

170. pants

| 171. pants | Sēdes pārtraukšana vai slēgšana |
| --- | --- |

171. pants

| 6. NODAĻA | PARLAMENTA DARBA PUBLISKUMS |
| --- | --- |

6. NODAĻA

| 172. pants | Protokols (1) |
| --- | --- |

172. pants

| 173. pants | Stenogramma |
| --- | --- |

173. pants

| VII SADAĻA | KOMITEJAS UN DELEGĀCIJAS |
| --- | --- |

VII SADAĻA

| 1. NODAĻA | IZVEIDE UN KOMPETENCES |
| --- | --- |

1. NODAĻA

| 174. pants | Pastāvīgo komiteju izveide |
| --- | --- |

174. pants

| 175. pants | Pagaidu komiteju izveide |
| --- | --- |

175. pants

| 176. pants | Izmeklēšanas komitejas |
| --- | --- |

176. pants

| 177. pants | Komiteju sastāvs |
| --- | --- |

177. pants

| 178. pants | Aizstājēji |
| --- | --- |

178. pants

| 179. pants | Komiteju pienākumi |
| --- | --- |

179. pants

| 180. pants | Par pilnvaru pārbaudi atbildīgā komiteja |
| --- | --- |

180. pants

| 181. pants | Apakškomitejas |
| --- | --- |

181. pants

| 182. pants | Komiteju biroji |
| --- | --- |

182. pants

| 2. NODAĻA | KOMITEJAS — DARBĪBA |
| --- | --- |

2. NODAĻA

| 183. pants | Komitejas sanāksmes |
| --- | --- |

183. pants

| 184. pants | Komitejas sanāksmju protokoli |
| --- | --- |

184. pants

| 185. pants | Balsošana komitejā |
| --- | --- |

185. pants

| 186. pants | Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā |
| --- | --- |

186. pants

| 187. pants | Jautājumu laiks komitejā |
| --- | --- |

187. pants

| 3. NODAĻA | PARLAMENTU SADARBĪBAS DELEGĀCIJAS |
| --- | --- |

3. NODAĻA

| 188. pants | Parlamentu sadarbības delegāciju izveidošana un to pienākumi |
| --- | --- |

188. pants

| 189. pants | Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju |
| --- | --- |

189. pants

| 190. pants | Apvienotās parlamentārās komitejas |
| --- | --- |

190. pants

| VIII SADAĻA | LŪGUMRAKSTI |
| --- | --- |

VIII SADAĻA

| 191. pants | Tiesības iesniegt lūgumrakstus |
| --- | --- |

191. pants

| 192. pants | Lūgumrakstu izskatīšana |
| --- | --- |

192. pants

| 193. pants | Lūgumrakstu publiskums |
| --- | --- |

193. pants

| IX SADAĻA | OMBUDS |
| --- | --- |

IX SADAĻA

| 194. pants | Ombuda iecelšana |
| --- | --- |

194. pants

| 195. pants | Ombuda darbība |
| --- | --- |

195. pants

| 196. pants | Ombuda atlaišana |
| --- | --- |

196. pants

| X SADAĻA | PARLAMENTA ĢENERĀLSEKRETARIĀTS |
| --- | --- |

X SADAĻA

| 197. pants | Ģenerālsekretariāts |
| --- | --- |

197. pants

| XI SADAĻA | EIROPAS LĪMEŅA POLITISKO PARTIJU KOMPETENCES |
| --- | --- |

XI SADAĻA

| 198. pants | Parlamenta priekšsēdētāja kompetence |
| --- | --- |

198. pants

| 199. pants | Prezidija kompetence |
| --- | --- |

199. pants

| 200. pants | Atbildīgās komitejas un Parlamenta plenārsēdes kompetences |
| --- | --- |

200. pants

| XII SADAĻA | REGLAMENTA PIEMĒROŠANA UN GROZĪŠANA |
| --- | --- |

XII SADAĻA

| 201. pants | Reglamenta piemērošana |
| --- | --- |

201. pants

| 202. pants | Reglamenta grozīšana |
| --- | --- |

202. pants

| XIII SADAĻA | DAŽĀDI NOTEIKUMI |
| --- | --- |

XIII SADAĻA

| 203. pants | Neizskatīti jautājumi |
| --- | --- |

203. pants

| 204. pants | Pielikumu struktūra |
| --- | --- |

204. pants

| I PIELIKUMS | Reglamenta 9. panta 1. punkta piemērošanas noteikumi — pārredzamība un deputātu finansiālās intereses |
| --- | --- |

I PIELIKUMS

| II PIELIKUMS | Reglamenta 109. pantā noteiktā jautājumu laika norise |
| --- | --- |

II PIELIKUMS

| III PIELIKUMS | Pamatnostādnes un vispārējie kritēriji, kas jāievēro, izraugoties tēmas iekļaušanai darba kārtībā debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar 115. pantu |
| --- | --- |

III PIELIKUMS

| IV PIELIKUMS | Eiropas Savienības kopbudžeta un budžeta papildinājumu izskatīšanas procedūra |
| --- | --- |

IV PIELIKUMS

| V PIELIKUMS | Procedūra, kas jāpiemēro, lai izskatītu un pieņemtu lēmumus par budžeta izpildes apstiprināšanu |
| --- | --- |

V PIELIKUMS

| VI PIELIKUMS | Pastāvīgo parlamentāro komiteju kompetences |
| --- | --- |

VI PIELIKUMS

| VII PIELIKUMS | Konfidenciāli un slepeni dokumenti un informācija |
| --- | --- |

VII PIELIKUMS

| VIII PIELIKUMS | Sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu |
| --- | --- |

VIII PIELIKUMS

| IX PIELIKUMS | Reglamenta 9. panta 2. punkta piemērošanas noteikumi — Eiropas Parlamentā akreditētie lobisti |
| --- | --- |

IX PIELIKUMS

| X PIELIKUMS | Ombuda pienākumu pildīšana |
| --- | --- |

X PIELIKUMS

| XI PIELIKUMS | Iekšējā izmeklēšana saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citas Kopienas interesēm kaitējošas prettiesiskas darbības novēršanu |
| --- | --- |

XI PIELIKUMS

| XII PIELIKUMS | Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošana |
| --- | --- |

XII PIELIKUMS

| XIII PIELIKUMS | Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām |
| --- | --- |

XIII PIELIKUMS

| XIV PIELIKUMS | Eiropas Komisijas darba un likumdošanas programma |
| --- | --- |

XIV PIELIKUMS

| XV PIELIKUMS | Dokumenti, kas tieši pieejami caur reģistru |
| --- | --- |

XV PIELIKUMS

| XVI PIELIKUMS | Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi dokumentiem |
| --- | --- |

XVI PIELIKUMS

I SADAĻA

DEPUTĀTI, PARLAMENTA STRUKTŪRVIENĪBAS UN POLITISKĀS GRUPAS

1. NODAĻA

EIROPAS PARLAMENTA DEPUTĀTI

1. Pants

Eiropas Parlaments

1.   Eiropas Parlaments ir asambleja, kas ievēlēta saskaņā ar Līgumiem, ar 1976. gada 20. septembra Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās un saskaņā ar valstu tiesību aktiem, kuri pieņemti atbilstoši Līgumiem.

2.   Parlamentā ievēlētos pārstāvjus dēvē šādi:

| | “Diputados al Parlamento Europeo” spāņu valodā, |
| --- | --- |

“Diputados al Parlamento Europeo” spāņu valodā,

| | “Poslanci Evropského parlamentu” čehu valodā, |
| --- | --- |

“Poslanci Evropského parlamentu” čehu valodā,

| | “Medlemmer af Europa-Parlamentet” dāņu valodā, |
| --- | --- |

“Medlemmer af Europa-Parlamentet” dāņu valodā,

| | “Mitglieder des Europäischen Parlaments” vācu valodā, |
| --- | --- |

“Mitglieder des Europäischen Parlaments” vācu valodā,

| | “Euroopa Parlamendi liikmed” igauņu valodā, |
| --- | --- |

“Euroopa Parlamendi liikmed” igauņu valodā,

| | “Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ” grieķu valodā, |
| --- | --- |

“Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ” grieķu valodā,

| | “Members of the European Parliament” angļu valodā, |
| --- | --- |

“Members of the European Parliament” angļu valodā,

| | “Députés au Parlement européen” franču valodā, |
| --- | --- |

“Députés au Parlement européen” franču valodā,

| | “Diputati al Parlamento europeo” itāliešu valodā, |
| --- | --- |

“Diputati al Parlamento europeo” itāliešu valodā,

| | “Eiropas Parlamenta deputāti” latviešu valodā, |
| --- | --- |

“Eiropas Parlamenta deputāti” latviešu valodā,

| | “Europos Parlamento nariai” lietuviešu valodā, |
| --- | --- |

“Europos Parlamento nariai” lietuviešu valodā,

| | “Európai Parlamenti Képviselők” ungāru valodā, |
| --- | --- |

“Európai Parlamenti Képviselők” ungāru valodā,

| | “Membru tal-Parlament Ewropew” maltiešu valodā, |
| --- | --- |

“Membru tal-Parlament Ewropew” maltiešu valodā,

| | “Leden van het Europees Parlement” holandiešu valodā, |
| --- | --- |

“Leden van het Europees Parlement” holandiešu valodā,

| | “Posłowie do Parlamentu Europejskiego” poļu valodā, |
| --- | --- |

“Posłowie do Parlamentu Europejskiego” poļu valodā,

| | “Deputados ao Parlamento Europeu” portugāļu valodā, |
| --- | --- |

“Deputados ao Parlamento Europeu” portugāļu valodā,

| | “Poslanci Európskeho parlamentu” slovāku valodā, |
| --- | --- |

“Poslanci Európskeho parlamentu” slovāku valodā,

| | “Poslanci Evropskega parlamenta” slovēņu valodā, |
| --- | --- |

“Poslanci Evropskega parlamenta” slovēņu valodā,

| | “Euroopan parlamentin jäsenet” somu valodā, |
| --- | --- |

“Euroopan parlamentin jäsenet” somu valodā,

| | “Ledamöter av Europaparlamentet” zviedru valodā. |
| --- | --- |

“Ledamöter av Europaparlamentet” zviedru valodā.

2. Pants

Neatkarība pilnvaru īstenošanas laikā

Eiropas Parlamenta deputāti īsteno savas pilnvaras neatkarīgi. Viņi neseko nekādiem norādījumiem un nepilda saistošus uzdevumus.

3. Pants

Pilnvaru pārbaude

1.   Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments nekavējoties pārbauda pilnvaras un nosaka, vai katra jaunievēlētā deputāta mandāts ir derīgs, kā arī izskata iespējamās domstarpības, kas var rasties saistībā ar 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem, izņemot tās domstarpības, kuras rodas saistībā ar dalībvalstu vēlēšanu likumiem.

2.   Atbildīgās komitejas ziņojums ir balstīts uz katras dalībvalsts oficiālu paziņojumu par vēlēšanu rezultātiem, minot ievēlēto kandidātu vārdus, kā arī iespējamo aizstājēju vārdus vēlēšanu rezultātu secībā.

Deputāta mandātu var apstiprināt tikai pēc tam, kad deputāts ir iesniedzis rakstisku deklarāciju saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 7. pantu un Reglamenta I pielikumu.

Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, jebkurā brīdī var izšķirt strīdīgo jautājumu par kāda deputāta mandāta derīgumu.

3.   Ja kādu deputātu pilnvaro tāpēc, ka tajā pašā vēlēšanu sarakstā esošie kandidāti ir atteikušies, komiteja, kurai uzdots pārbaudīt pilnvaras, nodrošina, lai atteikšanās noritētu saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu un garu, kā arī saskaņā ar Reglamenta 4. panta 3. punktu.

4.   Atbildīgā komiteja nodrošina, lai Eiropas Savienības dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes nekavējoties paziņotu Parlamentam visu informāciju, kas var ietekmēt deputāta pienākumu pildīšanu Eiropas Parlamentā vai aizvietotāju secību, minot dienu, kad pilnvaras stājas spēkā, ja deputātu ieceļ.

Kad dalībvalstu attiecīgās iestādes uzsāk procedūru, kas var beigties ar deputāta pilnvaru atņemšanu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai viņu regulāri informē par procedūras virzību. Parlamenta priekšsēdētājs nodod šo jautājumu atbildīgajai komitejai, pēc kuras priekšlikuma Parlaments var pieņemt nostāju šajā jautājumā.

5.   Kamēr deputāta pilnvaras nav pārbaudītas vai kamēr nav pieņemts lēmums par strīdīgo jautājumu, deputāti darbojas Parlamentā un tā struktūrvienībās un īsteno visas tiesības.

6.   Katra Parlamenta pilnvaru laika sākumā Parlamenta priekšsēdētājs aicina dalībvalstu kompetentās iestādes paziņot Parlamentam jebkuru informāciju, kas attiecas uz šī panta piemērošanu.

4. Pants

Deputātu pilnvaru laiks

1.   Deputāta pilnvaru laiks sākas un beidzas saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta noteikumiem. Pilnvaru laiks beidzas arī tad, ja deputāts ir miris vai atkāpjas.

2.   Deputāti turpina pildīt savus pienākumus, līdz sasauc Parlamenta pirmo sēdi pēc vēlēšanām.

3.   Deputāts paziņo Parlamenta priekšsēdētājam par savu atkāpšanos un norāda dienu, kad tā stājas spēkā, kas nedrīkst būt vēlāk kā trīs mēnešus pēc paziņojuma iesniegšanas; iesniegums ir jānoformē kā protokols, ko sastāda ģenerālsekretāra vai viņa pārstāvja klātbūtnē, paraksta ģenerālsekretārs vai viņa pārstāvis un attiecīgais deputāts un ko nekavējoties iesniedz atbildīgajai komitejai, kura to iekļauj savā darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šī dokumenta saņemšanas.

Ja atbildīgā komiteja uzskata, ka atkāpšanās nav savienojama ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu vai garu, tā informē Parlamentu, lai tas izlemj, vai deputāta vieta ir atbrīvojusies.

Pretējā gadījumā paziņo, ka vieta ir brīva, sākot ar dienu, kuru deputāts norādījis protokolā par atkāpšanos. Par šo jautājumu Parlamentā nebalso.

Ir ieviesta vienkāršota procedūra dažos ārkārtas gadījumos, kad viena vai vairākas sesijas notiek laikā starp deputāta atkāpšanos un atbildīgās komitejas pirmo sanāksmi un kad politiskā grupa, pie kuras piederējis deputāts, kas ir atkāpies, nevar dabūt aizstājēju, jo nav bijis paziņojuma par vietas atbrīvošanos. Atbildīgās komitejas referentam, kuram šie jautājumi ir uzticēti, šī procedūra piešķir pilnvaras nekavējoties izskatīt atbilstoši noformētu atkāpšanās iesniegumu un gadījumos, kad kavēšanās lietas izskatīšanā varētu radīt sarežģījumus, griezties pie komitejas priekšsēdētāja, lai saskaņā ar 3. punktu viņš:

| — | komitejas vārdā informē Parlamenta priekšsēdētāju, ka deputāta vieta ir atbrīvojusies, vai, |
| --- | --- |

—

komitejas vārdā informē Parlamenta priekšsēdētāju, ka deputāta vieta ir atbrīvojusies, vai,

| — | sasauc komitejas ārkārtas sanāksmi, lai izskatītu referenta konstatētos sarežģījumus. |
| --- | --- |

—

sasauc komitejas ārkārtas sanāksmi, lai izskatītu referenta konstatētos sarežģījumus.

4.   Parlamentam ziņo par atšķirībām, ko rada katras dalībvalsts tiesību akti, un Parlaments tās ņem vērā.

Ja dalībvalstu vai Eiropas Savienības kompetentās iestādes vai attiecīgais deputāts ziņo Parlamenta priekšsēdētājam par iecelšanu amatā, kas nav savienojams ar Eiropas Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanu, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu, kurš paziņo, ka vieta ir atbrīvojusies.

5.   Dalībvalstu vai Eiropas Savienības iestādes informē Parlamentu par visiem uzdevumiem, ko tās ir paredzējušas deputātam uzticēt. Parlamenta priekšsēdētājs uzdod atbildīgajai komitejai izskatīt, vai paredzamais uzdevums ir savienojams ar 1976. gada 20. septembra Akta burtu un garu. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo šīs komitejas secinājumus Parlamentam, deputātam un attiecīgajām iestādēm.

6.   Par deputāta pilnvaru izbeigšanās un brīvas vietas parādīšanās dienu uzskata:

| — | ja deputāts atkāpjas — dienu, kurā Parlaments saskaņā ar atkāpšanās protokolu ir paziņojis, ka vieta ir brīva, |
| --- | --- |

—

ja deputāts atkāpjas — dienu, kurā Parlaments saskaņā ar atkāpšanās protokolu ir paziņojis, ka vieta ir brīva,

| — | ja saskaņā ar attiecīgās valsts vēlēšanu likumu vai saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 7. pantu deputāts ieņem ar Eiropas Parlamenta deputāta mandātu nesavienojamu amatu — dienu, kuru norādījušas dalībvalstu vai Eiropas Savienības valstu kompetentās iestādes vai pats deputāts. |
| --- | --- |

—

ja saskaņā ar attiecīgās valsts vēlēšanu likumu vai saskaņā ar 1976. gada 20. septembra Akta 7. pantu deputāts ieņem ar Eiropas Parlamenta deputāta mandātu nesavienojamu amatu — dienu, kuru norādījušas dalībvalstu vai Eiropas Savienības valstu kompetentās iestādes vai pats deputāts.

7.   Kad Parlaments paziņo, ka ir radusies brīva vieta, par to informē attiecīgo dalībvalsti.

8.   Ja apstrīd tāda deputāta mandāta derīgumu, kura pilnvaras ir pārbaudītas, šo jautājumu nodod atbildīgajai komitejai, kuras uzdevums ir nekavējoties, bet ne vēlāk kā nākamās sesijas sākumā sagatavot ziņojumu Parlamentam.

9.   Parlaments patur sev tiesības izskatīto mandātu pasludināt par nederīgu vai atbrīvojušos deputāta vietu neizsludināt, ja deputāta mandāta apstiprināšana vai atkāpšanās ir notikusi būtiskas kļūdas vai maldības dēļ.

5. Pants

Privilēģijas un neaizskaramība

1.   Deputāti izmanto privilēģijas un neaizskaramību atbilstoši Protokolam par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienās.

2.   Saņēmis oficiālu paziņojumu par deputātu ievēlēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs izsniedz viņiem ceļošanas atļauju, kas ļauj brīvi pārvietoties dalībvalstīs.

3.   Deputātiem ir tiesības iepazīties ar jebkuriem dokumentiem, kas ir Parlamenta vai kādas komitejas rīcībā, izņemot personas lietas un privātos kontus, kuri pieejami tikai attiecīgajiem deputātiem. Atkāpes no šiem noteikumiem attiecībā uz dokumentiem, kuriem var liegt publisku piekļuvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (2), ir izklāstītas Reglamenta VII pielikumā.

6. Pants

Neaizskaramības atcelšana

1.   Īstenojot savas pilnvaras attiecībā uz privilēģijām un neaizskaramību, Parlamenta mērķis ir pirmām kārtām saglabāt savu demokrātiskas likumdevējas asamblejas integritāti un nodrošināt deputātu neatkarību, viņiem veicot savus pienākumus.

2.   Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem dalībvalsts kompetentas iestādes pieprasījumiem atcelt deputāta neaizskaramību paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

3.   Par visiem Parlamenta priekšsēdētājam adresētajiem deputātu vai bijušo deputātu pieprasījumiem aizstāvēt deputāta neaizskaramību un privilēģijas paziņo plenārsēdē, un tos nodod atbildīgajai komitejai.

Deputātu vai bijušo deputātu var pārstāvēt cits deputāts. Cits deputāts nevar to pieprasīt bez attiecīgā deputāta piekrišanas.

4.   Ja deputāts ir aizturēts vai viņam ir liegta pārvietošanās brīvība, acīm redzami pārkāpjot viņa privilēģijas un neaizskaramību, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un referentu var steidzamā kārtā izteikt ierosinājumu apstiprināt attiecīgā deputāta privilēģijas un neaizskaramību. Savu ierosinājumu Parlamenta priekšsēdētājs dara zināmu komitejai un informē Parlamentu.

7. Pants

Ar neaizskaramību saistītās procedūras

1.   Atbildīgā komiteja nekavējoties un iesniegšanas secībā izskata pieprasījumus atcelt vai aizstāvēt neaizskaramību un privilēģijas.

2.   Atbildīgā komiteja iesniedz lēmuma priekšlikumu, kurā ir tikai ieteikums pieņemt vai noraidīt pieprasījumu atcelt neaizskaramību vai aizstāvēt neaizskaramību un privilēģijas.

3.   Komiteja var pieprasīt, lai attiecīgā iestāde tai iesniedz visu informāciju un ziņas, ko tā uzskata par vajadzīgām, lai izlemtu par neaizskaramības atcelšanu vai aizstāvēšanu. Attiecīgajam deputātam dod iespēju sniegt paskaidrojumus, viņš var iesniegt tik daudz dokumentu vai cita veida rakstisku apliecinājumu, cik viņš uzskata par vajadzīgu. Viņu var pārstāvēt cits deputāts.

4.   Ja pieprasījums atcelt neaizskaramību attiecas uz vairākiem apsūdzības punktiem, par katru no tiem var pieņemt atsevišķu lēmumu. Izņēmuma kārtā komiteja savā ziņojumā var ierosināt, lai neaizskaramības atcelšana attiecas vienīgi uz kriminālvajāšanu un ka līdz galīgā sprieduma pasludināšanai pret deputātu nedrīkst piemērot apcietinājumu vai kādu citu līdzekli, kas viņam liegtu pildīt pienākumus, kurus paredz viņa pilnvaras.

5.   Ja deputātam jāierodas tiesā kā lieciniekam vai ekspertam, neaizskaramības atcelšana nav jāpieprasa, ja:

| — | deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kas viņam liedz vai kavē pildīt deputāta pienākumus, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu citu paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus, |
| --- | --- |

—

deputātam nav jāierodas tiesā tajā dienā un laikā, kas viņam liedz vai kavē pildīt deputāta pienākumus, vai arī ja viņš var iesniegt rakstisku vai jebkādu citu paziņojumu, kurš viņam netraucē veikt deputāta pienākumus,

| — | deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savus pienākumus, un ko viņš neuzskata par vajadzīgu izpaust. |
| --- | --- |

—

deputātam nav jāliecina par informāciju, ko viņš ieguvis konfidenciālā veidā, pildot savus pienākumus, un ko viņš neuzskata par vajadzīgu izpaust.

6.   Privilēģiju vai neaizskaramības aizstāvēšanas gadījumos komiteja precizē, vai šie apstākļi rada administratīva vai citāda veida šķēršļus deputāta pārvietošanās brīvībai, viņam ierodoties Parlamenta sanāksmju vietā vai to atstājot, no vienas puses, un viedokļa paušanai vai balsošanai savu pienākumu pildīšanas laikā, no otras puses, vai arī tie ir pielīdzināmi Protokola par privilēģijām un neaizskaramību 10. panta aspektiem, kas izriet no attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, un iesniedz atbildīgajai iestādei priekšlikumu izdarīt vajadzīgos secinājumus.

7.   Komiteja var izteikt pamatotu atzinumu par attiecīgās iestādes kompetenci un par pieprasījuma pieņemamību, taču tā nekādā gadījumā neizsakās par deputāta vainīgumu vai nevainīgumu un par to, vai ir nepieciešama kriminālvajāšana par uzskatiem vai darbībām, kas deputātam piedēvēti, pat tad ne, ja pieprasījuma izskatīšana ļauj komitejai iegūt detalizētas ziņas par lietas materiāliem.

8.   Komitejas ziņojumu iekļauj darba kārtības sākumā pirmajā sanāksmē pēc pieprasījuma iesniegšanas. Par lēmuma priekšlikumu vai priekšlikumiem grozījumus neiesniedz.

Debatēs min vienīgi tos apsvērumus, kuri liek pieņemt vai noraidīt katru priekšlikumu atcelt, saglabāt vai aizstāvēt privilēģiju vai neaizskaramību.

Neskarot 145. pantu, deputāts, par kura privilēģijām un neaizskaramību spriež, debatēs nepiedalās.

Par ziņojumā iekļauto lēmuma projektu vai projektiem balso uzreiz pēc debatēm.

Kad Parlaments šo jautājumu ir izskatījis, notiek balsošana par katru ziņojumā iekļauto priekšlikumu atsevišķi. Ja kādu priekšlikumu noraida, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

9.   Parlamenta pieņemto lēmumu Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties dara zināmu attiecīgajam deputātam un attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei un prasa informāciju par lietas virzību un par visiem no tās izrietošajiem tiesas nolēmumiem. Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir saņēmis šādu informāciju, viņš to paziņo Parlamentam tādā veidā, kādu uzskata par vispiemērotāko, vajadzības gadījumā - pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju,

10.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs īsteno tiesības, kuras noteiktas 6. panta 4. punktā, atbildīgā komiteja Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvu ņem vērā nākamās sanāksmes laikā. Vajadzības gadījumā komiteja var sagatavot ziņojumu iesniegšanai Parlamentā.

11.   Komiteja šos jautājumus risina un visus saņemtos dokumentus izskata, ievērojot visstingrākās konfidencialitātes prasības.

12.   Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm komiteja var sastādīt indikatīvu sarakstu ar tām dalībvalstu iestādēm, kuras ir tiesīgas iesniegt prasību par deputāta neaizskaramības atcelšanu.

13.   Jebkuru prasību attiecībā uz deputāta privilēģiju vai neaizskaramības piemērošanu, ko iesniegusi kompetenta iestāde, izskata saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem.

8. Pants

Izdevumu atlīdzināšana un piemaksas

Prezidijs izstrādā noteikumus par deputātu izdevumu atlīdzināšanu un piemaksām.

9. Pants

Rīcības kodekss

1.   Parlamentam ir tiesības noteikt deputātu rīcības kodeksu. To apstiprina saskaņā ar Reglamenta 202. panta 2. punktu un pievieno šim reglamentam kā pielikumu (3).

Rīcības kodekss nekādā ziņā nedrīkst kavēt vai ierobežot deputāta pienākumu pildīšanu un politisko vai kādu citu ar to saistīto darbību.

2.   Kvestori ir atbildīgi par identificējošu caurlaižu izsniegšanu personām, kas vēlas bieži apmeklēt Parlamentu, lai deputātu pilnvaru laikā sniegtu viņiem informāciju vai nu pašu deputātu, vai trešo personu interesēs, un tās ir derīgas ne ilgāk kā gadu.

Šīs personas savukārt apņemas:

| — | ievērot rīcības kodeksu, kas publicēts Reglamenta IX pielikumā (4) |
| --- | --- |

—

ievērot rīcības kodeksu, kas publicēts Reglamenta IX pielikumā (4)

| — | parakstīties kvestoru pārziņā esošajā reģistrā. |
| --- | --- |

—

parakstīties kvestoru pārziņā esošajā reģistrā.

Šis reģistrs ir pieejams pēc pieprasījuma visās Parlamenta darba vietās, un kvestoru izstrādātā reģistra veidlapa - Parlamenta informācijas birojos dalībvalstīs.

Šī punkta piemērošanas noteikumi ir izklāstīti Reglamenta pielikumā (5).

3.   Bijušo deputātu rīcības kodeksu, tiesības un privilēģijas nosaka ar Prezidija lēmumu. Uz visiem bijušajiem deputātiem attiecas vienādi noteikumi.

10. Pants

Iekšējā izmeklēšana, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)

Atbilstoši Parlamenta lēmumam, kas atrodams pielikumā, Parlamentā jāpiemēro kopīgie noteikumi, kuri izklāstīti 1999. gada 25. maijā noslēgtajā Iestāžu nolīgumā par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) veikto iekšējo izmeklēšanu un kuri nosaka pasākumus, kas vajadzīgi, lai biroja veiktās izmeklēšanas noritētu bez traucējumiem (6).

2. NODAĻA

AMATPERSONAS

11. Pants

Vecākais deputāts

1.   Sēdi, kuras sasaukšana noteikta 127. panta 2. punktā, kā arī visas citas sēdes, kurās ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju vai Prezidiju, līdz priekšsēdētāja ievēlēšanu vada gados vecākais no klātesošajiem deputātiem.

2.   Gados vecākajam deputātam vadot sēdi, apspriež tikai tos jautājumus, kas attiecas uz Parlamenta priekšsēdētāja vēlēšanām un deputātu pilnvaru pārbaudi.

Ja sēdē, ko vada gados vecākais deputāts, izvirza jautājumu par deputāta pilnvaru pārbaudi, viņš šo jautājumu nodod komitejai, kura ir atbildīga par pilnvaru pārbaudi.

12. Pants

Kandidātu izvirzīšanas vispārīgie noteikumi

1.   Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus ievēlē aizklātā balsošanā saskaņā ar 162. panta noteikumiem. Kandidatūras izvirza tikai ar kandidātu piekrišanu. Kandidātus izvirza politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti. Tomēr, ja izvirzīto kandidātu skaits nepārsniedz brīvo vietu skaitu, kandidātus var ievēlēt ar aklamāciju.

2.   Ievēlot Parlamenta priekšsēdētāju, priekšsēdētāja vietniekus un kvestorus, jānodrošina, lai dalībvalstis un politiskie uzskati būtu taisnīgi pārstāvēti.

13. Pants

Parlamenta priekšsēdētāja ievēlēšana - atklāšanas runa

1.   Pirmo ievēlē Parlamenta priekšsēdētāju. Pirms katras balsošanas kārtas kandidātu vārdus iesniedz gados vecākajam deputātam, kurš tos paziņo Parlamentam. Ja pēc trim balsošanas kārtām neviens kandidāts nesaņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ceturtajā kārtā piedalās tie divi kandidāti, kas trešajā kārtā ieguvuši vislielāko balsu skaitu; ja iegūto balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

2.   Tiklīdz ir ievēlēts Parlamenta priekšsēdētājs, gados vecākais deputāts sēdes vadīšanu nodod viņam. Atklāšanas runu var teikt tikai ievēlētais Parlamenta priekšsēdētājs.

14. Pants

Priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana

1.   Pēc tam ar vienu vēlēšanu zīmi ievēlē priekšsēdētāja vietniekus. Tos četrpadsmit, kuri pirmajā kārtā saņem absolūtu nodoto balsu vairākumu, ievēlē par viņiem nodoto balsu skaita secībā. Ja ievēlēto kandidātu skaits ir mazāks nekā brīvo vietu skaits, notiek balsošanas otrā kārta saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, līdz aizpilda atlikušās vietas. Ja ir nepieciešama trešā balsošanas kārta, kandidātus atlikušajās brīvajās vietās ievēlē ar vienkāršu balsu vairākumu. Ja balsu skaits ir vienāds, paziņo, ka ir ievēlēts gados vecākais kandidāts.

Lai gan šis pants atšķirībā no 13. panta 1. punkta skaidri nenosaka jaunu priekšsēdētāja vietnieku kandidātu izvirzīšanu starp balsošanas kārtām, šāda rīcība ir pieļaujama, jo Parlamentam kā suverēnai iestādei jādod iespēja izskatīt visas iespējamās kandidatūras, it īpaši tāpēc, ka vēlēšanu sekmīga norise būtu traucēta, ja Parlamentam šādas iespējas nebūtu.

2.   Ņemot vērā 17. panta 1. punkta noteikumus, priekšsēdētāja vietnieku vecākuma kārtību nosaka par viņiem nodoto balsu skaits; ja balsu skaits ir vienāds — vecums.

Ja ievēlēšana nenotiek aizklātā balsošanā, vecākums atbilst secībai, kādā Parlamenta priekšsēdētājs nosauc priekšsēdētāja vietniekus.

15. Pants

Kvestoru ievēlēšana

Pēc priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšanas Parlaments ievēlē piecus kvestorus.

Kvestoru ievēlēšana notiek saskaņā ar to pašu procedūru kā priekšsēdētāja vietnieku ievēlēšana.

16. Pants

Amata pilnvaru laiks

1.   Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieku un kvestoru amata pilnvaru laiks ir divarpus gadi.

Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu Prezidijā vai Kvestoru kolēģijā uz divarpus gadu ilgā amata pilnvaru laika atlikušo periodu.

2.   Ja pirms šī laika beigām rodas kāda brīva vieta, deputāts, kuru ievēlē kā aizstājēju, pilda amata pienākumus tikai līdz priekšgājēja amata pilnvaru laika beigām.

17. Pants

Brīvas vietas

1.   Ja jāaizstāj Parlamenta priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks vai kvestors, viņus ievēlē saskaņā ar iepriekš aprakstītajiem noteikumiem.

Jaunievēlētais priekšsēdētāja vietnieks vecākuma kārtībā stājas iepriekšējā priekšsēdētāja vietnieka vietā.

2.   Ja rodas brīva Parlamenta priekšsēdētāja vieta, līdz jauna priekšsēdētāja ievēlēšanai priekšsēdētāja funkcijas pilda pirmais priekšsēdētāja vietnieks.

18. Pants

Priekšlaicīga pilnvaru izbeigšana

Ar trijām piektdaļām nodoto balsu vairākuma, kurā pārstāvētas vismaz trīs politiskās grupas, Priekšsēdētāju konference Parlamentam var ierosināt izbeigt Parlamenta priekšsēdētāja, priekšsēdētāja vietnieka, kvestora, komitejas priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka, parlamentu sadarbības delegācijas vadītāja vai vadītāja vietnieka vai jebkuras citas Parlamenta ievēlētas un pilnvarotas personas pilnvaras, ja tā uzskata, ka attiecīgais deputāts ir izdarījis smagu pārkāpumu. Priekšlikumu apstiprina Parlaments ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu.

3. NODAĻA

STRUKTŪRVIENĪBAS UN PIENĀKUMI

19. Pants

Parlamenta priekšsēdētāja pienākumi

1.   Parlamenta priekšsēdētājs vada Parlamenta un tā struktūrvienību darbu saskaņā ar šajā reglamentā noteikto kārtību. Viņš ir pilnvarots vadīt Parlamenta sēdes un nodrošināt to pienācīgu norisi.

Viņš ir pilnvarots arī izvirzīt balsošanai jautājumus citā secībā, nekā tie parādās dokumentā, par kuru jābalso. Pēc analoģijas ar 155. panta 7. punkta noteikumiem Parlamenta priekšsēdētājs pirms tam var lūgt Parlamenta piekrišanu.

2.   Parlamenta priekšsēdētājs atklāj, pārtrauc un slēdz sēdes. Viņš lemj par grozījumu pieņemamību, par jautājumiem, kas adresēti Padomei un Komisijai, un par ziņojumu atbilstību Reglamentam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina Reglamenta ievērošanu, uztur kārtību, dod vārdu, paziņo par debašu slēgšanu, izvirza jautājumus balsošanai un paziņo balsošanas rezultātus. Viņš nodod komitejām materiālus, kas uz tām attiecas.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izteikties debatēs tikai, lai sniegtu kopsavilkumu par jautājumu vai lai aicinātu nenovirzīties no temata; ja viņš vēlas piedalīties debatēs, viņam jāatstāj sēdes vadītāja vieta, un viņš tajā var atgriezties tikai tad, kad debates par šo jautājumu ir beigušās.

4.   Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu starptautiskajās attiecībās, svinīgos pasākumos, administratīvās, juridiskās vai finansiālās darbībās, un šo pienākumu veikšanai viņš var savas pilnvaras deleģēt.

20. Pants

Priekšsēdētāja vietnieku pienākumi

1.   Parlamenta priekšsēdētāja prombūtnes laikā vai citā aizņemtības gadījumā, vai arī ja viņš vēlas piedalīties debatēs saskaņā ar 19. panta 3. punktā noteikto kārtību, viņu aizvieto viens no priekšsēdētāja vietniekiem saskaņā ar 14. panta 2. punktu.

2.   Priekšsēdētāja vietnieki pilda arī tos pienākumus, kas noteikti 22. pantā, 24. panta 3. punktā un 64. panta 3. punktā.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs var uzdot saviem vietniekiem pildīt jebkurus pienākumus, piemēram, pārstāvēt Parlamentu svinīgos pasākumos vai veikt noteiktas darbības. Parlamenta priekšsēdētājs var it īpaši pilnvarot vienu priekšsēdētāja vietnieku, lai viņš pildītu tos Parlamenta priekšsēdētāja pienākumus, kuri noteikti 109. panta 3. punktā un 110. panta 2. punktā.

21. Pants

Prezidija sastāvs

1.   Prezidiju veido Parlamenta priekšsēdētājs un četrpadsmit priekšsēdētāja vietnieki.

2.   Kvestori ir Prezidija locekļi ar padomdevēja tiesībām.

3.   Ja, pieņemot lēmumus Prezidijā, ir vienāds balsu sadalījums, Parlamenta priekšsēdētāja balss ir izšķirošā.

22. Pants

Prezidija pienākumi

1.   Prezidija pienākumus nosaka Reglaments.

2.   Prezidijs pieņem finansiālus, organizatoriskus un administratīvus lēmumus par deputātiem un Parlamenta iekšējo organizāciju, Ģenerālsekretariātu un struktūrvienībām.

3.   Prezidijs lemj par jautājumiem, kas attiecas uz sēžu norisi.

4.   Prezidijs pieņem 31. pantā minētos noteikumus par deputātiem, kas nepieder nevienai politiskajai grupai.

5.   Prezidijs sastāda Ģenerālsekretariāta amatu sarakstu un izstrādā noteikumus par ierēdņu un citu darbinieku administratīvo statusu un atalgojumu.

6.   Prezidijs sagatavo Parlamenta provizorisko tāmes projektu.

7.   Prezidijs apstiprina pamatnostādnes kvestoru darbībai saskaņā ar 25. pantu.

8.   Prezidijs ir pilnvarots atļaut rīkot komiteju sanāksmes ārpus parastajām darba vietām, veikt uzaicināto personu uzklausīšanu, kā arī referentu mācību un izpētes braucienus.

Ja ir atļauts rīkot šādas sanāksmes, valodas lietošanas noteikumus nosaka, ņemot vērā tās oficiālās valodas, kuras lieto un pieprasa attiecīgās komitejas locekļi un aizstājēji.

Tas pats attiecas uz delegācijām, izņemot gadījumus, kad attiecīgie deputāti un aizstājēji vienojas citādi.

9.   Prezidijs ieceļ ģenerālsekretāru saskaņā ar 197. pantu.

10.   Prezidijs nosaka īstenošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām (7) partijām un to finansēšanu, un, īstenojot šo regulu, uzņemas Parlamenta Reglamentā noteiktos pienākumus.

11.   Parlamenta priekšsēdētājs un/vai Prezidijs var uzdot vienam vai vairākiem Prezidija locekļiem vispārīgus vai konkrētus pienākumus, kas ietilpst Parlamenta priekšsēdētāja un/vai Prezidija kompetencē. Vienlaikus sniedz norādījumus par to, kā šie uzdevumi veicami.

12.   Kad ievēlē jaunu Parlamenta sastāvu, iepriekšējā sasaukuma Prezidijs turpina pildīt savus pienākumus līdz jaunievēlētā Parlamenta pirmajai sēdei.

23. Pants

Priekšsēdētāju konferences sastāvs

1.   Parlamenta Priekšsēdētāju konferenci veido Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji. Politiskās grupas priekšsēdētāju var pārstāvēt kāds cits viņa grupas loceklis.

2.   Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti nosūta divus savus pārstāvjus uz Priekšsēdētāju konferences sanāksmēm, kurās viņi piedalās bez balsstiesībām.

3.   Priekšsēdētāju konference cenšas panākt konsensu jautājumos, kurus tā izskata.

Ja nav iespējams panākt konsensu, jautājumu izvirza svērtajai balsošanai atbilstoši katras politiskās grupas lielumam.

24. Pants

Priekšsēdētāju konferences pienākumi

1.   Priekšsēdētāju konferences pienākumus nosaka Reglaments.

2.   Priekšsēdētāju konference lemj par Parlamenta darba organizēšanu un par jautājumiem, kas saistīti ar likumdošanas plānošanu.

3.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar citām Eiropas Savienības iestādēm un struktūrvienībām, kā arī ar dalībvalstu parlamentiem. Prezidijs ieceļ divus priekšsēdētāja vietniekus, kas ir atbildīgi par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem. Abi priekšsēdētāja vietnieki regulāri iesniedz ziņojumu Priekšsēdētāju konferencei par savu darbību šajā jomā.

4.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par jautājumiem, kas saistīti ar attiecībām ar trešām valstīm un ārpuskopienas iestādēm un organizācijām.

5.   Priekšsēdētāju konference sagatavo Parlamenta sesiju darba kārtības projektu.

6.   Priekšsēdētāju konference ir atbildīga par komiteju un izmeklēšanas komiteju, kā arī par apvienoto parlamentāro komiteju, pastāvīgo delegāciju un ad hoc delegāciju sastāvu un to pārziņā esošo jautājumu loku.

7.   Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 32. pantu lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē.

8.   Priekšsēdētāju konference ir tiesīga dot atļauju sagatavot patstāvīgus ziņojumus.

9.   Priekšsēdētāju konference iesniedz Prezidijam priekšlikumus saistībā ar politisko grupu administratīvajiem un budžeta jautājumiem.

25. Pants

Kvestoru pienākumi

Kvestori atbilstoši Prezidija pieņemtajām pamatnostādnēm ir atbildīgi par tiem administratīvajiem un finanšu jautājumiem, kas tieši skar deputātus.

26. Pants

Komiteju priekšsēdētāju konference

1.   Komiteju priekšsēdētāju konferenci veido visu pastāvīgo vai pagaidu komiteju priekšsēdētāji; viņi ievēlē priekšsēdētāju.

2.   Komiteju priekšsēdētāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par komiteju darbu un par sesiju darba kārtību.

3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var uzdot Komiteju priekšsēdētāju konferencei veikt noteiktus uzdevumus.

27. Pants

Delegāciju vadītāju konference

1.   Delegāciju vadītāju konferenci veido visu pastāvīgo parlamentu sadarbības delegāciju vadītāji; viņi ievēlē priekšsēdētāju.

2.   Delegāciju vadītāju konference var sniegt ieteikumus Priekšsēdētāju konferencei par delegāciju darbu.

3.   Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var uzdot Delegāciju vadītāju konferencei veikt noteiktus uzdevumus.

28. Pants

Prezidija un Priekšsēdētāju konferences lēmumu publiskums

1.   Prezidija un Priekšsēdētāju konferences sanāksmju protokolus tulko oficiālajās valodās, drukā un izdala visiem deputātiem, un nodrošina tiem publisku piekļuvi, izņemot atsevišķus gadījumus, kad konfidencialitātes apsvērumu dēļ Prezidijs vai Priekšsēdētāju konference saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu lemj citādi attiecībā uz atsevišķiem protokola punktiem.

2.   Ikviens deputāts var uzdot jautājumus par Prezidija, Priekšsēdētāju konferences un kvestoru darbību. Šos jautājumus rakstiski iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, un trīsdesmit dienu laikā pēc iesniegšanas tos publicē Parlamenta biļetenā kopā ar atbildēm, kas uz tiem sniegtas.

4. NODAĻA

POLITISKĀS GRUPAS

29. Pants

Politisko grupu izveidošana

1.   Deputāti var apvienoties politiskajās grupās saskaņā ar savu politisko pārliecību.

Parasti Parlaments neizvērtē politiskās grupas locekļu politisko uzskatu līdzību. Izveidojot politisko grupu saskaņā ar šo pantu, attiecīgie deputāti pēc definīcijas pieņem, ka viņiem ir līdzīgi politiskie uzskati. Vienīgi tad, kad attiecīgie deputāti noliedz, ka viņiem būtu līdzīgi politiskie uzskati, Parlamentam jāizvērtē, vai politiskā grupa ir izveidota saskaņā ar Reglamentu.

2.   Politiskajā grupā apvienojas deputāti, kas ievēlēti vismaz vienā piektdaļā dalībvalstu. Lai izveidotu politisko grupu, nepieciešami vismaz deviņpadsmit deputāti.

3.   Deputāts var darboties tikai vienā politiskajā grupā.

4.   Par politiskās grupas izveidošanu paziņo Parlamenta priekšsēdētājam. Šajā paziņojumā norāda politiskās grupas nosaukumu, locekļu vārdus un biroja sastāvu.

5.   Paziņojumu par politiskās grupas izveidi publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

30. Pants

Politisko grupu darbība un tiesiskais stāvoklis

1.   Politiskās grupas pilda savus pienākumus saskaņā ar Savienības darbību, ieskaitot Reglamentā noteiktos uzdevumus. Politiskajām grupām ir sekretariāts, kas izveidots saskaņā ar Ģenerālsekretariāta noteikto amatu sarakstu, administratīvais nodrošinājums un šim nolūkam Parlamenta budžetā iekļautās apropriācijas.

2.   Prezidijs pieņem noteikumus par administratīvā nodrošinājuma un apropriāciju piešķiršanu, īstenošanu un pārraudzību, kā arī noteikumus par budžeta pilnvaru deleģēšanu.

3.   Šie noteikumi nosaka administratīvās un finansiālās sekas politiskās grupas likvidēšanas gadījumā.

31. Pants

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

1.   Deputātiem, kuri nepieder nevienai politiskajai grupai, ir sekretariāts. Pēc ģenerālsekretāra priekšlikuma tā izveides noteikumus nosaka Prezidijs.

2.   Prezidijs nosaka arī šo deputātu statusu un parlamentārās tiesības.

3.   Prezidijs nosaka arī to apropriāciju piešķiršanas, īstenošanas un pārraudzības noteikumus, kas iekļautas Parlamenta budžetā, lai segtu pie politiskajām grupām nepiederošo deputātu sekretariāta izdevumus un izdevumus par administratīvo nodrošinājumu.

32. Pants

Vietu sadalījums sēžu zālē

Priekšsēdētāju konference lemj par vietu sadalījumu sēžu zālē politiskajām grupām, pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem un Eiropas Savienības iestādēm.

II SADAĻA

LIKUMDOŠANAS, BUDŽETA UN CITAS PROCEDŪRAS

1. NODAĻA

LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRAS — VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

33. Pants

Komisijas likumdošanas un darba programma

1.   Parlaments kopā ar Komisiju un Padomi nosaka Eiropas Savienības likumdošanas programmu.

Parlaments un Komisija sadarbojas, sagatavojot Komisijas likumdošanas un darba programmu saskaņā ar grafiku un metodēm, par kurām abas iestādes ir vienojušās un kuras ir izklāstītas pielikumā (8).

2.   Steidzamos un neparedzētos gadījumos iestāde pēc savas iniciatīvas un saskaņā ar Līgumos noteiktajām procedūrām var ierosināt kāda likumdošanas pasākuma pievienošanu tiem, kas likumdošanas programmā jau ir iekļauti.

3.   Parlamenta pieņemto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nosūta citām iestādēm, kas piedalās Eiropas Savienības likumdošanas procedūrā, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomi izteikt atzinumu par Komisijas likumdošanas gada programmu un par Parlamenta rezolūciju.

4.   Ja kāda no iestādēm nespēj ievērot noteikto grafiku, tā informē pārējās iestādes par kavēšanās iemesliem un ierosina jaunu grafiku.

34. Pants

Pamattiesību, subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, tiesiskuma un finansiālās ietekmes ievērošanas pārbaude

Likumdošanas priekšlikuma izskatīšanas laikā Parlaments pievērš īpašu uzmanību pamattiesību ievērošanai un it īpaši seko, lai tiesību akts atbilstu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, subsidiaritātes un proporcionalitātes, kā arī tiesiskuma principiem. Turklāt, ja priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments pārliecinās, vai ir paredzēti pietiekami finanšu resursi.

35. Pants

Juridiskā pamata pārbaude

1.   Visu Komisijas priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu juridisko pamatu vispirms pārbauda atbildīgā komiteja.

2.   Ja atbildīgā komiteja apstrīd juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību — tas attiecas arī uz EK līguma 5. pantā noteikto kritēriju pārbaudi — tā prasa komitejai, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, sniegt atzinumu.

3.   Komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumu par Komisijas iesniegto priekšlikumu juridisko pamatu. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē atbildīgo komiteju.

4.   Ja komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, nolemj apstrīdēt juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam. Parlaments par tiem balso pirms balsojuma par priekšlikumu pēc būtības.

5.   Parlamentam iesniegtie grozījumi, kuru mērķis ir mainīt juridisko pamatu un kurus iesniedz plenārsēdes laikā, ir pieņemami tikai tad, ja pirms tam atbildīgā komiteja vai komiteja, kura ir atbildīga par juridiskajiem jautājumiem, ir apstrīdējusi juridiskā pamata spēkā esamību vai atbilstību.

6.   Ja Komisija nepiekrīt grozīt savu priekšlikumu, lai tas atbilstu Parlamenta apstiprinātajam juridiskajam pamatam, par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas vai atbildīgās komitejas referents vai priekšsēdētājs var ierosināt, lai balsojumu par priekšlikumu pēc būtības pārceļ uz nākamo sēdi.

36. Pants

Finansiālās atbilstības pārbaude

1.   Neskarot 40. pantu, atbildīgā komiteja pārbauda visu Komisijas iesniegto priekšlikumu vai citu normatīva rakstura dokumentu finansiālo atbilstību finanšu plānam.

2.   Ja atbildīgā komiteja groza izskatāmā tiesību akta finansējumu, tā prasa, lai par budžeta jautājumiem atbildīgā komiteja sniedz atzinumu.

3.   Komiteja, kura ir atbildīga par budžeta jautājumiem, var arī pēc savas iniciatīvas izskatīt jautājumus par Komisijas iesniegto priekšlikumu finansiālo atbilstību. Šādā gadījumā tā attiecīgi par to informē atbildīgo komiteju.

4.   Ja komiteja, kura ir atbildīga par budžeta jautājumiem, nolemj apstrīdēt tiesību akta finansiālo atbilstību, tā savus secinājumus paziņo Parlamentam, kurš par tiem balso.

5.   Parlaments var pieņemt par finansiāli neatbilstošu atzītu tiesību aktu, ja budžeta lēmējinstitūcija ir pieņēmusi attiecīgu lēmumu.

37. Pants

Piekļuve dokumentiem un Parlamenta informēšana

1.   Likumdošanas procesā Parlaments un tā komitejas prasa, lai tiem būtu pieejami visi uz Komisijas priekšlikumiem attiecīgie dokumenti ar tādiem pašiem nosacījumiem kā Padomei un tās darba grupām.

2.   Komisijas priekšlikuma izskatīšanas laikā atbildīgā komiteja lūdz, lai Komisija un Padome to informē par priekšlikuma virzību Padomē un tās darba grupās, it īpaši par iespējamiem kompromisiem, kuri būtiski grozītu Komisijas sākotnējo priekšlikumu, kā arī par Komisijas nodomu priekšlikumu atsaukt.

38. Pants

Parlamenta pārstāvība Padomes sēdēs

Ja Padome uzaicina Parlamentu piedalīties tās sēdē, kuras laikā Padome darbojas likumdevējas statusā, Parlamenta priekšsēdētājs lūdz, lai Parlamentu tajā pārstāv atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents, vai arī cits komitejas iecelts deputāts.

39. Pants

EK līguma 192. pantā paredzētā iniciatīva

1.   Saskaņā ar EK līguma 192. panta otro daļu Parlaments var prasīt, lai Komisija tam iesniedz visus atbilstošos priekšlikumus par jauna tiesību akta pieņemšanu vai spēkā esošā tiesību akta grozījumiem, pieņemot rezolūciju, kas balstīta uz atbildīgās komitejas patstāvīgu ziņojumu. Rezolūciju pieņem ar Parlamenta deputātu vairākumu. Parlaments var vienlaikus noteikt termiņu šāda priekšlikuma iesniegšanai.

2.   Pirms 45. pantā noteiktās procedūras sākšanas atbildīgā komiteja pārliecinās, vai netiek gatavots līdzīgs priekšlikums, šādos gadījumos:

| a) | ja neviens šāda veida priekšlikums nav iekļauts likumdošanas gada programmā; |
| --- | --- |

a)

ja neviens šāda veida priekšlikums nav iekļauts likumdošanas gada programmā;

| b) | ja šāda priekšlikuma sagatavošana nav sākusies vai arī tā ir nepamatoti aizkavējusies; |
| --- | --- |

b)

ja šāda priekšlikuma sagatavošana nav sākusies vai arī tā ir nepamatoti aizkavējusies;

| c) | ja Komisija nav sniegusi pozitīvu atbildi uz iepriekšējiem pieprasījumiem, ko tai nosūtījusi atbildīgā komiteja, vai tiem, kuri iekļauti Parlamenta ar nodoto balsu vairākumu pieņemtajās rezolūcijās. |
| --- | --- |

c)

ja Komisija nav sniegusi pozitīvu atbildi uz iepriekšējiem pieprasījumiem, ko tai nosūtījusi atbildīgā komiteja, vai tiem, kuri iekļauti Parlamenta ar nodoto balsu vairākumu pieņemtajās rezolūcijās.

3.   Parlamenta rezolūcijā norāda attiecīgo juridisko pamatu, un tai pievieno sīki izstrādātus ieteikumus par pieprasītā priekšlikuma saturu, ievērojot pamattiesības un subsidiaritātes principu.

4.   Ja pieprasītajam priekšlikumam ir finansiāla ietekme, Parlaments norāda, kā nodrošināt vajadzīgos finanšu resursus.

5.   Atbildīgā komiteja pārrauga pēc Parlamenta īpašā pieprasījuma sagatavotā likumdošanas priekšlikuma izstrādi.

40. Pants

Normatīvo dokumentu izskatīšana

1.   Komisijas priekšlikumus un citus normatīva rakstura dokumentus Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Ja rodas šaubas, Parlamenta priekšsēdētājs var piemērot 179. panta 2. punktu, pirms paziņo Parlamentam, ka jautājumu nodod atbildīgajai komitejai.

Ja kāds priekšlikums ir iekļauts likumdošanas gada programmā, atbildīgā komiteja var iecelt referentu, kurš pārraudzīs priekšlikuma sagatavošanu.

Padomes izteiktos viedokļus vai Komisijas pieprasītos atzinumus Parlamenta priekšsēdētājs nodod komitejai, kura ir atbildīga par konkrētā priekšlikuma izskatīšanu.

Reglamenta 34. līdz 37. panta, 49. līdz 56. panta un 66. panta noteikumus par pirmo lasījumu piemēro arī likumdošanas priekšlikumiem neatkarīgi no tā, vai tiem vajadzīgs viens, divi vai trīs lasījumi.

2.   Padomes kopējās nostājas nodod atbildīgajai komitejai izskatīšanai pirmajā lasījumā.

Kopējām nostājām piemēro 57. līdz 62. panta un 67. panta noteikumus par otro lasījumu.

3.   Parlamenta un Padomes samierināšanas procedūras laikā pēc otrā lasījuma [tiesību aktu] nevar nodot atpakaļ komitejai.

Samierināšanas procedūrai piemēro 63., 64. un 65. panta noteikumus par trešo lasījumu.

4.   Otrajam un trešajam lasījumam nepiemēro 42., 43., 46. pantu, 51. panta 1. un 3. punktu, 52., 53. un 168. pantu.

5.   Ja kāds noteikums, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu, ir pretrunā ar kādu citu Reglamenta noteikumu, piemēro noteikumu, kas attiecas uz otro un trešo lasījumu.

41. Pants

Dalībvalsts izteikto ierosinājumu apspriešana

1.   Ierosinājumus, ko dalībvalsts ir izteikusi saskaņā ar EK līguma 67. panta 1. punktu vai ES līguma 34. panta 2. punktu un 42. pantu, izskata saskaņā ar šo pantu noteikumiem un Reglamenta 34. līdz 37. pantu, 40. un 51. pantu.

2.   Atbildīgā komiteja var uzaicināt pārstāvi no dalībvalsts, kas izteikusi ierosinājumu, ar to iepazīstināt komiteju. Šo pārstāvi var pavadīt Padomes prezidentvalsts pārstāvis.

3.   Pirms balsošanas atbildīgā komiteja noskaidro, vai Komisija ir sagatavojusi nostāju par ierosinājumu, un, ja ir, tad lūdz Komisiju ar to iepazīstināt.

4.   Ja Komisija vai kāda dalībvalsts vienlaikus vai ar nelielu laika atstarpi iesniedz Parlamentam divus vai vairākus priekšlikumus ar vienu un to pašu mērķi, par tiem sagatavo vienu ziņojumu. Atbildīgā komiteja ziņojumā norāda, uz kuru tekstu ierosinātie grozījumi attiecas, un normatīvajā rezolūcijā sniedz atsauces arī uz visiem pārējiem tekstiem.

5.   ES līguma 39. panta 1. punktā noteikto termiņu skaita no dienas, kad Parlaments plenārsēdē paziņo, ka ir saņēmis ierosinājumu visās oficiālajās valodās kopā ar paskaidrojumu, kas apstiprina ierosinājuma atbilstību EK līgumam pievienotajam Protokolam par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu.

2. NODAĻA

PROCEDŪRA KOMITEJĀ

42. Pants

Normatīvi ziņojumi

1.   Tās komitejas priekšsēdētājs, kurai Komisija ir nosūtījusi priekšlikumu, ierosina komitejai, kura procedūra jāpiemēro.

2.   Kad ir pieņemts lēmums par to, kuru procedūru piemērot, un, ja nepiemēro 43. pantu, komiteja no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus ieceļ referentu ziņojuma sagatavošanai par Komisijas priekšlikumu, ja vien referents jau nav iecelts, pamatojoties uz likumdošanas gada programmu saskaņā ar 33. pantu.

3.   Komitejas ziņojumā iekļauj:

| a) | priekšlikuma grozījumu projektus, ja tādi ir, kam vajadzības gadījumā pievieno īsus pamatojumus, kurus sagatavo referents un par kuriem nebalso; |
| --- | --- |

a)

priekšlikuma grozījumu projektus, ja tādi ir, kam vajadzības gadījumā pievieno īsus pamatojumus, kurus sagatavo referents un par kuriem nebalso;

| b) | normatīvās rezolūcijas projektu saskaņā ar 51. panta 2. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

normatīvās rezolūcijas projektu saskaņā ar 51. panta 2. punkta noteikumiem;

| c) | vajadzības gadījumā paskaidrojumu ar finanšu ziņojumu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar finanšu plānu. |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā paskaidrojumu ar finanšu ziņojumu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar finanšu plānu.

43. Pants

Vienkāršota procedūra

1.   Pēc pirmajām debatēm par likumdošanas priekšlikumu priekšsēdētājs var ierosināt, lai šo likumdošanas priekšlikumu apstiprina bez grozījumiem. Ja neiebilst vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu, komitejas priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam ziņojumu, kurā izteikta piekrišana priekšlikumam. Piemēro 131. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu.

2.   Parlamenta priekšsēdētājs var arī ierosināt, ka viņš pats vai referents sagatavo grozījumu kopumu, kuri atspoguļo debates komitejā. Ja komiteja šādu ierosinājumu apstiprina, šos grozījumus nosūta komitejas locekļiem. Ja noteiktajā termiņā, kas ir ne mazāks kā divdesmit viena diena no grozījumu saņemšanas, vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu nav izteikusi iebildumus, uzskata, ka komiteja ziņojumu ir pieņēmusi. Šādā gadījumā Parlamentam iesniedz normatīvās rezolūcijas projektu un grozījumus apstiprināšanai bez debatēm saskaņā ar 131. panta 1. punkta otro daļu, kā arī 2. un 4. punktu.

3.   Ja vismaz viena desmitā daļa komitejas locekļu iebilst, par grozījumiem balso komitejas nākamajā sanāksmē.

4.   Šī panta 1. punkta pirmais un otrais teikums, 2. punkta pirmais, otrais un trešais teikums, un 3. punkts pēc analoģijas attiecas uz komiteju atzinumiem 46. panta nozīmē.

44. Pants

Nenormatīvi ziņojumi

1.   Ja komiteja izstrādā nenormatīvu ziņojumu, tā ieceļ referentu no pastāvīgo locekļu vai pastāvīgo aizstājēju vidus.

2.   Referenta uzdevums ir sagatavot komitejas ziņojumu un komitejas vārdā ar to iepazīstināt Parlamentu.

3.   Komitejas ziņojumā iekļauj:

| a) | rezolūcijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

a)

rezolūcijas priekšlikumu;

| b) | paskaidrojums kopā ar finanšu ziņojumu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar finanšu plānu; |
| --- | --- |

b)

paskaidrojums kopā ar finanšu ziņojumu, kurā noteikta ziņojuma iespējamā finansiālā ietekme un saderība ar finanšu plānu;

| c) | rezolūcijas priekšlikuma tekstu, kurš jāiekļauj, piemērojot 113. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

rezolūcijas priekšlikuma tekstu, kurš jāiekļauj, piemērojot 113. panta 4. punktu.

45. Pants

Patstāvīgi ziņojumi

1.   Ja komiteja, ar kuru neapspriedās saskaņā ar 179. panta 1. punktu un kurai nelūdza sniegt atzinumu, ir paredzējusi sagatavot ziņojumu par jautājumu, kas ietilpst tās kompetencē, un iesniegt Parlamentam rezolūcijas priekšlikumu par šo jautājumu, tai pirms šāda ziņojuma sagatavošanas jāprasa Priekšsēdētāju konferences atļauja. Ja Priekšsēdētāju konference šādu atļauju nedod, atteikumam vienmēr jābūt pamatotam.

2.   Šī panta noteikumi pēc analoģijas attiecas arī uz gadījumiem, kad Līgumi piešķir iniciatīvas tiesības Parlamentam.

Šādos gadījumos Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu divu mēnešu laikā.

46. Pants

Komiteju atzinumi

1.   Ja komiteja, kurai sākotnēji nodots kāds jautājums, vēlas saņemt citas komitejas vēlas sniegt savu atzinumu par ziņojumu, ko sagatavojusi komiteja, kurai jautājums sākotnēji bija nodots, tās var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 179. panta 3. punktu ieceļ par jautājuma izskatīšanu atbildīgo komiteju, bet otru lūdz sniegt atzinumu.

2.   Ja izskata normatīva rakstura dokumentus 40. panta 1. punkta nozīmē, atzinumā ietver grozījumu projektus tekstam, kurš nodots komitejai, un, ja vajadzīgs, tiem pievieno īsus pamatojumus. Par šiem pamatojumiem ir atbildīgs tās komitejas referents, kura sniedz atzinumu, un par tiem nebalso. Vajadzības gadījumā komiteja var iesniegt īsu rakstisku pamatojumu par atzinumu kopumā.

Ja izskata nenormatīvus tekstus, atzinumā ietver ieteikumus rezolūcijas priekšlikumam, ko iesniegusi par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja.

Atbildīgā komiteja grozījumu priekšlikumus vai ieteikumus izvirza balsošanai.

Atzinumi attiecas vienīgi uz tiem jautājumiem, kas ietilpst par atzinuma sniegšanu atbildīgās komitejas kompetencē.

3.   Par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja nosaka termiņu, kurā par atzinuma sniegšanu atbildīgajai komitejai tas jāsniedz, lai par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja to varētu ņemt vērā. Par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja nekavējoties paziņo izmaiņas apstiprinātajos termiņos komitejai vai komitejām, kura (— as) sniedz atzinumu. Par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja neizsaka secinājumus pirms noteiktā termiņa beigām.

4.   Visus pieņemtos atzinumus pievieno par jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas ziņojumam.

5.   Tikai par jautājuma izskatīšanu atbildīgajai komitejai ir tiesības plenārsēdē iesniegt grozījumus.

6.   Tās komitejas priekšsēdētāju un referentu, kuru lūdz sniegt atzinumu, aicina piedalīties par jautājuma izskatīšanu atbildīgās komitejas sanāksmēs ar padomdevēja tiesībām, ciktāl šīs sanāksmēs attiecas uz kopīgi izskatāmo jautājumu.

47. Pants

Komiteju ciešāka sadarbība

Ja Priekšsēdētāju konference uzskata, ka jautājums gandrīz vienlīdz ietilpst divu komiteju kompetencē vai jautājuma dažādi aspekti ietilpst divu komiteju kompetencē, piemēro 46. pantu, kā arī šādus papildu noteikumus:

| — | grafiku abas komitejas pieņem kopīgi, |
| --- | --- |

—

grafiku abas komitejas pieņem kopīgi,

| — | abu komiteju referenti cenšas vienoties par tekstiem, kurus tie iesniedz attiecīgi savām komitejām, kā arī par nostāju attiecībā uz grozījumiem, |
| --- | --- |

—

abu komiteju referenti cenšas vienoties par tekstiem, kurus tie iesniedz attiecīgi savām komitejām, kā arī par nostāju attiecībā uz grozījumiem,

| — | par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi komiteja, kurai lūdz sniegt atzinumu, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja domām un kad ir notikusi apspriešanās ar tās komitejas priekšsēdētāju, kurai lūdz sniegt atzinumu, saskaņā ar VI pielikumu attiecas uz tās komitejas kompetenci, kura sniedz atzinumu, un kuri nav pretrunā ar pārējām ziņojuma daļām. |
| --- | --- |

—

par jautājuma izskatīšanu atbildīgā komiteja bez balsošanas pieņem grozījumus, ko iesniegusi komiteja, kurai lūdz sniegt atzinumu, ja grozījumi attiecas uz tiem aspektiem, kuri pēc atbildīgās komitejas priekšsēdētāja domām un kad ir notikusi apspriešanās ar tās komitejas priekšsēdētāju, kurai lūdz sniegt atzinumu, saskaņā ar VI pielikumu attiecas uz tās komitejas kompetenci, kura sniedz atzinumu, un kuri nav pretrunā ar pārējām ziņojuma daļām.

Šī panta teksts neparedz nekādus ierobežojumus tā piemērošanā. Ir pieņemamas prasības pēc Parlamenta komiteju ciešākas sadarbības, kas attiecas uz tiem nenormatīvajiem ziņojumiem, kurus sagatavo, pamatojoties uz 45. panta 1. punktu, kā arī 112. panta 1. un 2. punktu.

48. Pants

Ziņojumu izstrādāšana

1.   Par paskaidrojuma sagatavošanu ir atbildīgs referents, un par to nebalso. Tomēr paskaidrojumam jāatbilst pieņemtajam rezolūcijas priekšlikuma tekstam un iespējamiem komitejas ieteiktajiem grozījumiem, pretējā gadījumā komitejas priekšsēdētājs var paskaidrojumu svītrot.

2.   Ziņojumā iekļauj balsošanas rezultātus par ziņojumu kopumā. Turklāt, ja balsošanas laikā to prasa vismaz trešdaļa no klātesošajiem komitejas locekļiem, ziņojumā norāda arī katra locekļa balsojumu.

3.   Ja komitejas atzinums nav vienprātīgs, ziņojumā atspoguļo arī mazākuma viedokļus. Mazākuma viedokļi, kas izteikti, balsojot par tekstu kopumā, pēc to izteicēju pieprasījuma var būt par pamatu ne vairāk kā divsimt vārdu garai rakstiskai deklarācijai, ko pievieno paskaidrojumam.

Komitejas priekšsēdētājs izšķir strīdus, kas var rasties šo noteikumu piemērošanas rezultātā.

4.   Pēc biroja priekšlikuma komiteja var noteikt termiņu, kurā referents tai iesniedz ziņojuma projektu. Šo termiņu var pagarināt vai var iecelt jaunu referentu.

5.   Kad noteiktais termiņš ir beidzies, komiteja var uzdot priekšsēdētājam, lai viņš prasa ierakstīt tuvāko Parlamenta sēžu darba kārtībā komitejai nodoto jautājumu. Šādā gadījumā debates var notikt par attiecīgās komitejas nolasīto ziņojumu.

3. NODAĻA

PIRMAIS LASĪJUMS

Izskatīšana komitejā

49. Pants

Komisijas priekšlikuma grozījumi

1.   Ja Komisija informē Parlamentu par nodomu savu priekšlikumu grozīt vai ja atbildīgā komiteja par to uzzina kādā citā veidā, atbildīgā komiteja atliek jautājuma izskatīšanu līdz jaunā priekšlikuma vai Komisijas iesniegto grozījumu saņemšanai.

2.   Ja Padome būtiski groza Komisijas priekšlikumu, piemēro 55. panta noteikumus.

50. Pants

Komisijas un Padomes nostāja attiecībā uz grozījumiem

1.   Pirms galīgā balsojuma par Komisijas priekšlikumu atbildīgā komiteja prasa, lai Komisija dara zināmu savu nostāju par visiem komitejas pieņemtajiem grozījumiem un lai Padome sniedz savas atsauksmes.

2.   Ja Komisija nevar darīt zināmu savu nostāju vai paziņo, ka tā vēl nav gatava pieņemt visus atbildīgās komitejas pieņemtos grozījumus, komiteja var galīgo balsojumu atlikt.

3.   Vajadzības gadījumā Komisijas nostāju iekļauj ziņojumā.

Izskatīšana plenārsēdē

51. Pants

Pirmā lasījuma pabeigšana

1.   Parlaments izskata likumdošanas priekšlikumu, balstoties uz ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 42. pantu.

2.   Vispirms Parlaments balso par grozījumiem priekšlikumā, uz kuru balstīts atbildīgās komitejas ziņojums, pēc tam — par priekšlikumu ar iespējamiem grozījumiem, tad — par normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem, visbeidzot — kopumā par visu normatīvās rezolūcijas projektu, kurā ietverts tikai paziņojums par to, vai Parlaments apstiprina vai noraida Komisijas priekšlikumu, vai iesaka to grozīt, un priekšlikumus attiecībā uz piemērojamo procedūru.

Līdz ar normatīvās rezolūcijas projekta pieņemšanu beidzas apspriežu procedūra. Ja Parlaments normatīvo rezolūciju nepieņem, priekšlikumu nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai.

Visiem ziņojumiem, kas iesniegti likumdošanas procesā, jāatbilst 35., 40. un 42. panta noteikumiem. Komitejas iesniedz nenormatīvās rezolūcijas saskaņā ar 45. vai 179. pantā noteikto īpašo kārtību.

3.   Parlamenta apstiprināto priekšlikuma tekstu un pievienoto rezolūciju Parlamenta priekšsēdētājs nodod Padomei un Komitejai kā Parlamenta atzinumu.

52. Pants

Komisijas priekšlikuma noraidīšana

1.   Ja Komisijas priekšlikums nav saņēmis nodoto balsu vairākumu, Parlamenta priekšsēdētājs pirms Parlamenta balsojuma par normatīvās rezolūcijas projektu lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt.

2.   Ja Komisija priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka apspriežu procedūra nav vajadzīga, un par to informē Padomi.

3.   Ja Komisija priekšlikumu neatsauc, Parlaments to nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai bez balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu.

Šādā gadījumā šī komiteja sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

4.   Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, tā prasa, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai saskaņā ar 168. panta 1. punktu. Vajadzības gadījumā Parlaments var noteikt jaunu termiņu saskaņā ar 168. panta 5. punktu. Ja komitejas pieprasījumu noraida, Parlaments normatīvās rezolūcijas projektu izvirza balsošanai.

53. Pants

Komisijas priekšlikuma grozījumu pieņemšana

1.   Ja Komisijas priekšlikumu pieņem kopumā, ievērojot apstiprinātos grozījumus, balsošanu par normatīvās rezolūcijas projektu atliek, līdz Komisija dara zināmu savu nostāju par katru no Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem.

Ja Komisija nevar paziņot savu nostāju pēc tam, kad Parlaments ir nobalsojis par tās priekšlikumu, Komisija informē Parlamenta priekšsēdētāju vai atbildīgo komiteju par to, kad tā varēs paziņot savu nostāju; pēc tam priekšlikumu iekļauj tuvākās sesijas darba kārtības projektā.

2.   Ja Komisija paziņo, ka tā nav paredzējusi pieņemt Parlamenta izdarītos grozījumus, atbildīgās komitejas referents vai viņa aizņemtības gadījumā — komitejas priekšsēdētājs izsaka Parlamentam oficiālu priekšlikumu pāriet pie balsošanas par normatīvās rezolūcijas projektu. Pirms oficiālā priekšlikuma izteikšanas referents vai atbildīgās komitejas pārstāvis var prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs pārtrauc jautājuma izskatīšanu.

Ja Parlaments nolemj atlikt balsošanu uz vēlāku laiku, jautājumu nodod atpakaļ atkārtotai izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Šādā gadījumā atbildīgā komiteja sniedz Parlamentam mutisku vai rakstisku ziņojumu Parlamenta norādītajā termiņā, kas nav ilgāks par diviem mēnešiem.

Ja atbildīgā komiteja nevar ievērot norādīto termiņu, piemēro 68. panta 4. punktā noteikto procedūru.

Šajā posmā pieņem izskatīšanai vienīgi tos grozījumus, kurus iesniedz atbildīgā komiteja un kuri ir virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju.

3.   Šī panta 2. punkta piemērošana neizslēdz to, ka ikviens deputāts var iesniegt prasību nodot jautājumu atpakaļ saskaņā ar 168. pantu.

Ja jautājumu nodod atpakaļ saskaņā ar 2. punktu, atbildīgās komitejas galvenais uzdevums saskaņā ar noteikto procedūru ir sagatavot ziņojumu norādītajā termiņā un vajadzības gadījumā iesniegt grozījumus, kas virzīti uz kompromisa panākšanu ar Komisiju, nevis pārskatīt visu Parlamenta apstiprināto tekstu.

Tomēr, tā kā nodošana atpakaļ aptur grozījumu pieņemšanas procedūru, komitejai ir liela rīcības brīvība, un tā var ierosināt pārskatīt tos noteikumus, par kuriem plenārsēdes laikā bija pozitīvs balsojums, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs kompromisa panākšanai.

Šādā gadījumā, tā kā pieņem izskatīšanai vienīgi uz kompromisu virzītus komitejas ieteiktos grozījumus un lai saglabātu Parlamenta suverenitāti, 2. punktā minētajā ziņojumā skaidri jānorāda, kurus no jau pieņemtajiem noteikumiem svītros, ja ierosinātos grozījumus pieņems.

Pārraudzības procedūra

54. Pants

Parlamenta atzinuma pārraudzība

1.   Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis atzinumu par Komisijas priekšlikumu, atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents pārrauga, kā virzās priekšlikuma pieņemšana Padomē, it īpaši, lai pārliecinātos, ka saistības, kuras Padome vai Komisija ir uzņēmusies pret Parlamentu attiecībā uz grozījumiem, pienācīgi ievēro.

2.   Atbildīgā komiteja var lūgt, lai šo jautājumu izskata Komisija un Padome.

3.   Jebkurā pārraudzības procedūras posmā atbildīgā komiteja, ja tā uzskata par vajadzīgu, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu saskaņā ar šo pantu, iesakot Parlamentam:

| — | lūgt, lai Komisija atsauc savu priekšlikumu; vai |
| --- | --- |

—

lūgt, lai Komisija atsauc savu priekšlikumu; vai

| — | lūgt, lai Komisija vai Padome saskaņā ar 55. pantu vēlreiz iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā vai arī lai Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu; vai |
| --- | --- |

—

lūgt, lai Komisija vai Padome saskaņā ar 55. pantu vēlreiz iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā vai arī lai Komisija iesniedz jaunu priekšlikumu; vai

| — | veikt jebkuru citu darbību, ko tas uzskata par vajadzīgu. |
| --- | --- |

—

veikt jebkuru citu darbību, ko tas uzskata par vajadzīgu.

Šo priekšlikumu ieraksta darba kārtības projektā tajā sesijā, kas notiek pēc tam, kad komiteja ir pieņēmusi lēmumu.

55. Pants

Atkārtota iesniegšana Parlamentam

1.   Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Komisiju vēlreiz iesniegt Parlamentam savu priekšlikumu,

| — | ja pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju, Komisija atsauc savu sākotnējo priekšlikumu un to aizstāj ar citu, izņemot gadījumus, kad šis atsaukums ir saistīts ar Parlamenta grozījumu iekļaušanu, vai |
| --- | --- |

—

ja pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis nostāju, Komisija atsauc savu sākotnējo priekšlikumu un to aizstāj ar citu, izņemot gadījumus, kad šis atsaukums ir saistīts ar Parlamenta grozījumu iekļaušanu, vai

| — | ja Komisija groza vai ir nolēmusi būtiski grozīt savu sākotnējo priekšlikumu, izņemot gadījumus, kad šos grozījumus veic, lai iekļautu Parlamenta grozījumus, vai |
| --- | --- |

—

ja Komisija groza vai ir nolēmusi būtiski grozīt savu sākotnējo priekšlikumu, izņemot gadījumus, kad šos grozījumus veic, lai iekļautu Parlamenta grozījumus, vai

| — | ja laika gaitā vai sakarā ar apstākļu maiņu ir būtiski mainījusies tās problēmas būtība, par ko ir Komisijas priekšlikums, vai arī |
| --- | --- |

—

ja laika gaitā vai sakarā ar apstākļu maiņu ir būtiski mainījusies tās problēmas būtība, par ko ir Komisijas priekšlikums, vai arī

| — | ja kopš Parlamenta pieņemtās nostājas ir notikušas jaunas Parlamenta vēlēšanas un ja Priekšsēdētāju konference to uzskata par vēlamu. |
| --- | --- |

—

ja kopš Parlamenta pieņemtās nostājas ir notikušas jaunas Parlamenta vēlēšanas un ja Priekšsēdētāju konference to uzskata par vēlamu.

2.   Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlaments lūdz Padomi tam vēlreiz iesniegt priekšlikumu, kuru Komisija sagatavojusi saskaņā ar EK līguma 251. pantu, ja Padome ir nolēmusi grozīt minētā priekšlikuma juridisko pamatu tādējādi, ka EK līguma 251. pantā izklāstītā procedūra vairs nebūs piemērojama.

3.   Pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu saskaņā ar 1. punktā noteiktajiem nosacījumiem, kā arī tad, ja Padome groza vai ir nolēmusi būtiski grozīt sākotnējo priekšlikumu, par kuru Parlaments ir izteicis atzinumu, ja vien šo grozījumu mērķis nav iekļaut Parlamenta grozījumus.

4.   Parlamenta priekšsēdētājs prasa arī, lai tiesību akta priekšlikumu vēlreiz iesniedz Parlamentam šajā punktā noteiktajos gadījumos, ja Parlaments tā ir nolēmis pēc politiskās grupas vai vismaz trīsdesmit septiņu deputātu pieprasījuma.

56. Pants

Saskaņošanas procedūra, kas noteikta 1975. gada Kopīgajā deklarācijā

1.   Ja ir jāpieņem svarīgi Kopienas lēmumi, Parlaments var, sniedzot savu atzinumu, ar Komisijas aktīvu līdzdalību uzsākt saskaņošanas procedūru ar Padomi, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta atzinumam.

2.   Šo procedūru ierosina Parlaments pēc savas vai pēc Padomes iniciatīvas.

3.   Lai izveidotu delegāciju darbam Saskaņošanas komitejā, izraudzīto procedūru un paziņotu Parlamentam par rezultātiem, piemēro 64. panta noteikumus.

4.   Atbildīgā komiteja sagatavo ziņojumu par saskaņošanas rezultātiem, un Parlamentā šo ziņojumu apspriež un par to balso.

4. NODAĻA

OTRAIS LASĪJUMS

Izskatīšana komitejā

57. Pants

Padomes kopējās nostājas paziņošana

1.   Padomes kopējo nostāju dara zināmu saskaņā ar EK līguma 251. un 252. pantu tad, kad Parlamenta priekšsēdētājs par to paziņo plenārsēdē. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo kopējo nostāju pēc tam, kad ir saņēmis visus dokumentus — kopējo nostāju, visas deklarācijas, kas ietvertas Padomes sēžu protokolos, kad tā pieņēma kopējo nostāju, iemeslus, kuri likuši Padomei to pieņemt, un Komisijas nostāju; dokumentus tulko visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Parlamenta priekšsēdētājs paziņo kopējo nostāju nākamajā sesijā pēc dokumentu saņemšanas.

Pirms kopējās nostājas paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs, apspriedies ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju un/vai referentu, pārbauda, vai iesniegtais teksts patiešām ir kopējās nostājas teksts un vai nav jāņem vērā kāds no 55. pantā noteiktajiem apstākļiem. Ja tas ir noticis, Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar atbildīgo komiteju un, ja iespējams, saskaņā ar Padomi meklē piemērotu risinājumu.

2.   Šādu paziņojumu sarakstu publicē Parlamenta sēdes protokolā kopā ar atbildīgās komitejas nosaukumu.

58. Pants

Termiņu pagarināšana

1.   Ja atbildīgās komitejas priekšsēdētājs lūdz pagarināt otrā lasījuma termiņu vai ja Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā lūdz pagarināt samierināšanas termiņu, Parlamenta priekšsēdētājs pagarina šos termiņus saskaņā ar EK līguma 251. panta 7. punktu.

Jebkuram termiņa pagarinājumam, kuru nosaka saskaņā ar EK līguma 252. panta g) apakšpunktu vai ES līguma 39. panta 1. punktu, Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Padomes piekrišanu.

2.   Par Parlamenta vai Padomes ierosināto termiņa pagarinājumu, kas noteikts saskaņā ar EK līguma 251. panta 7. punktu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam.

3.   Pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var apstiprināt Padomes pieprasījumu pagarināt termiņu saskaņā ar EK līguma 252. panta g) apakšpunktu.

59. Pants

Nodošana atpakaļ atbildīgajai komitejai un izskatīšanas procedūra

1.   Dienā, kad Parlamentam saskaņā ar 57. panta 1. punktu paziņo kopējo nostāju, uzskata, ka to automātiski nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai un citām komitejām, kurām par to jāsniedz atzinums pirmajā lasījumā.

2.   Kopējo nostāju iekļauj kā pirmo darba kārtības jautājumu atbildīgās komitejas pirmajā sēdē pēc nostājas paziņošanas. Padomei var lūgt iesniegt kopējo nostāju.

3.   Ja vien nav nolemts citādi, referents otrajā lasījumā ir tas pats, kurš pirmajā lasījumā.

4.   Reglamenta 62. panta 2., 3. un 5. punkta noteikumus par Parlamenta otrā lasījuma procedūru piemēro atbildīgo komiteju sanāksmēm; vienīgi šīs komitejas locekļi un pastāvīgie aizstājēji var iesniegt priekšlikumus par noraidīšanu vai grozījumus. Komiteja pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

5.   Pirms balsošanas komiteja var lūgt, lai priekšsēdētājs un referents kopā ar Padomes priekšsēdētāju vai viņa pārstāvi un klātesošo atbildīgo komisāru apspriež komitejā ierosinātos grozījumus. Pēc šādas apspriedes referents var iesniegt kompromisa grozījumus.

6.   Atbildīgā komiteja iesniedz ieteikumus otrajam lasījumam, ierosinot pieņemt, grozīt vai noraidīt Padomes pieņemto kopējo nostāju. Ieteikumā ietver īsu ierosinātā lēmuma pamatojumu.

Izskatīšana plenārsēdē

60. Pants

Otrā lasījuma pabeigšana

1.   Padomes kopējo nostāju un, ja tie ir pieejami, tad arī atbildīgās komitejas ieteikumus otrajam lasījumam automātiski iekļauj tās sesijas darba kārtības projektā, kuras trešdiena ir pirms un vistuvāk triju mēnešu termiņa beigām vai, ja termiņš ir pagarināts saskaņā ar 58. pantu — četru mēnešu termiņa beigām, ja vien šis jautājums nav jau izskatīts kādā iepriekšējā sesijā.

Tā kā ieteikumi otrajam lasījumam ir pielīdzināmi paskaidrojumam, kurā Parlamenta komiteja skaidro savu attieksmi pret Padomes kopējo nostāju, par ieteikumiem nebalso.

2.   Otro lasījumu pabeidz, tiklīdz EK līguma 251. un 252. pantos noteiktajos termiņos un saskaņā ar šajos pantos minētajiem noteikumiem Parlaments pieņem, groza vai noraida kopējo nostāju.

61. Pants

Padomes kopējās nostājas noraidīšana

1.   Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā var iesniegt rakstisku priekšlikumu noraidīt Padomes kopējo nostāju. Lai pieņemtu šo priekšlikumu, tam jāsaņem Parlamenta deputātu balsu vairākums. Par priekšlikumu noraidīt kopējo nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem kopējā nostājā.

2.   Ja Parlaments ir nobalsojis pret priekšlikumu noraidīt kopējo nostāju, tas pēc referenta ieteikuma var izskatīt jaunu priekšlikumu noraidīt kopējo nostāju pēc tam, kad ir notikusi balsošana par grozījumiem un kad saskaņā ar 62. panta 5. punktu ir nolasīts Komisijas paziņojums.

3.   Ja Padomes kopējo nostāju noraida, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta, ja Parlaments pieņem lēmumu noraidīt kopējo nostāju, balstoties uz EK līguma 252. panta noteikumiem, Parlamenta priekšsēdētājs lūdz Komisiju savu priekšlikumu atsaukt. Ja Komiteja savu priekšlikumu atsauc, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka likumdošanas procedūra ir pabeigta.

62. Pants

Padomes kopējās nostājas grozījumi

1.   Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var iesniegt grozījumus Padomes kopējā nostājā, lai tos izskatītu plenārsēdē.

2.   Grozījumi kopējā nostājā ir pieņemami, ja tie atbilst 150. un 151. panta noteikumiem un ja to mērķis ir:

| a) | pilnībā vai daļēji atjaunot kopējo nostāju, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā; vai |
| --- | --- |

a)

pilnībā vai daļēji atjaunot kopējo nostāju, ko Parlaments pieņēma pirmajā lasījumā; vai

| b) | panākt kompromisu starp Padomi un Parlamentu; vai |
| --- | --- |

b)

panākt kompromisu starp Padomi un Parlamentu; vai

| c) | grozīt to kopējās nostājas teksta daļu, kura nebija iekļauta pirmajam lasījumam iesniegtajā priekšlikumā vai kuras saturs bija atšķirīgs un kura nerada būtiskus grozījumus 55. panta nozīmē; vai |
| --- | --- |

c)

grozīt to kopējās nostājas teksta daļu, kura nebija iekļauta pirmajam lasījumam iesniegtajā priekšlikumā vai kuras saturs bija atšķirīgs un kura nerada būtiskus grozījumus 55. panta nozīmē; vai

| d) | ņemt vērā jaunus faktus vai jaunu juridisko situāciju, kas parādījušies kopš pirmā lasījuma. |
| --- | --- |

d)

ņemt vērā jaunus faktus vai jaunu juridisko situāciju, kas parādījušies kopš pirmā lasījuma.

Parlamenta priekšsēdētāja lēmums par grozījumu pieņemamību ir galīgs.

3.   Ja laikā pēc pirmā lasījuma ir notikušas jaunas vēlēšanas, taču 55. pants nav piemērots, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt 2. punktā noteiktos ierobežojumus attiecībā uz pieņemamību atcelt.

4.   Grozījumus pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

5.   Pirms balsošanas par grozījumiem Parlamenta priekšsēdētājs var prasīt, lai Komisija dara zināmu savu nostāju un lai Padome izsaka savas atsauksmes.

5. NODAĻA

TREŠAIS LASĪJUMS

Samierināšana

63. Pants

Samierināšanas komitejas sasaukšana

Ja Padome informē Parlamentu, ka tā nevar apstiprināt visus Parlamenta grozījumus kopējā nostājā, Parlamenta priekšsēdētājs vienojas ar Padomi par vietu un laiku, kad notiks pirmā Samierināšanas komitejas sanāksme. EK līguma 251. panta 5. punktā noteikto sešu vai, ja to pagarina, astoņu nedēļu termiņu sāk skaitīt no dienas, kad notiek Samierināšanas komitejas pirmā sanāksme.

64. Pants

Delegācija Samierināšanas komitejā

1.   Parlamenta delegācijai un Padomes delegācijai Samierināšanas komitejā ir vienāds locekļu skaits.

2.   Delegācijas politiskais sastāvs atbilst Parlamenta dalījumam politiskajās grupās. Priekšsēdētāju konference nosaka, cik katras politiskā grupas deputātu būs delegācijā.

3.   Politiskās grupas izvirza delegācijas locekļus katram samierināšanas gadījumam, vēlams no attiecīgo komiteju locekļu vidus, izņemot tos trīs locekļus, kurus izvirza par pastāvīgajiem locekļiem kārtējās delegācijās uz divpadsmit mēnešiem. Politiskās grupas izraugās trīs pastāvīgos locekļus no priekšsēdētāja vietnieku vidus, un tiem jāpārstāv vismaz divas dažādas politiskās grupas. Delegācijā vienmēr ietilpst atbildīgās komitejas priekšsēdētājs un referents.

4.   Delegācijā pārstāvētās politiskās grupas izraugās aizstājējus.

5.   Politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti, kuri nav pārstāvēti delegācijā, katrs var nosūtīt vienu pārstāvi uz jebkuru delegācijas iekšējo sagatavošanās sanāksmi.

6.   Delegācijas darbu vada Parlamenta priekšsēdētājs vai viens no trijiem pastāvīgajiem locekļiem.

7.   Delegācija pieņem lēmumu ar balsu vairākumu. Tās debates nav publiskas.

Priekšsēdētāju konference nosaka papildu procesuālās pamatnostādnes par delegācijas darbu Samierināšanas komitejā.

8.   Delegācija paziņo Parlamentam samierināšanas rezultātus.

Izskatīšana plenārsēdē

65. Pants

Kopīgais projekts

1.   Kad Samierināšanas komiteja ir vienojusies par kopīgu projektu, to ieraksta tās plenārsēdes darba kārtībā, kurai jānotiek pēc sešām nedēļām vai, ja termiņš ir pagarināts, — pēc astoņām nedēļām kopš dienas, kad Samierināšanas komiteja ir apstiprinājusi kopīgo projektu.

2.   Delegācijas vadītājs vai cits delegācijas loceklis, ko tā izvirzījusi, sniedz paziņojumu par kopīgo projektu, kuram pievieno ziņojumu.

3.   Par kopīgo projektu nevar ierosināt grozījumus.

4.   Par visu kopīgo projektu ir viens balsojums. To apstiprina, ja tas saņem nodoto balsu vairākumu.

5.   Ja Samierināšanas komitejā nav izdevies panākt vienošanos par kopīgo projektu, Parlamenta delegācijas vadītājs vai kāds cits delegācijas izvirzīts loceklis sniedz paziņojumu. Paziņojumam seko debates.

6. NODAĻA

LIKUMDOŠANAS PROCEDŪRAS PABEIGŠANA

66. Pants

Vienošanās pirmajā lasījumā

1.   Ja saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punktu Padome informē Parlamentu, ka tā ir pieņēmusi Parlamenta grozījumus, bet citādi nav grozījusi Komisijas priekšlikumu, vai arī ja neviena no abām iestādēm nav grozījusi Komisijas priekšlikumu, Parlamenta priekšsēdētājs paziņo plenārsēdē, ka priekšlikums ir pieņemts galīgā variantā.

2.   Pirms paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs pārbauda, vai Padomes veiktie tehniskie pielāgojumi neskar priekšlikuma būtību. Ja rodas šaubas, viņš apspriežas ar atbildīgo komiteju. Ja izrādās, ka daži grozījumi skar priekšlikuma būtību, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka Parlaments izskatīs priekšlikumu otrajā lasījumā, tiklīdz būs izpildīti 57. panta nosacījumi.

3.   Pēc 1. punktā minētās paziņošanas Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar Padomes priekšsēdētāju paraksta ierosināto tiesību aktu un nodrošina tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” saskaņā ar 68. pantu.

67. Pants

Vienošanās otrajā lasījumā

Ja saskaņā ar 61. un 62. pantu nav pieņemts ne priekšlikums noraidīt kopējo nostāju, ne kopējās nostājas grozījumi termiņos, kas noteikti grozījumu vai kopējās nostājas noraidīšanas priekšlikumu iesniegšanai, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka ierosinātais tiesību akts ir pieņemts galīgā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar Padomes priekšsēdētāju paraksta tiesību aktu un nodrošina tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” saskaņā ar 68. pantu.

68. Pants

Pieņemto tiesību aktu parakstīšana

1.   Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemtos tiesību aktus paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, vai ir ievērotas visas procedūras.

2.   Tiesību aktos, kurus Parlaments un Padome ir pieņēmuši kopīgi saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto procedūru, norāda attiecīgā tiesību akta veidu, kārtas numuru, pieņemšanas datumu un tēmu.

3.   Parlamenta un Padomes kopīgi pieņemtajos tiesību aktos ir:

| a) | frāze “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome”; |
| --- | --- |

a)

frāze “Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome”;

| b) | atsauce uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiesību akts ir pieņemts, un ievadvārdi “ņemot vērā”; |
| --- | --- |

b)

atsauce uz noteikumiem, saskaņā ar kuriem tiesību akts ir pieņemts, un ievadvārdi “ņemot vērā”;

| c) | norāde, kurā ir atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem, saņemtajiem atzinumiem un noturētajām apspriedēm; |
| --- | --- |

c)

norāde, kurā ir atsauce uz iesniegtajiem priekšlikumiem, saņemtajiem atzinumiem un noturētajām apspriedēm;

| d) | dokumenta pamatojums, kas sākas ar vārdiem “tā kā” vai “ņemot vērā turpmāk izklāstīto”; |
| --- | --- |

d)

dokumenta pamatojums, kas sākas ar vārdiem “tā kā” vai “ņemot vērā turpmāk izklāstīto”;

| e) | tādas frāzes kā “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmuši šo direktīvu” vai “ir pieņēmuši šo lēmumu”, vai “ir pieņēmuši šādu lēmumu”, kam seko tiesību akta teksts. |
| --- | --- |

e)

tādas frāzes kā “ir pieņēmuši šo regulu” vai “ir pieņēmuši šo direktīvu” vai “ir pieņēmuši šo lēmumu”, vai “ir pieņēmuši šādu lēmumu”, kam seko tiesību akta teksts.

4.   Tiesību akti ir sadalīti pantos, kurus var grupēt nodaļās un sadaļās.

5.   Pēdējā tiesību akta pantā norāda spēkā stāšanās dienu, ja tā ir pirms vai pēc divdesmitās dienas pēc publicēšanas.

6.   Aiz pēdējā tiesību akta panta raksta:

| — | atbilstošu formulējumu par tā piemērojamību atkarībā no Līgumā paredzētajiem noteikumiem, |
| --- | --- |

—

atbilstošu formulējumu par tā piemērojamību atkarībā no Līgumā paredzētajiem noteikumiem,

| — | parakstīšanas vietu un aiz tā pieņemšanas dienu, |
| --- | --- |

—

parakstīšanas vietu un aiz tā pieņemšanas dienu,

| — | frāzes “Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs”, “Padomes vārdā — priekšsēdētājs”, tad Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vārdu un tiesību akta parakstīšanas dienā amatā esošo Eiropas Padomes priekšsēdētāja vārdu. |
| --- | --- |

—

frāzes “Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs”, “Padomes vārdā — priekšsēdētājs”, tad Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vārdu un tiesību akta parakstīšanas dienā amatā esošo Eiropas Padomes priekšsēdētāja vārdu.

7.   Parlamenta un Padomes ģenerālsekretāri nodrošina iepriekš minēto tiesību aktu publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

7. NODAĻA

BUDŽETA PROCEDŪRAS

69. Pants

Kopbudžets

Procedūras, kuras jāpiemēro, izskatot Eiropas Savienības kopbudžetu un budžeta papildinājumus, saskaņā ar Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu finanšu noteikumiem pieņem ar Parlamenta rezolūciju un pievieno Reglamentam (9).

70. Pants

Komisijas budžeta izpildes apstiprināšana

Noteikumi par procedūru, kura jāpiemēro, lai pieņemtu lēmumu apstiprināt Komisijas budžeta izpildi saskaņā ar Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu finanšu noteikumiem un Finanšu regulu, ir pievienoti Reglamentam (10). Šis pielikums ir pieņemts saskaņā ar 202. panta 2. punktu.

71. Pants

Citas budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras

Noteikumi par procedūru, kura jāpiemēro, lai pieņemtu lēmumu par Komisijas budžeta izpildes apstiprināšanu, tieši tāpat attiecas uz:

| — | procedūru, ar kuru apstiprina, ka Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs ir izpildījis Eiropas Parlamenta budžetu, |
| --- | --- |

—

procedūru, ar kuru apstiprina, ka Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs ir izpildījis Eiropas Parlamenta budžetu,

| — | procedūru, ar kuru apstiprina, ka atbildīgie darbinieki ir izpildījuši citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūrvienību, tādu kā Padomes (attiecībā uz tās kā izpildiestādes darbību), Kopienu Tiesas, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas attiecīgos budžetus, |
| --- | --- |

—

procedūru, ar kuru apstiprina, ka atbildīgie darbinieki ir izpildījuši citu Eiropas Savienības iestāžu un struktūrvienību, tādu kā Padomes (attiecībā uz tās kā izpildiestādes darbību), Kopienu Tiesas, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas attiecīgos budžetus,

| — | procedūru, ar kuru apstiprina, ka Komisija ir izpildījusi Eiropas Attīstības fonda budžetu, |
| --- | --- |

—

procedūru, ar kuru apstiprina, ka Komisija ir izpildījusi Eiropas Attīstības fonda budžetu,

| — | procedūru, ar kuru apstiprina budžeta izpildi attiecībā uz struktūrvienībām, kas ir atbildīgas par to juridiski neatkarīgo vienību budžeta vadību, kuras veic Kopienas uzdevumus, ciktāl uz to darbību attiecas tiesību normas, kas prasa budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Parlamentā. |
| --- | --- |

—

procedūru, ar kuru apstiprina budžeta izpildi attiecībā uz struktūrvienībām, kas ir atbildīgas par to juridiski neatkarīgo vienību budžeta vadību, kuras veic Kopienas uzdevumus, ciktāl uz to darbību attiecas tiesību normas, kas prasa budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Parlamentā.

72. Pants

Parlamenta veiktā budžeta izpildes kontrole

1.   Parlaments kontrolē kārtējā budžeta izpildi. Šo uzdevumu tas uzdod veikt par budžetu un par budžeta izpildes kontroli atbildīgajām komitejām, kā arī citām attiecīgām komitejām.

2.   Katru gadu pirms nākamā gada budžeta projekta izskatīšanas pirmajā lasījumā Parlaments izskata kārtējā budžeta izpildes grūtības un vajadzības gadījumā to veic, pamatojoties uz atbildīgās komitejas iesniegto rezolūcijas priekšlikumu.

8. NODAĻA

IEKŠĒJĀS BUDŽETA PROCEDŪRAS

73. Pants

Parlamenta tāme

1.   Pamatojoties uz ģenerālsekretāra sagatavotu ziņojumu, Prezidijs izstrādā provizorisko tāmes projektu.

2.   Šo provizorisko tāmes projektu Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz atbildīgajai komitejai, kas sagatavo tāmes projektu un iesniedz ziņojumu Parlamentam.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka tāmes projekta grozījumu iesniegšanas termiņus.

Atbildīgā komiteja par šiem grozījumiem sniedz atzinumu.

4.   Parlaments pieņem tāmi.

5.   Parlamenta priekšsēdētājs tāmi nosūta Komisijai un Padomei.

6.   Iepriekšminētie noteikumi attiecas arī uz tāmes papildinājumiem.

7.   Īstenošanas noteikumus attiecībā uz Parlamenta tāmes izstrādāšanas procedūru pieņem ar nodoto balsu vairākumu un pievieno šim reglamentam (11).

74. Pants

Pilnvaras uzņemties un segt izdevumus

1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju uzņemas un sedz vai liek uzņemties un segt izdevumus atbilstoši Prezidija pieņemtajiem iekšējiem finanšu noteikumiem.

2.   Parlamenta priekšsēdētājs nosūta atbildīgajai komitejai gada pārskatu projektu.

3.   Pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, Parlaments apstiprina pārskatus un lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu.

9. NODAĻA

PIEKRIŠANAS PROCEDŪRA

75. Pants

Piekrišanas procedūra

1.   Ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu ierosinātajam tiesību aktam, Parlaments pieņem lēmumu, pamatojoties uz atbildīgās komitejas sagatavotu ieteikumu pieņemt vai noraidīt minēto tiesību aktu.

Parlaments pieņem lēmumu ar vienu balsojumu par tiesību aktu, kuram saskaņā ar EK vai ES līgumu vajadzīga Parlamenta piekrišana, un nevar iesniegt nekādus grozījumus. Vajadzīgo vairākumu, lai piekrišanu pieņemtu, nosaka saskaņā ar to EK vai ES līguma pantu, kurš veido ierosinātā tiesību akta juridisko pamatu.

2.   Attiecībā uz pievienošanās līgumiem, starptautiskiem nolīgumiem un gadījumā, ja konstatē, ka dalībvalsts ir vairākkārt nopietni pārkāpusi kopīgos principus, piemēro attiecīgi 82., 83. un 95. pantu. Ja vajadzīga ciešāka sadarbība jomā, uz kuru attiecas EK līguma 251. pantā noteiktā procedūra, piemēro Reglamenta 76. pantu.

3.   Ja ir vajadzīga Parlamenta piekrišana likumdošanas priekšlikumam, atbildīgā komiteja, lai veicinātu pozitīvu procedūras iznākumu, var pieņemt lēmumu iesniegt Parlamentam starpposma ziņojumu par Komisijas priekšlikumu kopā ar rezolūcijas priekšlikumu, kurā ir ieteikumi par priekšlikuma grozīšanu vai īstenošanu.

Ja Parlaments pieņem vismaz vienu ieteikumu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa turpināt apspriešanos ar Padomi.

Atbildīgā komiteja, ņemot vērā apspriedes rezultātus ar Padomi, izstrādā galīgo ieteikumu attiecībā uz Parlamenta piekrišanu.

10. NODAĻA

CIEŠĀKA SADARBĪBA

76. Pants

Procedūras Parlamentā

1.   Dalībvalstu pieprasījumus vai Komisijas priekšlikumus veidot ciešāku sadarbību starp dalībvalstīm un apspriesties ar Parlamentu saskaņā ar ES līguma 40.a panta 2. punktu Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā. Vajadzības gadījumā piemēro Reglamenta 35., 36., 37., 40., 49. līdz 56. un 75. pantu.

2.   Atbildīgā komiteja pārbauda, vai ir ievērots EK līguma 11. pants un ES līguma 27.a, 27.b, 40., 43., 44. un 44.a pants.

3.   Turpmākos tiesību aktus, kurus ierosina attiecībā uz ciešāku sadarbību pēc tam, kad tā ir izveidota, izskata Parlamentā saskaņā ar tām pašām procedūrām kā gadījumos, kad ciešāku sadarbību nepiemēro.

11. NODAĻA

CITAS PROCEDŪRAS

77. Pants

Atzinumu sniegšanas procedūra EK līguma 122. panta nozīmē

1.   Ja Parlamentu aicina sniegt atzinumu par Padomes ieteikumiem saskaņā ar EK līguma 122. panta 2. punktu, Parlaments pēc tam, kad Padome ir iepazīstinājusi plenārsēdi ar saviem ieteikumiem, apspriežas par atbildīgās Parlamenta komitejas rakstiski vai mutiski iesniegto priekšlikumu pieņemt vai noraidīt ieteikumus, par kuriem Parlamentam jāsniedz atzinums.

2.   Pēc tam Parlaments balso par ieteikumiem kopumā, un tiem nevar iesniegt nekādus grozījumus.

78. Pants

Sociālā dialoga procedūras

1.   Parlamenta priekšsēdētājs nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā visus dokumentus, ko Komisija ir izstrādājusi saskaņā ar EK līguma 138. pantu vai saskaņā ar vienošanos, kuru noslēguši sociālie partneri, ņemot vērā EK līguma 139. panta 1. punktu, kā arī priekšlikumus, ko Komisija ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 139. panta 2. punktu.

2.   Ja sociālie partneri informē Komisiju par saviem nodomiem uzsākt EK līguma 139. pantā noteikto procedūru, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par problēmas būtību.

3.   Ja sociālie partneri ir noslēguši vienošanos un kopīgi prasa, lai to ievieš ar Padomes lēmumu pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar EK līguma 139. panta 2. punktu, atbildīgā komiteja iesniedz rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt šo pieprasījumu.

79. Pants

Procedūras brīvprātīgu vienošanos izskatīšanai

1.   Ja Komisija informē Parlamentu par savu nodomu izskatīt iespēju slēgt brīvprātīgas vienošanās, nevis pieņemt tiesību aktus, atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu par konkrētā jautājuma būtību saskaņā ar 45. pantu.

2.   Ja Komiteja izsaka nodomu slēgt brīvprātīgu vienošanos, atbildīgā komiteja var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar ieteikumu pieņemt vai noraidīt priekšlikumu, norādot, ar kādiem nosacījumiem priekšlikums jāpieņem vai jānoraida.

80. Pants

Kodifikācija

1.   Ja Komisija iesniedz Parlamentam priekšlikumu par Kopienas tiesību aktu oficiālo kodifikāciju, šo priekšlikumu nodod izskatīšanai komitejā, kuras pārziņā ir juridiskie jautājumi. Ja izrādās, ka priekšlikums neizraisa nekādus būtiskus grozījumus spēka esošajos tiesību aktos Kopienas likumdošanā, piemēro 43. pantā noteikto procedūru.

2.   Atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai šīs komitejas iecelts referents var piedalīties kodifikācijas priekšlikumu izskatīšanā vai izstrādāšanā. Vajadzības gadījumā atbildīgā komiteja var iepriekš sniegt savu atzinumu.

3.   Atkāpjoties no 43. panta 3. punkta noteikumiem, jautājumā par priekšlikumu oficiālajai kodifikācijai nevar piemērot vienkāršotu procedūru, ja par juridiskajiem jautājumiem atbildīgās komitejas vai par konkrēto jautājumu atbildīgās komitejas locekļu vairākums ir pret šo procedūru.

81. Pants

Īstenošanas noteikumi

1.   Kad Komisija iesniedz Parlamentam īstenošanas pasākuma projektu, Parlamenta priekšsēdētājs nodod šo dokumentu izskatīšanai komitejā, kuras kompetencē ietilpst tiesību akts, no kura izriet īstenošanas noteikumi.

2.   Pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma Parlaments var viena mēneša laikā — vai, ja pasākumi ir saistīti ar finanšu pakalpojumiem, tad trīs mēnešu laikā — skaitot no īstenošanas pasākuma projekta saņemšanas dienas, pieņemt rezolūciju, kas neatbalsta šo īstenošanas projektu, it īpaši, ja īstenošanas pasākums pārsniedz pamataktā noteiktās īstenošanas pilnvaras. Ja pirms termiņa beigām nenotiek neviena sesija vai arī, ja ir vajadzīga neatliekama rīcība, uzskata, ka atbildīgā komiteja ir pilnvarota rīkoties. Šī rīcība izpaužas kā komitejas priekšsēdētāja parakstīta vēstule atbildīgajam Komisijas loceklim, un par to paziņo visiem Parlamenta deputātiem. Ja Parlaments pret šo pasākumu iebilst, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Komiteja šo pasākumu atsauc vai groza, vai arī iesniedz priekšlikumu saskaņā ar atbilstošu likumdošanas procedūru.

12. NODAĻA

LĪGUMI UN STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

82. Pants

Pievienošanās līgumi

1.   Visus kādas Eiropas valsts pieteikumus kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti nosūta izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

2.   Pamatojoties uz atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz trīsdesmit septiņu deputātu priekšlikumu, Parlaments var pieņemt lēmumu uzaicināt Komisiju vai Padomi piedalīties debatēs pirms sarunu uzsākšanas ar kandidātvalsti.

3.   Visā sarunu gaitā Komisija un Padome regulāri un vispusīgi informē atbildīgo komiteju, vajadzības gadījumā — konfidenciāli, par sarunu virzību.

4.   Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, var pieņemt ieteikumus un prasīt, lai tos ņem vērā, pirms ar kandidātvalsti paraksta līgumu par pievienošanos Eiropas Savienībai. Lai šos ieteikumus pieņemtu, ir vajadzīgs tāds pats balsu vairākums kā piekrišanai.

5.   Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkādu līgumu parakstīšanas, līguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas dod piekrišanu.

6.   Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas sagatavotu ziņojumu, ar deputātu balsu vairākumu dod piekrišanu kādas Eiropas valsts pieteikumam kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti.

83. Pants

Starptautiski nolīgumi

1.   Kad ir paredzēts sākt sarunas par starptautiska nolīguma slēgšanu, atjaunošanu vai grozīšanu, ieskaitot nolīgumus tādās specifiskās jomās kā monetārie jautājumi vai tirdzniecība, atbildīgā komiteja seko, lai Komisija pilnībā informētu Parlamentu, vajadzības gadījumā — konfidenciāli, par saviem ieteikumiem attiecībā uz sarunu pilnvarām.

2.   Parlaments pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz trīsdesmit septiņu deputātu priekšlikuma var prasīt, lai Padome atļauj uzsākt sarunas tikai tad, kad Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu, ir izteicis savu nostāju par ierosinātajām sarunu pilnvarām.

3.   Tad, kad ir nolemts uzsākt sarunas, Komisija informē atbildīgo komiteju par 1. punktā minēto starptautisko nolīgumu slēgšanas juridisko pamatu. Atbildīgā komiteja pārbauda izraudzīto juridisko pamatu saskaņā ar 35. pantu. Ja Komisija nav norādījusi juridisko pamatu vai ja tā atbilstība rada šaubas, piemēro 35. panta noteikumus.

4.   Visā sarunu gaitā Komisija un Padome regulāri un vispusīgi informē atbildīgo komiteju, vajadzības gadījumā - konfidenciāli, par sarunu virzību.

5.   Jebkurā sarunu posmā Parlaments, pamatojoties uz atbildīgās komitejas ziņojumu un izskatījis visus atbilstošos priekšlikumus, kas iesniegti saskaņā ar 114. pantu, var ieteikumus pieņemt un prasīt, lai tos ņem vērā pirms izskatāmā starptautiskā nolīguma slēgšanas.

6.   Kad sarunas ir beigušās, taču pirms jebkādu nolīgumu parakstīšanas, nolīguma projektu iesniedz Parlamentam, lai tas sniedz atzinumu vai dod piekrišanu. Piekrišanas procedūru veic saskaņā ar 75. pantu.

7.   Parlaments sniedz atzinumu par Eiropas Kopienas parakstītā starptautiskā nolīguma vai finanšu protokola noslēgšanu, pagarināšanu vai grozīšanu vai dod tam piekrišanu vienā balsojumā ar nodoto balsu vairākumu; nolīguma vai protokola teksta grozījumi nav pieņemami.

8.   Ja Parlaments ir sniedzis negatīvu atzinumu, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo nolīgumu neslēdz.

9.   Ja Parlaments nedod piekrišanu starptautiskam nolīgumam, Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi, ka šo nolīgumu nevar noslēgt.

84. Pants

Procedūras, kas pamatojas uz EK līguma 300. pantu, piemērojot uz laiku vai pārtraucot starptautisku nolīgumu vai izstrādājot Kopienas kopējo nostāju struktūrā, kura izveidota ar starptautisku nolīgumu

Tā kā Komisijai un/vai Padomei tūlīt un pilnīgi jāinformē Parlaments saskaņā ar EK līguma 300. panta 2. punktu, plenārsēdes laikā nolasa paziņojumu, kam seko debates. Parlaments var sniegt ieteikumus saskaņā ar Reglamenta 83. vai 90. pantu.

13. NODAĻA

EIROPAS SAVIENĪBAS ĀRĒJA PĀRSTĀVĪBA UN KOPĒJĀ ĀRPOLITIKA UN DROŠĪBAS POLITIKA

85. Pants

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja iecelšana

1.   Pirms kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja iecelšanas Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomes priekšsēdētāju sniegt paziņojumu Parlamentam saskaņā ar ES līguma 21. pantu. Parlamenta priekšsēdētājs aicina arī Komisijas priekšsēdētāju sniegt paziņojumu tajā pašā sēdē.

2.   Kad saskaņā ar EK līguma 207. panta 2. punktu ir iecelts Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos un pirms viņš ir sācis oficiāli pildīt savas funkcijas, Parlamenta priekšsēdētājs viņu aicina sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem.

3.   Pēc 1. un 2. punktā minētā paziņojuma un atbilžu noklausīšanās un pēc atbildīgās komitejas ierosinājuma vai saskaņā ar 114. pantu Parlaments var sniegt ieteikumu.

86. Pants

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas īpašo pārstāvju iecelšana

1.   Ja Padome ir paredzējusi iecelt īpašu pārstāvi saskaņā ar ES līguma 18. panta 5. punktu, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma aicina Padomi sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem par īpašā pārstāvja pilnvarām, mērķiem un citiem būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar viņa uzdevumiem un lomu.

2.   Pēc iecelšanas, bet pirms pienākumu izpildes sākšanas īpašo pārstāvi var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai un atbildēt uz tās uzdotajiem jautājumiem.

3.   Trīs mēnešu laikā pēc īpašā pārstāvja uzklausīšanas atbildīgā komiteja saskaņā ar 114. pantu var iesniegt ieteikuma priekšlikumu, kas tieši attiecas uz īpašā pārstāvja paziņojumu un saņemtajām atbildēm.

4.   Īpašais pārstāvis pilnībā un regulāri informē Parlamentu par to, kā viņš īsteno uzticētās pilnvaras.

87. Pants

Kopējās ārpolitikas un drošības politikas Augstā pārstāvja un citu īpašo pārstāvju paziņojumi

1.   Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos sniedz Parlamentam paziņojumu vismaz četras reizes gadā. Piemēro 103. panta noteikumus.

2.   Vismaz četras reizes gadā Augsto pārstāvi aicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs, sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem. Augsto pārstāvi var uzaicināt arī citos gadījumos, kad komiteja to uzskata par vajadzīgu, vai arī pēc Augstā pārstāvja iniciatīvas.

3.   Kad Padome ieceļ īpašo pārstāvi un piešķir tam pilnvaras saistībā ar atsevišķiem politiskiem jautājumiem, viņu var aicināt sniegt paziņojumu atbildīgajai komitejai pēc viņa paša vai Parlamenta iniciatīvas.

88. Pants

Starptautiska pārstāvība

1.   Kad jāieceļ Komisijas ārējo sakaru delegācijas vadītājs, amata kandidātu var uzaicināt uz attiecīgo Parlamenta struktūrvienību sniegt paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.

2.   Trīs mēnešu laikā pēc 1. pantā minētās uzklausīšanas atbildīgā komiteja var pieņemt rezolūciju vai izstrādāt ieteikumu, kas tieši attiecas uz sniegto paziņojumu vai saņemtajām atbildēm.

89. Pants

Apspriešanās ar Parlamentu un tā informēšana saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku

1.   Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu saskaņā ar ES līguma 21. pantu, šo jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā, kura var sniegt ieteikumus saskaņā ar Reglamenta 90. pantu.

2.   Attiecīgās komitejas cenšas panākt, lai Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos, Padome un Komisija tām regulāri un savlaicīgi sniedz informāciju par Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību un īstenošanu katru reizi, kad saistībā ar šo politiku pieņem lēmumu, kam ir finansiāla ietekme, kā arī par visiem citiem finansiālajiem apsvērumiem attiecībā uz darbību, kas saistīta ar šīs politikas īstenošanu. Izņēmuma gadījumos pēc Komisijas, Padomes vai Augstā pārstāvja pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

3.   Katru gadu notiek debates par Padomes izstrādāto apspriedes dokumentu, kurā izklāstīti kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenie aspekti un prioritātes, ieskaitot arī to finansiālo ietekmi uz Savienības budžetu. Piemēro 103. pantā noteiktās procedūras.

(Sk. arī 114. pantam pievienoto komentāru.)

4.   Padomi un/vai Augsto pārstāvi, kā arī Komisiju uzaicina uz visām debatēm plenārsēdēs, kurās apspriež ārpolitikas, drošības vai aizsardzības politikas jautājumus.

90. Pants

Ieteikumi saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku

1.   Par kopējo ārpolitiku un drošības politiku atbildīgā komiteja var sagatavot ieteikumus Padomei savas kompetences ietvaros, kad tā ir saņēmusi Priekšsēdētāju konferences atļauju, vai pamatojoties uz priekšlikumu 114. panta nozīmē.

2.   Steidzamos gadījumos 1. punktā minēto atļauju var dot Parlamenta priekšsēdētājs, kurš var arī atļaut attiecīgās komitejas ārkārtas sanāksmes sasaukšanu.

3.   Šos ieteikumus iesniedz balsošanai kā rakstisku tekstu, un to pieņemšanas gaitā nepiemēro 138. pantu un var iesniegt mutiskus grozījumus.

Reglamenta 138. pantu var nepiemērot tikai komitejas darbā un steidzamos gadījumos. Ne komitejas kārtējās sanāksmēs, ne plenārsēdēs nedrīkst atkāpties no 138. panta noteikumiem.

Noteikums, kas paredz mutisku grozījumu iesniegšanu, nozīmē to, ka deputāti nedrīkst iebilst, ja komitejas sanāksmē jābalso par mutiski iesniegtiem grozījumiem.

4.   Šādā veidā formulētus ieteikumus ieraksta nākamās sesijas darba kārtībā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs nolemj, ka jautājums ir steidzams, ieteikumus var ierakstīt kārtējās sesijas darba kārtībā. Uzskata, ka ieteikumi ir pieņemti, izņemot gadījumus, kad vismaz trīsdesmit septiņi deputāti pirms sesijas sākuma ir rakstiski iesnieguši iebildumus, un šādā gadījumā komitejas ieteikumus iekļauj tās pašas sesijas darba kārtībā debatēm un balsošanai. Grozījumus var iesniegt politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti.

91. Pants

Cilvēktiesību pārkāpumi

Katras sesijas laikā ikviena atbildīgā komiteja, nelūdzot tam atļauju, var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par cilvēktiesību pārkāpumiem saskaņā ar 90. panta 4. punktā noteikto procedūru.

14. NODAĻA

POLICIJAS UN TIESU IESTĀŽU SADARBĪBA KRIMINĀLLIETĀS

92. Pants

Parlamenta informēšana par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās

1.   Atbildīgā komiteja nodrošina, ka Parlaments ir pilnībā un regulāri informēts par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un ka tā atzinumi ir atbilstoši ņemti vērā, kad Padome pieņem kopējās nostājas par Savienības pieeju kādā noteiktā jautājumā saskaņā ar ES līguma 34. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

2.   Izņēmuma gadījumos pēc Komisijas vai Padomes pieprasījuma komiteja var nolemt noturēt sanāksmes aiz slēgtām durvīm.

3.   ES līguma 39. panta 3. punktā minētās debates notiek saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2., 3. un 4. punktā noteikto kārtību.

93. Pants

Apspriešanās ar Parlamentu par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās

ES līguma 34. panta 2. punkta b), c) un d) apakšpunktā noteiktā apspriešanās ar Parlamentu jāveic saskaņā ar Reglamenta 34. līdz 37., 40., 41. un 51. pantu.

Vajadzības gadījumā priekšlikuma izskatīšanu iekļauj vēlākais pēdējās plenārsēdes darba kārtībā, pirms beidzies termiņš, kas noteikts saskaņā ar ES līguma 39. panta 1. punktu.

Ja notiek apspriešanās ar Parlamentu par Padomes iesniegto lēmuma projektu attiecībā uz Eiropas Policijas dienesta (Eiropola) vadītāja vai valdes locekļu iecelšanu, pēc analoģijas piemēro Reglamenta 101. pantu.

94. Pants

Ieteikumi par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās

1.   Komiteja, kas atbildīga par dažādiem aspektiem policijas un tiesu iestāžu sadarbībā krimināllietās, var sagatavot ieteikumus Padomei tajā jomā, uz kuru attiecas ES līguma VI sadaļa, kad tā ir saņēmusi Priekšsēdētāju konferences atļauju vai pamatojoties uz priekšlikumu [Reglamenta] 114. panta nozīmē.

2.   Steidzamos gadījumos 1. punktā minēto atļauju var dot Parlamenta priekšsēdētājs, kurš var arī atļaut attiecīgās komitejas ārkārtas sanāksmes sasaukšanu.

3.   Šādā veidā formulētus ieteikumus iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā. Pēc analoģijas piemēro 90. panta 4. punktu.

(Sk. arī 114. pantam pievienoto komentāru.)

15. NODAĻA

PAMATPRINCIPU NEIEVĒROŠANA DALĪBVALSTĪ

95. Pants

Pārkāpuma konstatēšana

1.   Pamatojoties uz ziņojumu, ko atbildīgā komiteja sagatavojusi saskaņā ar 45. pantu, Parlaments var:

| a) | balsot par pamatotu priekšlikumu, kurš aicina Padomi rīkoties saskaņā ar ES līguma 7. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

a)

balsot par pamatotu priekšlikumu, kurš aicina Padomi rīkoties saskaņā ar ES līguma 7. panta 1. punktu;

| b) | balsot par priekšlikumu, kurš aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar ES līguma 7. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

balsot par priekšlikumu, kurš aicina Komisiju vai dalībvalstis iesniegt priekšlikumu saskaņā ar ES līguma 7. panta 2. punktu;

| c) | balsot par priekšlikumu, kurš aicina Padomi rīkoties saskaņā ar ES līguma 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

balsot par priekšlikumu, kurš aicina Padomi rīkoties saskaņā ar ES līguma 7. panta 3. punktu vai pēc tam saskaņā ar 7. panta 4. punktu.

2.   Ikvienu Padomes pieprasījumu saņemt piekrišanu priekšlikumam, kas iesniegts saskaņā ar ES līguma 7. panta 1. un 2. punktu, kopā ar attiecīgās dalībvalsts apsvērumiem paziņo Parlamentam. Izņemot steidzamus un pamatotus gadījumus, Parlaments pieņem lēmumu par atbildīgās komitejas priekšlikumu.

3.   Šī panta 1. un 2. punktā minētos lēmumus pieņem ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma, kas pārstāv Parlamenta deputātu vairākumu.

4.   Atbildīgā komiteja var iesniegt pievienotu rezolūcijas priekšlikumu, ja Parlamentu lūdz dot piekrišanu saskaņā ar 2. punktu. Šāds rezolūcijas priekšlikums atspoguļo Parlamenta viedokli par smagu pārkāpumu dalībvalstī, kā arī par attiecīgām sankcijām un to maiņu vai atcelšanu.

5.   Atbildīgā komiteja nodrošina, ka Parlaments ir pilnībā informēts un ka vajadzības gadījumā ir notikusi apspriešanās par visiem pārraudzības pasākumiem, kas seko Parlamenta piekrišanai, kura dota saskaņā ar 3. punktu. Padomi aicina ziņot par notikumu attīstību. Pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma, kas izstrādāts ar Priekšsēdētāju konferences atļauju, Parlaments var pieņemt Padomei domātos ieteikumus.

III SADAĻA

DARBA PĀRREDZAMĪBA

96. Pants

Parlamenta darbības pārredzamība

1.   Parlaments nodrošina maksimālu savas darbības pārredzamību saskaņā ar ES līguma 1. panta, 3. panta otrās daļas, 28. panta 1. punkta un 41. panta 1. punkta noteikumiem, EK līguma 225. panta un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 42. panta noteikumiem.

2.   Parlamenta debates ir publiskas.

3.   Parlamenta komiteju sanāksmes parasti ir publiskas. Tomēr komitejas var nolemt, vēlākais — apstiprinot attiecīgās sanāksmes darba kārtību, ka daļu tajā iekļauto jautājumu izskatīs publiski, daļu — aiz slēgtām durvīm. Taču, ja sanāksme notiek aiz slēgtām durvīm, komiteja var nodrošināt publisku piekļuvi sanāksmes dokumentiem un protokoliem, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. panta 1. līdz 4. punktu.

4.   Pieprasījumus saistībā ar neaizskaramības procedūru saskaņā ar 7. panta noteikumiem atbildīgā komiteja vienmēr izskata aiz slēgtām durvīm.

97. Pants

Publiska piekļuve dokumentiem

1.   Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt Parlamenta dokumentiem saskaņā ar EK līguma 255. pantu, ja ievēro principus, nosacījumus un ierobežojumus, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001, un saskaņā ar īpašajiem nosacījumiem, kas ietverti šajā reglamentā.

Cik vien iespējams, piekļuvi Parlamenta dokumentiem tieši tāpat nodrošina arī citām fiziskām vai juridiskām personām.

Regula (EK) Nr. 1049/2001 ir publicēta visu informācijai, tāpat kā Parlamenta Reglaments.

2.   Attiecībā uz dokumentu pieejamību “Parlamenta dokuments” ir jebkura satura informācija Regulas (EK) Nr. 1049/2001 3.a punkta nozīmē, kuru sagatavojusi vai saņēmusi Parlamenta pilnvarota persona I sadaļas 2. nodaļas nozīmē, Parlamenta struktūrvienības, komitejas un parlamentu sadarbības delegācijas, kā arī Parlamenta Ģenerālsekretariāts.

Dokumenti, kurus ir sagatavojuši deputāti vai politiskās grupas, ir Parlamenta dokumenti attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, ja tie ir iesniegti saskaņā ar šo reglamentu.

Prezidijs nosaka noteikumus, kuru mērķis ir garantēt visu Parlamenta dokumentu reģistrēšanu.

3.   Parlaments izveido Parlamenta dokumentu reģistru. Normatīvajiem dokumentiem un pārējiem pielikumā (12) minētajiem dokumentiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 ir tieša piekļuve ar Parlamenta dokumentu reģistra palīdzību. Atsauces uz citiem Parlamenta dokumentiem iespēju robežās iekļauj reģistrā.

Tos dokumentu veidus, kuriem ir tieša piekļuve, uzskaita Parlamenta apstiprinātajā sarakstā, kas pievienots pielikumā (13). Šis saraksts neierobežo tiesības piekļūt dokumentiem, kas neietilpst uzskaitītajos dokumentu veidos.

Tie Parlamenta dokumenti, kuriem nav tiešas piekļuves ar reģistra palīdzību, ir pieejami pēc rakstiska pieteikuma iesniegšanas.

Prezidijs var saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 pieņemt noteikumus, kuri nosaka veidus, kā dokumentiem var piekļūt, un šos noteikumus publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

4.   Prezidijs ieceļ personas, kuras ir atbildīgas par sākotnējo pieteikumu izskatīšanu (Regulas (EK) Nr. 1049/2001 7. pants), un pieņem lēmumus attiecībā uz atkārtotiem pieteikumiem (minētās regulas 8. pants) un attiecībā uz pieteikumiem saistībā ar piekļuvi slepeniem dokumentiem (minētās regulas 9. pants).

5.   Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta pārstāvjus iestāžu sadarbības komitejā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu.

6.   Viens no priekšsēdētāja vietniekiem pārrauga, kā izskata pieteikumus par piekļuvi dokumentiem.

7.   Atbildīgā Parlamenta komiteja, pamatojoties uz Prezidija sniegtajām ziņām un citiem avotiem, sagatavo gada ziņojumu, kas minēts regulas (EK) Nr. 1049/2001 17. pantā, un nolasa to plenārsēdē.

Turklāt atbildīgā komiteja izskata un izvērtē ziņojumus, ko sagatavojušas citas iestādes un aģentūras saskaņā ar minētās regulas 17. pantu.

IV SADAĻA

ATTIECĪBAS AR CITĀM STRUKTŪRVIENĪBĀM

1. NODAĻA

AMATPERSONU IECELŠANA

98. Pants

Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšana

1.   Pēc tam, kad Padome ir vienojusies par kandidātu Komisijas priekšsēdētāja amatam, Parlamenta priekšsēdētājs aicina amata kandidātu teikt uzrunu un iepazīstināt Parlamentu ar savām politiskajām pamatnostādnēm. Uzrunai seko debates.

Padomi aicina piedalīties debatēs.

2.   Parlaments apstiprina vai noraida izvirzīto kandidatūru ar nodoto balsu vairākumu.

Balsošana notiek aizklāti.

3.   Ja amata kandidāts ir ievēlēts, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Padomi un lūdz, lai tā, savstarpēji vienojoties ar jaunievēlēto Komisijas priekšsēdētāju, izvirza kandidātus komisāru amatiem.

4.   Ja Parlaments neapstiprina izvirzīto amata kandidātu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Padomi izvirzīt jaunu kandidātu.

99. Pants

Komisijas ievēlēšana

1.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Komisijas jaunievēlēto priekšsēdētāju uzaicina jaunievēlētā Komisijas priekšsēdētāja un Padomes ieteiktos komisāru amatu kandidātus uz attiecīgajām Parlamenta komitejām saistībā ar kandidātu paredzamo darbības jomu. Šīs uzklausīšanas ir publiskas.

2.   Komiteja uzaicina norādīto kandidātu uzstāties ar paziņojumu un atbildēt uz jautājumiem.

3.   Parlamenta sēdē, uz kuru ir uzaicināti visi Padomes locekļi, jaunievēlētais Komisijas priekšsēdētājs iepazīstina ar komisāru kolēģiju un ar tās darbības programmu. Programmas izklāstam seko debates.

4.   Debašu noslēgumā ikviena politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu. Piemēro 103. panta 3., 4. un 5. punktu.

Pēc balsošanas par rezolūcijas priekšlikumu Parlaments ar nodoto balsu vairākumu ievēlē vai noraida Komisijas sastāvu.

Balsošana notiek pēc saraksta.

Parlaments var atlikt balsošanu uz nākamo sēdi.

5.   Parlamenta priekšsēdētājs informē Padomi par to, vai Komisija ir ievēlēta.

6.   Ja Komisijas amata pilnvaru laikā komisāriem mainās pienākumi, attiecīgos komisārus aicina uzstāties komitejās, kuras ir atbildīgas par viņiem uzticētajām jomām.

100. Pants

Priekšlikums izteikt neuzticību Komisijai

1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var iesniegt Parlamenta priekšsēdētājam priekšlikumu izteikt neuzticību Komisijai.

2.   Priekšlikumā jābūt norādei “priekšlikums izteikt neuzticību”, un tam jābūt pamatotam. Šo priekšlikumu nosūta Komisijai.

3.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem priekšlikumu izteikt neuzticību, viņš par to informē deputātus.

4.   Debates par neuzticības izteikšanu notiek vismaz divdesmit četras stundas pēc tam, kad deputāti ir saņēmuši paziņojumu par iesniegto priekšlikumu izteikt neuzticību.

5.   Balsošana par neuzticības izteikšanu notiek pēc saraksta vismaz četrdesmit astoņas stundas pēc debašu sākuma.

6.   Debates un balsošana notiek vēlākais nākamajā sesijā pēc tam, kad ir iesniegts priekšlikums izteikt neuzticību.

7.   Neuzticības izteikšanu pieņem ar divām trešdaļām nodoto balsu vairākuma un ar Parlamenta deputātu vairākumu. Balsošanas rezultātus paziņo Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam.

101. Pants

Revīzijas palātas locekļu iecelšana

1.   Revīzijas palātas locekļu kandidātus uzaicina uzstāties atbildīgajā komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem. Komiteja aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi.

2.   Atbildīgā komiteja nosūta ziņojumu Parlamentam ar lēmuma priekšlikumu par katru no izvirzītajiem kandidātiem atsevišķi.

3.   Balsošana plenārsēdē notiek divus mēnešus pēc kandidatūru iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz trīsdesmit septiņu deputātu pieprasījuma Parlaments nav pieņēmis citu lēmumu. Parlaments aizklāti balso par katru kandidātu atsevišķi un pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

102. Pants

Eiropas Centrālās bankas valdes locekļu iecelšana

1.   Eiropas Centrālās bankas prezidenta amata kandidātu uzaicina uzstāties atbildīgajā Parlamenta komitejā un atbildēt uz komitejas locekļu jautājumiem.

2.   Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu par ierosinātās kandidatūras apstiprināšanu vai noraidīšanu.

3.   Balsošana notiek divus mēnešus pēc kandidatūras iesniegšanas, ja vien pēc atbildīgās komitejas, politiskās grupas vai vismaz trīsdesmit septiņu deputātu pieprasījuma Parlaments nav nolēmis citādi.

4.   Ja Parlaments kādu kandidatūru noraida, Parlamenta priekšsēdētājs prasa, lai Padome šo kandidatūru atsauc un iesniedz Parlamentam citu kandidatūru.

5.   Tāda pati procedūra ir piemērojama Eiropas Centrālās bankas viceprezidenta un citu valdes locekļu iecelšanai.

2. NODAĻA

PAZIŅOJUMI

103. Pants

Komisijas, Padomes un Eiropadomes paziņojumi

1.   Komisijas, Padomes un Eiropadomes locekļi var jebkurā brīdī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs viņiem dod vārdu paziņojuma izteikšanai. Parlamenta priekšsēdētājs lemj, kad šo paziņojumu varēs izteikt un vai tam sekos plašas debates vai arī būs atvēlētas trīsdesmit minūtes, kad deputāti varēs uzdot īsus un precīzus jautājumus.

2.   Ja darba kārtībā ir ierakstīts paziņojums un tam sekojošas debates, Parlaments lemj, vai debašu noslēgumā pieņemt rezolūciju. Parlaments nevar pieņemt šādu lēmumu, ja tajā pašā vai nākamajā sesijā ir paredzēts ziņojums par to pašu tēmu, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs ārkārtēju iemeslu dēļ neizsaka citu priekšlikumu. Ja Parlaments nolemj pieņemt rezolūciju debašu noslēgumā, komiteja, politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu.

3.   Par rezolūcijas priekšlikumu balso tajā pašā dienā. Parlamenta priekšsēdētājs lemj par visiem izņēmumiem. Pieņem balsojuma skaidrojumus.

4.   Kopīgs rezolūcijas priekšlikums aizstāj tos priekšlikumus, kurus to parakstītāji iesnieguši iepriekš, taču ne tos, kurus iesniegušas citas komitejas, politiskās grupas vai citi deputāti.

5.   Pēc rezolūcijas priekšlikuma pieņemšanas nevienu citu priekšlikumu nevirza balsošanai, ja vien Parlamenta priekšsēdētājs izņēmuma kārtā nav nolēmis citādi.

104. Pants

Komisijas pieņemto lēmumu izskaidrošana

Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci Parlamenta priekšsēdētājs var uzaicināt Komisijas priekšsēdētāju, komisāru, kurš atbildīgs par attiecībām ar Parlamentu, vai ar viņa piekrišanu kādu citu Komisijas locekli, lai viņš pēc katras Komisijas sēdes izskaidro Parlamentam galvenos pieņemtos lēmumus. Pēc uzstāšanās notiek vismaz trīsdesmit minūšu ilgas debates, kad deputāti var uzdot īsus un precīzus jautājumus.

105. Pants

Revīzijas palātas paziņojumi

1.   Saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru vai Parlamenta darbību budžeta kontroles jomā Parlaments var uzaicināt Revīzijas palātas priekšsēdētāju izteikties par gada pārskatā vai tās īpašajos ziņojumos vai atzinumos ietvertajiem apsvērumiem, kā arī sniegt paskaidrojumus par Revīzijas palātas darba programmu.

2.   Ar Komisijas un Padomes līdzdalību Parlaments var nolemt rīkot atsevišķas debates par jebkuru jautājumu, kas ietverts šajos paziņojumos, it īpaši, ja ir ziņots par pārkāpumiem finanšu vadībā.

106. Pants

Eiropas Centrālās bankas paziņojumi

1.   Eiropas Centrālās bankas prezidents iepazīstina Parlamentu ar bankas gada pārskatu par Eiropas Savienības dalībvalstu centrālo banku sistēmas darbību un par iepriekšējā gada un kārtējā gada monetāro politiku.

2.   Pēc prezidenta uzstāšanās notiek vispārējas debates.

3.   Eiropas Centrālās bankas prezidentu uzaicina piedalīties atbildīgās komitejas sanāksmēs vismaz četras reizes gadā, lai nolasītu tai ziņojumu un atbildētu uz jautājumiem.

4.   Eiropas Centrālās bankas prezidentu, viceprezidentu vai citus valdes locekļus pēc viņu pašu vai Parlamenta pieprasījuma uzaicina piedalīties arī citās sanāksmēs.

5.   Šī panta 3. un 4. punktā minēto sanāksmju stenogrammu raksta visās oficiālajās valodās.

107. Pants

Ieteikumi par ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm

1.   Komisijas ieteikumus par dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas galvenajām pamatnostādnēm nodod atbildīgajai komitejai, kura par to sniedz ziņojumu plenārsēdē.

2.   Padomei jāinformē Parlaments par savu ieteikumu saturu, kā arī par nostāju, kuru ieņem Eiropadome.

3. NODAĻA

JAUTĀJUMI PADOMEI, KOMISIJAI UN EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI

108. Pants

Mutiskas atbildes uz jautājumiem ar tām sekojošām debatēm

1.   Komiteja, politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var iesniegt jautājumus Padomei vai Komisijai un prasīt, lai šos jautājumus iekļauj Parlamenta darba kārtībā.

Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nekavējoties nodod Priekšsēdētāju konferencei.

Priekšsēdētāju konference lemj, vai un kādā secībā šos jautājumus iekļaut darba kārtībā. Jautājumi, kas trīs mēnešu laikā pēc to iesniegšanas nav iekļauti darba kārtībā, zaudē spēku.

2.   Komisijai adresētie jautājumi tai jāiesniedz vismaz nedēļu pirms tās sēdes, kuras darba kārtībā tie ir iekļauti, un Padomei adresētie jautājumi — vismaz trīs nedēļas pirms šādas sēdes.

3.   Jautājumos, kas attiecas uz jomām, kuras minētas ES līguma 17. un 34. pantā, nav jāievēro šī panta 2. punktā noteiktie termiņi. Padome uz šiem jautājumiem atbild pietiekami ātri, lai Parlaments būtu pienācīgi informēts.

4.   Vienam no jautājuma iesniedzējiem dod piecas minūtes, lai to izklāstītu. Atbildi sniedz viens no attiecīgās iestādes locekļiem.

Jautājuma iesniedzējam ir tiesības izmantot izklāstam visu iepriekš minēto laiku.

5.   Pēc analoģijas piemēro 103. panta 2. līdz 5. punktu.

109. Pants

Jautājumu laiks

1.   Katrā sesijā pēc Priekšsēdētāju konferences ierosinājuma Parlaments nosaka jautājumu laiku, kad Padome un Komisija sniedz atbildes. Var paredzēt zināmu laiku atbildēm uz jautājumiem, kas uzdoti Komisijas priekšsēdētājam vai atsevišķiem locekļiem.

2.   Vienas sesijas laikā katrs deputāts var uzdot tikai vienu jautājumu Padomei un Komisijai.

3.   Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš lemj par to pieņemamību un par secību, kādā tos izskatīs. Lēmumu nekavējoties dara zināmu jautājumu iesniedzējiem.

4.   Jautājumu laika norises procedūra ir noteikta pamatnostādnēs (14).

110. Pants

Rakstiski jautājumi

1.   Ikviens deputāts var uzdot Padomei vai Komisijai jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski. Par jautājuma saturu ir atbildīgs tā iesniedzējs.

2.   Jautājumus iesniedz rakstiski Parlamenta priekšsēdētājam, kurš tos nosūta attiecīgajai iestādei.

3.   Ja noteiktajā termiņā uz jautājumu nevar sniegt atbildi, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma to iekļauj atbildīgās komitejas nākamās sanāksmes darba kārtībā. Pēc analoģijas piemēro 109. pantu.

4.   Uz jautājumiem, kas prasa nekavējošu atbildi, bet kuras sagatavošanai nav vajadzīga padziļināta izpēte (prioritāri jautājumi), atbildi sniedz trīs nedēļu laikā no dienas, kad tie nosūtīti attiecīgajai iestādei.

Ikviens deputāts var uzdot vienu prioritāru jautājumu mēnesī. Uz pārējiem jautājumiem (kuri nav prioritāri) atbildi sniedz sešu nedēļu laikā no dienas, kad tie nosūtīti attiecīgajai iestādei.

Deputāti norāda, vai jautājums ir prioritārs. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem galīgo lēmumu.

5.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

111. Pants

Rakstiski jautājumi Eiropas Centrālajai bankai

1.   Ikviens deputāts var uzdot Eiropas Centrālajai bankai jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski.

2.   Jautājumus iesniedz rakstiski atbildīgās komitejas priekšsēdētājam, kurš tos nodod Eiropas Centrālajai bankai.

3.   Jautājumus un atbildes uz tiem publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

4.   Ja paredzētajā termiņā nav saņemta atbilde uz kādu no iesniegtajiem jautājumiem, tad pēc jautājuma iesniedzēja pieprasījuma atbildīgā komiteja to iekļauj darba kārtībā nākamajā sanāksmē ar Eiropas Centrālās bankas prezidenta piedalīšanos.

4. NODAĻA

CITU IESTĀŽU ZIŅOJUMI

112. Pants

Citu iestāžu gada un pārējie ziņojumi

1.   Plenārsēdē sniedz ziņojumu par citu iestāžu gada un pārējiem ziņojumiem, attiecībā uz kuriem Līgumi paredz apspriešanos ar Parlamentu vai par kuriem Parlamentam ir jāsniedz atzinums saskaņā ar citām tiesību normām.

2.   Citu iestāžu gada un pārējos ziņojumus, uz kuriem neattiecas 1. punkts, nodod atbildīgajai komitejai, kas var ierosināt ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 45. pantu.

5. NODAĻA

REZOLŪCIJAS UN IETEIKUMI

113. Pants

Rezolūciju priekšlikumi

1.   Ikviens deputāts var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu.

Priekšlikums nedrīkst būt garāks par 200 vārdiem.

2.   Atbildīgā komiteja lemj, kāda procedūra ir jāpiemēro.

Tā var pievienot rezolūcijas priekšlikumu citiem rezolūcijas priekšlikumiem vai ziņojumiem.

Tā var nolemt sniegt atzinumu, kas var būt vēstules veidā.

Tā var nolemt sagatavot ziņojumu saskaņā ar 45. pantu.

3.   Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējus informē par komitejas un Priekšsēdētāju konferences pieņemtajiem lēmumiem.

4.   Ziņojumā iekļauj iesniegtā rezolūcijas priekšlikuma tekstu.

5.   Citām Eiropas Savienības iestādēm adresētus atzinumus vēstules veidā nosūta Parlamenta priekšsēdētājs.

6.   Rezolūcijas priekšlikuma iesniedzējs vai iesniedzēji, kas iesnieguši priekšlikumu saskaņā ar 103. panta 2. punktu, 108. panta 5. punktu vai 115. panta 2. punktu, var to atsaukt pirms galīgā balsojuma par šo priekšlikumu.

7.   Rezolūcijas priekšlikumu, kurš ir iesniegts saskaņā ar 1. punktu, tā iesniedzējs vai iesniedzēji, vai arī pirmais parakstītājs var atsaukt, pirms atbildīgā komiteja saskaņā ar 2. punktu ir nolēmusi par to sagatavot ziņojumu.

Ja komiteja ir pārņēmusi priekšlikumu šādā veidā, tad tikai komiteja var to atsaukt pirms galīgā balsojuma sākšanas.

8.   Atsaukto rezolūcijas priekšlikumu var uzreiz pārņemt un no jauna iesniegt politiskā grupa, komiteja vai tāds pats deputātu skaits, kāds vajadzīgs priekšlikuma iesniegšanai.

Komitejām jāuzrauga to rezolūciju priekšlikumu aprite, kuri iesniegti saskaņā ar šo pantu un kuri atbilst noteiktajām prasībām, un jāseko, lai dokumentos, kas izstrādāti uz šo priekšlikumu pamata, ir atsauces uz tiem.

114. Pants

Ieteikumi Padomei

1.   Politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var iesniegt Padomei ieteikuma priekšlikumu par ES līguma V un VI sadaļas jautājumiem vai gadījumos, kad nav notikusi apspriešanās ar Parlamentu par kādu starptautisku nolīgumu, kā noteikts Reglamenta 83. un 84. pantā.

2.   Šos priekšlikumus nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Vajadzības gadījumā tā iesniedz jautājumu izskatīšanai Parlamentā saskaņā ar Reglamentā noteiktajām procedūrām.

3.   Kad atbildīgā komiteja sagatavo ziņojumu, tā iesniedz Parlamentam ieteikuma priekšlikumu Padomei kopā ar īsu paskaidrojumu un, ja vajadzīgs, arī to komiteju atzinumus, ar kurām ir notikusi apspriešanās.

Šī punkta piemērošana neprasa iepriekšēju Priekšsēdētāju konferences atļauju.

4.   Piemēro 90. un 94. panta noteikumus.

115. Pants

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem

1.   Ja komiteja, parlamentu sadarbības delegācija, politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti ir iesnieguši Parlamenta priekšsēdētājam rakstisku pieprasījumu, var notikt debates par steidzīgi izskatāmiem cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem (130. panta 3. punkts).

2.   Pamatojoties uz 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un saskaņā ar III pielikuma noteikumiem Priekšsēdētāju konference sastāda to jautājumu sarakstu, kuri jāiekļauj galīgajā darba kārtības projektā nākamajām debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. Darba kārtībā iekļauto jautājumu skaits nedrīkst pārsniegt trīs, ieskaitot apakšnodaļas.

Saskaņā ar 132. panta noteikumiem Parlaments var pieņemt lēmumu svītrot kādu jautājumu no debatēm un to aizstāt ar kādu citu jautājumu, kas nebija iekļauts debatēs. Rezolūciju priekšlikumus par izvēlētajiem jautājumiem iesniedz vēlākais tās dienas vakarā, kad pieņem darba kārtību, un Parlamenta priekšsēdētājs nosaka precīzu termiņu šādu rezolūcijas priekšlikumu iesniegšanai.

3.   Politisko grupu un pie tām nepiederošo deputātu debatēm kopējo atvēlēto laiku - ne vairāk par sešdesmit minūtēm vienā sesijā — sadala saskaņā ar 142. panta 2. un 3. punktu.

Laiku, kas atlicis pēc tam, kad klātesošie ir iepazīstināti ar rezolūciju priekšlikumiem un ir notikusi balsošana, un kad ir uzstājušies Komisijas un Padomes pārstāvji, sadala starp politiskajām grupām un pie tām nepiederošajiem deputātiem.

4.   Debašu noslēgumā notiek balsošana. Reglamenta 163. panta noteikumus nepiemēro.

Balsošanu saskaņā ar šo pantu var apvienot, Parlamenta priekšsēdētājam un Priekšsēdētāju konferencei par to uzņemoties atbildību.

5.   Ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegti divi rezolūcijas priekšlikumi vai vairāk, piemēro 103. panta 4. punktā noteikto procedūru.

6.   Parlamenta priekšsēdētājs un politisko grupu priekšsēdētāji var nolemt, ka par kādu rezolūcijas priekšlikumu balsos bez debatēm. Šādam lēmumam vajadzīga vienprātīga visu politisko grupu priekšsēdētāju piekrišana.

Reglamenta 167., 168. un 170. panta noteikumus nepiemēro tiem rezolūcijas priekšlikumiem, kas iekļauti darba kārtībā debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Rezolūcijas priekšlikumus par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem iesniedz debatēm tikai pēc tam, kad ir pieņemts apspriežamo jautājumu saraksts. Rezolūcijas priekšlikumi, kurus nevar izskatīt debatēm atvēlētajā laikā, zaudē spēku. Tas pats attiecas uz rezolūcijas priekšlikumiem, par kuriem pēc pieprasījuma iesniegšanas saskaņā ar 149. panta 3. punktu konstatē, ka nav kvoruma. Protams, deputāti ir tiesīgi atkārtoti iesniegt šos rezolūciju priekšlikumus, lai tos vai nu nodotu izskatīšanai komitejā saskaņā ar 113. pantu, vai lai pieteiktu nākamās sesijas debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem neiekļauj jautājumu, kas jau ir iekļauts sesijas darba kārtībā.

Reglaments neparedz kopīgas debates par tādu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar 2. punkta otro daļu, un komitejas ziņojumu par tādu pašu jautājumu.

***

Ja saskaņā ar 149. panta 3. punktu prasa noteikt, vai ir kvorums, šis pieprasījums attiecas tikai uz to rezolūcijas priekšlikumu, par kuru balsos, bet ne uz turpmākajiem priekšlikumiem.

116. Pants

Rakstiskas deklarācijas

1.   Vismaz pieci deputāti var iesniegt ne vairāk kā 200 vārdu garu rakstisku deklarāciju par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu. Rakstiskas deklarācijas drukā oficiālajās valodās un izplata. Deklarācijas un to parakstītāju vārdus iekļauj reģistrā. Šis reģistrs ir publisks, un sesijas laikā to glabā pie ieejas sēžu zālē, bet pārējā laikā — piemērotā vietā, ko nosaka Kvestoru kolēģija.

2.   Ikviens deputāts var parakstīt reģistrā iekļauto deklarāciju.

3.   Kad deklarāciju ir parakstījis Parlamenta deputātu vairākums, Parlamenta priekšsēdētājs par to informē Parlamentu un parakstītāju vārdus publicē protokolā.

4.   Sesijas beigās šo deklarāciju, norādot parakstītāju vārdus, nodod deklarācijā minētajām iestādēm. To iekļauj tās sēdes protokolā, kuras laikā par to paziņoja. Protokola publicēšana norāda, ka procedūra ir beigusies.

5.   Ja rakstiska deklarācija ir bijusi reģistrā vairāk nekā trīs mēnešus un to nav parakstījusi vismaz puse Parlamenta deputātu, tā zaudē spēku.

117. Pants

Apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju

1.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriedi ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

Komiteja norāda termiņu, kurā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja izsaka atzinumu.

2.   Prasību apspriesties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju Parlaments apstiprina bez debatēm.

118. Pants

Apspriešanās ar Reģionu komiteju

1.   Parlamenta komiteja var prasīt rīkot apspriedi ar Reģionu komiteju par vispārīgiem vai konkrētiem jautājumiem.

Komiteja norāda termiņu, kurā Reģionu komiteja izsaka atzinumu.

2.   Prasību apspriesties ar Reģionu komiteju Parlaments apstiprina bez debatēm.

119. Pants

Pieprasījumi Eiropas aģentūrām

1.   Ja Parlamentam ir tiesības iesniegt pieprasījumu kādai Eiropas aģentūrai, ikviens deputāts var iesniegt šādu pieprasījumu rakstveidā Parlamenta priekšsēdētājam. Šādi pieprasījumi attiecas uz jautājumiem, kas ir attiecīgās aģentūras pārziņā, un tiem pievieno vispārīgu informāciju, kura paskaidro šo jautājumu, kā arī tā svarīgumu Kopienai.

2.   Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju nosūta pieprasījumu aģentūrai vai veic jebkuru citu atbilstošu darbību. Par to nekavējoties paziņo deputātam, kas iesniedza pieprasījumu. Katrā pieprasījumā, ko Parlamenta priekšsēdētājs ir nosūtījis aģentūrai, norāda termiņu atbildei.

3.   Ja aģentūra uzskata, ka tā nespēj atbildēt uz nosūtīto pieprasījumu tādā veidā, kā tas ir formulēts, vai lūdz to grozīt, tā nekavējoties paziņo par to Parlamenta priekšsēdētājam, kas vajadzības gadījumā pēc apspriešanās ar atbildīgo komiteju veic atbilstošus pasākumus.

6. NODAĻA

IESTĀŽU NOLĪGUMI

120. Pants

Iestāžu nolīgumi

1.   Parlaments var slēgt nolīgumus ar citām iestādēm saistībā ar Līgumu piemērošanu vai arī nolūkā uzlabot vai precizēt procedūras.

Šie nolīgumi var būt kopīgu deklarāciju, vēstuļu apmaiņas vai rīcības kodeksu vai citu attiecīgu dokumentu veidā. Pēc tam, kad nolīgumus ir izvērtējusi komiteja, kuras pārziņā ir konstitucionālie jautājumi, un kad tos ir apstiprinājis Parlaments, Parlamenta priekšsēdētājs tos paraksta. Tos var informatīvā nolūkā pievienot Reglamentam.

2.   Ja šie nolīgumi paredz grozījumus Reglamentā noteiktajās tiesībās un pienākumos, nosaka jaunas tiesības un pienākumus deputātiem vai Parlamenta struktūrvienībām vai arī paredz Parlamenta Reglamenta grozījumus vai komentārus, pirms nolīguma parakstīšanas jautājumu nodod izskatīšanai atbildīgajā komitejā saskaņā ar 201. panta 2. līdz 6. punktu.

7. NODAĻA

PRASĪBAS EIROPAS KOPIENU TIESĀ

121. Pants

Prasības iesniegšana Eiropas Kopienu Tiesā

1.   Termiņos, kas noteikti Līgumos un Eiropas Kopienu Tiesas Statūtos attiecībā uz Eiropas Savienības iestādēm vai fizisku vai juridisku personu prasības iesniegšanu Tiesā, Parlaments izskata Kopienas tiesību aktus un īstenošanas pasākumus, lai pārliecinātos, ka Līgumi, it īpaši attiecībā uz Parlamenta tiesībām, pilnībā ievēro.

2.   Atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam ziņojumu, ja nepieciešams — mutiski, kad tā uzskata, ka ir pārkāptas Kopienas tiesības.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs Parlamenta vārdā iesniedz prasību Eiropas Kopienu Tiesā saskaņā ar atbildīgās komitejas ieteikumiem.

Nākamās sesijas sākumā viņš var ierosināt, lai plenārsēdē pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu. Ja plenārsēdē ar nodoto balsu vairākumu nobalso pret prasības uzturēšanu, Parlamenta priekšsēdētājs to atsauc.

Ja Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz prasību pretēji atbildīgās komitejas priekšlikumam, tad nākamās sesijas sākumā viņš ierosina, lai plenārsēdē pieņem lēmumu par prasības uzturēšanu.

122. Pants

Sekas, kas rodas, ja Padome nepieņem lēmumu pēc tam, kad tās kopējā nostāja ir apstiprināta saskaņā ar sadarbības procedūru

Ja triju mēnešu vai, ar Padomes piekrišanu, ne vairāk kā četru mēnešu laikā pēc kopējās nostājas paziņošanas saskaņā ar EK līguma 252. pantu Parlaments nav noraidījis vai grozījis Padomes kopējo nostāju un ja Padome nepieņem tiesību aktu, kas ierosināts saskaņā ar kopējo nostāju, Parlamenta priekšsēdētājs Parlamenta vārdā pēc apspriešanās ar komiteju, kuras pārziņā ir juridiskie jautājumi, var iesniegt prasību Eiropas Kopienu Tiesā pret Padomi saskaņā ar EK līguma 232. pantu.

V SADAĻA

ATTIECĪBAS AR VALSTU PARLAMENTIEM

123. Pants

Informācijas apmaiņa, saziņa un savstarpēja nodrošināšana

1.   Parlaments regulāri informē dalībvalstu parlamentus par savu darbību.

2.   Priekšsēdētāju konference var pilnvarot Parlamenta priekšsēdētāju, lai viņš uz savstarpēja izdevīguma pamatiem nodrošina dalībvalstu parlamentiem palīdzību, kā arī ierosina jebkurus citus pasākumus, kas veicinātu saziņu ar dalībvalstu parlamentiem.

124. Pants

Eiropas Kopienas lietu komiteju konference (COSAC)

1.   Pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma Priekšsēdētāju konference ieceļ delegāciju Eiropas Kopienas lietu komiteju konferencei un var tai piešķirt pilnvaras. Delegāciju vada Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks, kurš ir atbildīgs par attiecību uzturēšanu ar dalībvalstu parlamentiem.

2.   Pārējos delegācijas locekļus izraugās atkarībā no jautājumiem, kurus izskatīs Eiropas Kopienas lietu komiteju konferencei, ņemot vērā vispārējo politisko līdzsvaru Parlamentā. Pēc katras sanāksmes delegācija iesniedz ziņojumu.

125. Pants

Parlamentu konference

Priekšsēdētāju konference ieceļ Parlamenta delegāciju locekļus jebkuram konventam, konferencei vai līdzīgam pasākumam, kurā piedalās parlamentu pārstāvji, un piešķir tai pilnvaras saskaņā ar attiecīgajām Parlamenta rezolūcijām. Delegācija ievēlē vadītāju un vajadzības gadījumā vienu vai vairākus vadītāja vietniekus.

VI SADAĻA

GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS

1. NODAĻA

PARLAMENTA GADSKĀRTĒJĀS SESIJAS

126. Pants

Parlamenta sasaukums, gadskārtējās sesijas, sesijas, sēdes

1.   Parlamenta sasaukums saskan ar deputāta pilnvaru laiku, kas noteikts 1976. gada 20. septembra Aktā.

2.   Gadskārtējā sesija ir viena gada periods, kā noteikts iepriekš minētajā aktā un Līgumos.

3.   Sesija ir sanāksme, kuru Parlaments parasti sasauc katru mēnesi. Sesijas sīkāk iedala ikdienas sēdēs.

Parlamenta plenārsēdes, kuras notiek vienā un tajā pašā dienā, uzskata par vienu sēdi.

127. Pants

Parlamenta sasaukšana

1.   Parlaments bez īpaša paziņojuma sanāk katru gadu marta otrajā otrdienā un pats nosaka, cik ilgi būs pārtraukumi starp gadskārtējām sesijām.

2.   Parlaments bez īpaša paziņojuma turklāt sanāk pirmajā otrdienā pēc tam, kad ir pagājis viens mēnesis kopš perioda, kas noteikts 1976. gada 20. septembra Akta 10. panta 1. punktā.

3.   Priekšsēdētāju konference, minot pamatotus iemeslus, var grozīt to pārtraukumu ilgumu, kuri ir noteikti saskaņā ar 1. punktu, vismaz divas nedēļas pirms Parlamenta iepriekš noteiktās gadskārtējās sesijas atsākšanas dienas, taču darba atsākšanu drīkst atlikt ne ilgāk kā uz divām nedēļām.

4.   Pēc apspriešanās ar Priekšsēdētāju konferenci Parlamenta priekšsēdētājs var ārpus kārtas sasaukt Parlamentu pēc tā deputātu vairākuma, Komisijas vai Padomes pieprasījuma.

Steidzamos gadījumos ar Priekšsēdētāju konferences piekrišanu Parlamenta priekšsēdētājs var sasaukt Parlamentu ārpus kārtas.

128. Pants

Sanāksmes vieta

1.   Parlaments rīko plenārsēdes un komiteju sanāksmes saskaņā ar Līgumu noteikumiem.

Priekšlikumus rīkot papildu sesijas Briselē, kā arī jebkurus grozījumus tajos pieņem tikai ar nodoto balsu vairākumu.

2.   Ikviena komiteja var prasīt, lai viena vai vairākas tās sanāksmes notiktu kādā citā vietā. Šādu pamatotu pieprasījumu iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam, kurš to nodod Prezidijam izskatīšanai. Steidzamos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var pieņemt lēmumu vienpersoniski. Ja Prezidijs un Parlamenta priekšsēdētājs šo pieprasījumu noraida, tas jāpamato.

129. Pants

Piedalīšanās sēdēs

1.   Katrā sēdē deputātiem parakstīšanai izliek apmeklējumu reģistru.

2.   To deputātu vārdus, kuru klātbūtni apliecina šis apmeklējumu reģistrs, ieraksta katras sēdes protokolā.

2. NODAĻA

PARLAMENTA DARBA NORISE

130. Pants

Darba kārtības projekts

1.   Pirms katras sesijas Priekšsēdētāju konference sagatavo darba kārtības projektu, balstoties uz Komiteju priekšsēdētāju konferences ieteikumiem un ņemot vērā 33. pantā minēto apstiprināto likumdošanas gada programmu.

Komisija un Padome pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma var piedalīties Priekšsēdētāju konferences apspriedēs par darba kārtības projektu.

2.   Darba kārtības projektā var norādīt laiku, kad notiks balsošana par jautājumiem, kurus paredzēts izskatīt.

3.   Darba kārtības projektā var paredzēt laiku, kopumā ne vairāk kā sešdesmit minūtes, debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas vai tiesiskuma principu pārkāpumiem saskaņā ar 115. pantu.

4.   Galīgo darba kārtības projektu izdala deputātiem vismaz trīs stundas pirms sesijas sākuma.

131. Pants

Plenārsēdes procedūra, ja nav grozījumu un debašu

1.   Visus likumdošanas priekšlikumus (pirmajā lasījumā), kā arī visus nenormatīvo rezolūciju priekšlikumus, kas ir pieņemti komitejā, mazāk nekā vienai desmitajai daļai no komitejas locekļiem balsojot pret tiem, iekļauj Parlamenta darba kārtības projektā pieņemšanai bez grozījumiem.

Par šo jautājumu notiek viens balsojums, ja vien pirms galīgā darba kārtības projekta pieņemšanas politiskās grupas vai atsevišķi deputāti, kuri kopā pārstāv vienu desmito daļu no Parlamenta deputātiem, nav rakstiski prasījuši atļauju iesniegt grozījumus, un šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu, līdz kuram tie jāiesniedz.

2.   Par jautājumiem, kas ir ierakstīti galīgajā darba kārtības projektā balsošanai bez grozījumiem, nenotiek debates, ja vien pēc Priekšsēdētāju konferences, politiskās grupas vai vismaz trīsdesmit septiņu deputātu pieprasījuma Parlaments, apstiprinot darba kārtību, nepieņem citu lēmumu sesijas sākumā.

3.   Gatavojot sesijas galīgo darba kārtības projektu, Priekšsēdētāju konference var ierosināt tajā iekļaut citus jautājumus, kas pieņemami bez grozījumiem vai debatēm. Pieņemot darba kārtību, Parlaments šādus priekšlikumus nevar pieņemt, ja politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti ir iesnieguši rakstiskus iebildumus vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma.

4.   Ja kādu jautājumu izskata bez debatēm, referents vai atbildīgās komitejas priekšsēdētājs tieši pirms balsošanas var sniegt paziņojumu ne ilgāk par divām minūtēm.

132. Pants

Darba kārtības apstiprināšana un grozīšana

1.   Katras sesijas sākumā Parlaments apstiprina galīgo darba kārtības projektu. Komiteja, politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var iesniegt priekšlikumus grozījumiem. Šos priekšlikumus iesniedz Parlamenta priekšsēdētājam vismaz vienu stundu pirms sesijas sākuma. Parlamenta priekšsēdētājs var dot vārdu katra priekšlikuma iesniedzējam, vienam runātājam “par” un vienam — “pret” priekšlikumu. Uzstāšanās laiks ir viena minūte.

2.   Apstiprināto darba kārtību vairs nevar grozīt, izņemot gadījumus, kad piemēro 134. un 167. līdz 171. panta noteikumus vai ja grozījumus ierosina Parlamenta priekšsēdētājs.

Ja priekšlikumu attiecībā uz procedūru par grozījumiem darba kārtībā noraida, to nevar iesniegt atkārtoti tās pašas sesijas laikā.

3.   Pirms sēdes beigām Parlamenta priekšsēdētājs paziņo Parlamentam nākamās sēdes datumu, sākuma laiku un darba kārtību.

133. Pants

Ārkārtas debates

1.   Politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var prasīt, lai Parlamenta darba kārtībā iekļauj ārkārtas debates par īpaši nozīmīgu jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības politiku. Parasti vienas sesijas laikā rīko tikai vienas ārkārtas debates.

2.   Šāds pieprasījums jāiesniedz Parlamenta priekšsēdētājam rakstiski vismaz trīs stundas pirms tās sesijas, kuras laikā paredzētas ārkārtas debates. Balsojums par šo pieprasījumu notiek sesijas sākumā, kad Parlaments pieņem darba kārtību.

3.   Atsaucoties uz notikumiem, kas risinājušies pēc sesijas darba kārtības pieņemšanas, Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar politisko grupu priekšsēdētājiem var ierosināt ārkārtas debates. Par šādu priekšlikumu balso sēdes sākumā vai parastajā balsošanai paredzētajā laikā, un deputātiem par to paziņo vismaz vienu stundu iepriekš.

4.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad notiks šīs debates. Kopējais debašu ilgums nepārsniedz sešdesmit minūtes. Politiskajām grupām un pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem atvēlēto debašu laiku sadala saskaņā ar 142. panta 2. un 3. punktu.

5.   Debates beidz, nepieņemot rezolūciju.

134. Pants

Steidzami gadījumi

1.   Parlamenta priekšsēdētājs, komiteja, politiskā grupa, vismaz trīsdesmit septiņi deputāti, Komisija vai Padome var ierosināt, lai Parlaments saskaņā ar 40. panta 1. punktu rīko steidzamu apspriešanu par priekšlikumu, par kuru jāapspriežas ar Parlamentu. Šāds pieprasījums jāiesniedz rakstiski, un tam jābūt pamatotam.

2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs saņem pieprasījumu rīkot steidzamu apspriešanu, viņš par to informē Parlamentu. Balsošana par šo pieprasījumu notiek tās sēdes sākumā, kas notiek pēc sēdes, kuras laikā paziņoja par šo pieprasījumu, ar nosacījumu, ka priekšlikums, uz kuru pieprasījums attiecas, ir izdalīts oficiālajās valodās. Ja ir saņemti vairāki pieprasījumi rīkot steidzamu apspriešanu par vienu un to pašu jautājumu, lēmums par pieprasījuma pieņemšanu vai noraidīšanu attiecas uz visiem pieprasījumiem par vienu un to pašu jautājumu.

3.   Pirms balsošanas dod vārdu pieprasījuma iesniedzējam, vienam runātājam “par” un vienam runātājam “pret”, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājam un/vai referentam, ne vairāk kā trīs minūtes katram.

4.   Jautājumus, par kuriem ir pieņemts lēmums, ka tie jāizskata steidzamā kārtā, izskata pirms visiem pārējiem darba kārtības jautājumiem. Parlamenta priekšsēdētājs nosaka laiku, kad tos apspriedīs un kad par tiem balsos.

5.   Steidzamu apspriešanu var rīkot bez ziņojuma sagatavošanas vai izņēmuma gadījumā — pamatojoties uz atbildīgās komitejas mutisku ziņojumu.

135. Pants

Kopīga apspriešana

Jebkurā laikā var pieņemt lēmumu kopīgi apspriest līdzīgus vai faktoloģiski saistītus jautājumus.

136. Pants

Termiņi

Izņemot steidzamos gadījumus, kas minēti 115. un 134. pantā, teksta apspriešanu un balsošanu par to var sākt tikai tad, ja tas ir izdalīts vismaz divdesmit četras stundas iepriekš.

3. NODAĻA

SĒŽU NORISES VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

137. Pants

Pieeja sēžu zālei

1.   Sēžu zālē var ienākt tikai Parlamenta deputāti, Komisijas un Padomes locekļi, Parlamenta ģenerālsekretārs, darbinieki, kuru klātbūtne nepieciešama darba pienākumu veikšanai, un eksperti vai Eiropas Savienības ierēdņi.

2.   Sēžu zāles balkonā var ienākt tikai tie, kuriem Parlamenta priekšsēdētājs vai ģenerālsekretārs ir noteiktajā kārtībā izsniedzis caurlaidi.

3.   Apmeklētāji sēž sēžu zāles balkonā un ievēro klusumu. Visus, kuri izrāda piekrišanu vai neapmierinātību, sēžu zāles tehniskie darbinieki nekavējoties izraida.

138. Pants

Valodas

1.   Visus Parlamenta dokumentus raksta oficiālajās valodās.

2.   Parlamentā visiem deputātiem ir tiesības izteikties viņu izraudzītajā oficiālajā valodā. Uzstāšanos kādā no oficiālajām valodām sinhroni tulko visās pārējās oficiālajās valodās un jebkurā citā valodā, ko Prezidijs uzskata par vajadzīgu.

3.   Komiteju un delegāciju sanāksmēs sinhroni tulko no tām oficiālajām valodām, kuras lieto un kuras pieprasa komitejas vai delegācijas pastāvīgie locekļi un aizstājēji, un šajās valodās.

4.   Komiteju vai delegāciju sanāksmēs ārpus parastajām darba vietām nodrošina mutisko tulkojumu no un uz to deputātu valodām, kuri apliecināja, ka viņi piedalīsies sanāksmē. Izņēmuma gadījumos šos noteikumus var pielāgot, ja komiteju un delegāciju locekļi par to vienojas. Domstarpību gadījumā lēmumu pieņem Prezidijs.

Ja pēc balsošanas rezultātu paziņošanas izrādās, ka dažādajās valodās rakstītie teksti pilnībā nesakrīt, Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 164. panta 5. punktu lemj, vai paziņotais rezultāts ir spēkā. Ja Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina rezultāta spēkā esamību, viņš nosaka, kuras valodas variantu uzskata par pieņemtu. Tomēr sākotnējo tekstu ne vienmēr var uzskatīt par oficiālo tekstu, jo iespējams, ka teksti, kas rakstīti citās valodās, visi atšķiras no sākotnējā teksta.

139. Pants

Pārejas noteikumi

1.   Izņēmuma kārtā attiecībā uz to dalībvalstu oficiālajām valodām, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, no šī datuma un līdz 2006. gada 31. decembrim, piemērojot 138. pantu, jāņem vērā reālā un skaitliski pietiekamā nepieciešamo tulku un tulkotāju pieejamība.

2.   Katru ceturksni ģenerālsekretārs iesniedz Prezidijam detalizētu ziņojumu par attīstību, kas ir panākta, lai pilnībā piemērotu 138. pantu, un nosūta tā kopiju visiem deputātiem.

3.   Pēc Prezidija pamatota ieteikuma Parlaments var nolemt jebkurā laikā atcelt šo pantu pirms paredzētā termiņa vai 1. punktā norādītā laika posma beigās tā darbību pagarināt.

140. Pants

Dokumentu izplatīšana

Dokumentus, par kuriem notiek debates un par kuriem Parlaments pieņem lēmumus, drukā un izdala deputātiem. Šo dokumentu sarakstu publicē Parlamenta sēžu protokolā.

Neierobežojot pirmās daļas piemērošanu, deputātiem un politiskajām grupām ir tieša pieeja Parlamenta iekšējai datorsistēmai, ar kuras palīdzību iespējams iepazīties ar visiem nekonfidenciālajiem sagatavošanā esošajiem dokumentiem (ziņojuma projektiem, ieteikuma projektiem, atzinuma projektiem, darba dokumentiem, komitejai iesniegtajiem grozījumiem).

141. Pants

Uzstāšanās laika piešķiršana un runu saturs

1.   Deputāti var uzstāties tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētājs tiem ir devis vārdu. Runātājs uzstājas no savas vietas un uzrunā Parlamenta priekšsēdētāju; priekšsēdētājs var aicināt runātāju uzstāties no tribīnes.

2.   Ja kāds runātājs novirzās no temata, Parlamenta priekšsēdētājs viņam par to aizrāda. Ja kāds runātājs saņem šādu aizrādījumu divas reizes vienu un to pašu debašu laikā, trešajā reizē Parlamenta priekšsēdētājs var viņam aizliegt izteikties visā atlikušajā debašu laikā par šo jautājumu.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs, neierobežojot citas savas pilnvaras attiecībā uz disciplīnu, no sēžu stenogrammām var svītrot to deputātu uzstāšanās, kuri nav saņēmuši uzaicinājumu uzstāties vai kuri ir pārsnieguši viņiem atvēlēto uzstāšanās laiku.

4.   Runātāju var pārtraukt tikai Parlamenta priekšsēdētājs. Tomēr ar Parlamenta priekšsēdētāja atļauju runātājs var pārtraukt savu uzstāšanos, lai ļautu kādam citam deputātam, Komisijas vai Padomes pārstāvim uzdot jautājumu par kādu savas uzstāšanās punktu.

142. Pants

Uzstāšanās laika sadale

1.   Priekšsēdētāju konference var ierosināt, lai debatēs runātājiem iedala katram savu laiku. Par šo priekšlikumu Parlaments pieņem lēmumu bez debatēm.

2.   Uzstāšanās laiku sadala atbilstoši šādiem kritērijiem:

| a) | pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām; |
| --- | --- |

a)

pirmo uzstāšanās laika daļu sadala vienlīdzīgi visām politiskajām grupām;

| b) | otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās; |
| --- | --- |

b)

otro uzstāšanās laika daļu sadala politiskajām grupām proporcionāli deputātu skaitam tajās;

| c) | pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

c)

pie politiskajām grupām nepiederošajiem deputātiem piešķir kopumā tādu uzstāšanās laiku, kas ir aprēķināts, ņemot vērā katrai politiskajai grupai piešķirto laiku saskaņā ar a) un b) apakšpunktu.

3.   Ja vairākiem darba kārtības jautājumiem ir piešķirts kopējs uzstāšanās laiks, politiskās grupas paziņo Parlamenta priekšsēdētājam, cik daudz no tām piešķirtā laika tās paredz veltīt katram jautājumam. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina piešķirtā uzstāšanās laika ievērošanu.

4.   Uzstāšanās par sēdes protokolu, priekšlikumiem attiecībā uz procedūru, grozījumiem apstiprinātajā darba kārtības projektā vai grozījumiem darba kārtībā nepārsniedz vienu minūti.

5.   Komisijai un Padomei dod vārdu debatēs par ziņojumu uzreiz pēc tam, kad referents to ir nolasījis. Tomēr, ja notiek debates par Komisijas priekšlikumu, Parlamenta priekšsēdētājs aicina Komisijas pārstāvi vispirms ar to īsumā iepazīstināt, un, ja debates attiecas uz Padomes iesniegto tekstu, Parlamenta priekšsēdētājs var aicināt Padomi izteikties vispirms; šādos gadījumos referents uzstājas pēc tam. Padome un Komisija var izteikties vēlreiz, it īpaši, lai atbildētu uz deputātu paziņojumiem.

6.   Neskarot EK līguma 197. pantu, Parlamenta priekšsēdētājs cenšas vienoties ar Komisiju un Padomi par tām piemērotu uzstāšanās laika sadalījumu.

7.   Deputāti, kas nav izteikušies debatēs, ne biežāk kā vienu reizi sesijā var iesniegt rakstisku deklarāciju, kura nepārsniedz divsimt vārdus, un to pievieno debašu stenogrammai.

143. Pants

Runātāju saraksts

1.   Deputātus, kuri lūdz vārdu, ieraksta runātāju sarakstā pieteikšanās secībā.

2.   Parlamenta priekšsēdētājs dod vārdu un seko tam, lai runātāji pēc iespējas pārstāvētu dažādus politiskos uzskatus un izteiktos dažādās valodās.

3.   Tomēr pēc viņu pašu pieprasījuma vispirms var piešķirt vārdu atbildīgās komitejas referentam un politisko grupu priekšsēdētājiem, kas izsakās savas politiskās grupas vārdā, vai runātājiem, kuri viņus aizstāj.

4.   Tikai Parlamenta priekšsēdētājs var dot atļauju kādam izteikties par vienu un to pašu jautājumu vairāk nekā divas reizes.

Tomēr attiecīgo komiteju priekšsēdētājiem un referentiem pēc viņu pieprasījuma ļauj uzstāties tik ilgi, kā to nosaka Parlamenta priekšsēdētājs.

144. Pants

Vienu minūti ilgas uzstāšanās

Sesijas pirmajā sēdē Parlamenta priekšsēdētājs atvēl ne vairāk kā trīsdesmit minūtes, lai dotu vārdu deputātiem, kuri vēlas pievērst Parlamenta uzmanību kādam svarīgam politiskam jautājumam. Katram deputātam piešķirtais uzstāšanās laiks nepārsniedz vienu minūti. Parlamenta priekšsēdētājs var atļaut uzstāties citā laikā tajā pašā sesijā.

145. Pants

Personiski paziņojumi

1.   Deputātam, kurš lūdz vārdu, lai izteiktu personisku paziņojumu, to dod pēc tam, kad ir beigušās debates par izskatāmo darba kārtības jautājumu, vai tad, kad pieņem tās sēdes protokolu, uz kuru attiecas deputāta lūgums.

Runātājs izsakās nevis par lietas būtību, bet gan vienīgi atspēko debašu laikā par viņu izteiktās piezīmes vai viedokļus, kurus viņam piedēvē, vai precizē savus iepriekšējos izteikumus.

2.   Ja vien Parlaments nav nolēmis citādi, personiskie paziņojumi nedrīkst būt ilgāki kā trīs minūtes.

146. Pants

Kārtība sēžu zālē

1.   Parlamenta priekšsēdētājs aizrāda ikvienam, kurš traucē sēdes norisi.

2.   Atkārtotos gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs izsaka aizrādījumu, kuru ieraksta protokolā.

3.   Pēc vēl viena traucējuma Parlamenta priekšsēdētājs var izraidīt traucētāju no zāles uz visu atlikušo sēdes laiku. Ģenerālsekretārs ar sēžu zāles tehnisko darbinieku un vajadzības gadījumā ar Parlamenta drošības dienesta palīdzību nodrošina tūlītēju šāda disciplinārā soda piemērošanu.

147. Pants

Deputātu izraidīšana

1.   Ja kāds deputāts nopietni traucē sēdes norisi vai traucē Parlamenta darbu, Parlamenta priekšsēdētājs var pēc oficiāla brīdinājuma izteikšanas ierosināt, lai Parlaments nekavējoties vai vēlākais nākamās sesijas laikā balso par nopēluma izteikšanu šim deputātam, kurai automātiski seko tūlītēja izraidīšana no zāles un aizliegums apmeklēt sēdes divas līdz piecas dienas.

2.   Parlaments lemj par šī disciplinārā soda piemērošanu Parlamenta priekšsēdētāja norādītajā laikā vai nu tajā sēdē, kad ir notikuši attiecīgie pārkāpumi, vai, ja pārkāpumi izdarīti ārpus sēžu zāles, — kad Parlamenta priekšsēdētājs par to ir informēts, vai jebkurā gadījumā ne vēlāk kā nākamās sesijas laikā.

Attiecīgajam deputātam ir tiesības izteikties pirms Parlamenta balsojuma. Uzstāšanās laiks nedrīkst pārsniegt piecas minūtes.

3.   Balsojums par disciplināro sodu notiek ar elektronisko balsošanas iekārtu un bez debatēm. Saskaņā ar 149. panta 3. punktu un 160. panta 1. punktu iesniegtos pieprasījumus nepieņem.

148. Pants

Traucējumi sēdes darbā

Ja nekārtības traucē Parlamenta darbu, Parlamenta priekšsēdētājs, lai nodibinātu kārtību, uz zināmu laiku pārtrauc sēdes darbu vai to beidz. Ja Parlamenta priekšsēdētāja teiktajā neklausās, viņš atstāj savu vietu, un tas nozīmē, ka sēde ir pārtraukta. Sēdes darbu atsāk pēc Parlamenta priekšsēdētāja uzaicinājuma.

4. NODAĻA

KVORUMS UN BALSOŠANA

149. Pants

Kvorums

1.   Parlaments var apspriesties, noteikt darba kārtību un apstiprināt protokolu neatkarīgi no klātesošo deputātu skaita.

2.   Kvorums ir sasniegts, ja sēžu zālē ir viena trešā daļa no Parlamenta deputātiem.

3.   Balsojums ir spēkā neatkarīgi no balsotāju skaita, izņemot gadījumus, kad pēc vismaz trīsdesmit septiņu deputātu pirms balsošanas sākuma iesniegtā pieprasījuma Parlamenta priekšsēdētājs balsošanas laikā konstatē, ka nav kvoruma. Ja balsojums liecina, ka kvoruma nav, jautājumu iekļauj nākamās sēdes darba kārtībā.

Pieprasījumu konstatēt kvorumu var iesniegt vismaz trīsdesmit septiņi deputāti. Politiskās grupas vārdā iesniegts pieprasījums nav pieņemams.

Lai noteiktu balsošanas rezultātus, saskaņā ar 2. punktu jāņem vērā visi sēžu zālē klātesošie deputāti, un saskaņā ar 4. punktu — visi deputāti, kuri prasīja konstatēt kvorumu. Šim nolūkam nevar izmantot elektronisko balsošanas iekārtu. Sēžu zāles durvis nedrīkst būt aizvērtas.

Ja nav kvorumam vajadzīgā deputātu skaita, Parlamenta priekšsēdētājs balsošanas rezultātus neizziņo, bet paziņo, ka kvorums nav sasniegts.

Šī panta 3. punkta pēdējais teikums neattiecas uz priekšlikumiem attiecībā uz darba kārtību, bet tikai uz balsojumiem pēc būtības.

4.   Deputātus, kuri iesniedza pieprasījumu noteikt kvorumu, iekļauj klātesošo skaitā saskaņā ar 2. punktu pat tad, ja viņi ir atstājuši sēžu zāli.

5.   Ja ir klāt mazāk nekā trīsdesmit septiņi deputāti, Parlamenta priekšsēdētājs var pasludināt, ka nav kvoruma.

150. Pants

Grozījumu iesniegšana un to izklāsts

1.   Atbildīgā komiteja, politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var iesniegt grozījumus izskatīšanai plenārsēdē.

Grozījumus iesniedz rakstiski, un tos paraksta grozījumu iesniedzēji.

Ja iesniedz grozījumus normatīva rakstura dokumentiem 40. panta 1. punkta nozīmē, tiem var pievienot īsus pamatojumus. Iesniedzējs ir atbildīgs par pamatojumiem, un tos nevirza balsošanai.

2.   Neskarot 151. pantā noteiktos ierobežojumus, grozījuma mērķis var būt kādas teksta daļas grozīšana vai svītrošana, vārdu vai skaitļu pievienošana vai aizstāšana.

Šajā pantā un 151. pantā vārds “teksts” nozīmē rezolūcijas priekšlikumu, normatīvas rezolūcijas projektu, lēmuma priekšlikumu vai Komisijas priekšlikumu kopumā.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu iesniegšanas termiņus.

4.   Debašu laikā grozījumu iesniedzējs vai ikviens cits deputāts, kuru grozījumu iesniedzējs iecēlis par savu aizstājēju, var iepazīstināt ar grozījumiem.

5.   Ja grozījumu iesniedzējs grozījumu atsauc, to paziņo par spēkā neesošu, izņemot gadījumus, kad to uzreiz pārņem kāds cits deputāts.

6.   Ja vien Parlaments nav pieņēmis citu lēmumu, grozījumus izvirza balsošanai tikai tad, kad tie ir nodrukāti un izdalīti visās oficiālajās valodās. Šādu lēmumu nedrīkst pieņemt, ja vismaz trīsdesmit septiņi deputāti pret to iebilst.

Šim punktam pēc analoģijas piemēro 139. pantu.

Par komitejā mutiski izteiktiem grozījumiem var balsot, ja vien kāds no komitejas locekļiem neiebilst.

151. Pants

Grozījumu pieņemamība

1.   Grozījums nav pieņemams, ja:

| a) | tā saturs tieši neattiecas uz tekstu, kuram tas ir paredzēts kā grozījums; |
| --- | --- |

a)

tā saturs tieši neattiecas uz tekstu, kuram tas ir paredzēts kā grozījums;

| b) | tas paredz svītrot vai aizstāt tekstu kopumā; |
| --- | --- |

b)

tas paredz svītrot vai aizstāt tekstu kopumā;

| c) | tas paredz grozīt vairāk nekā vienu pantu vai punktu tekstā, uz kuru tas attiecas. Šis noteikums neattiecas uz kompromisa grozījumiem un uz grozījumiem, kuri paredz identiskus labojumus kādam atsevišķam izteicienam visā tekstā kopumā; |
| --- | --- |

c)

tas paredz grozīt vairāk nekā vienu pantu vai punktu tekstā, uz kuru tas attiecas. Šis noteikums neattiecas uz kompromisa grozījumiem un uz grozījumiem, kuri paredz identiskus labojumus kādam atsevišķam izteicienam visā tekstā kopumā;

| d) | atklājas, ka vismaz vienā no oficiālajām valodām tā teksta redakcija, uz kuru attiecas grozījums, neprasa izdarīt grozījumus; šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar ieinteresētajām personām meklē piemērotu lingvistisku risinājumu. |
| --- | --- |

d)

atklājas, ka vismaz vienā no oficiālajām valodām tā teksta redakcija, uz kuru attiecas grozījums, neprasa izdarīt grozījumus; šādā gadījumā Parlamenta priekšsēdētājs kopā ar ieinteresētajām personām meklē piemērotu lingvistisku risinājumu.

2.   Grozījumu pasludina par spēkā neesošu, ja tas ir pretrunā ar iepriekš pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz to pašu tekstu tā paša balsojuma laikā.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību.

Parlamenta priekšsēdētājs saskaņā ar 3. punktu lemj par grozījumu pieņemamību, balstoties ne tikai uz šī panta 1. un 2. punktu, bet arī uz Reglamenta noteikumiem kopumā.

4.   Politiskā grupa var iesniegt rezolūcijas priekšlikumu ar mērķi aizstāt nenormatīvas rezolūcijas projektu, kas ir ietverts komitejas ziņojumā.

Šādā gadījumā politiskā grupa nevar iesniegt grozījumus atbildīgās komitejas iesniegtajam rezolūcijas projektam. Politiskās grupas iesniegtais rezolūcijas priekšlikums nedrīkst būt garāks par atbildīgās komitejas iesniegto priekšlikumu. To bez grozījumiem iesniedz Parlamentam apstiprināšanai vienā balsojumā.

152. Pants

Balsošanas kārtība

1.   Balsošanai par ziņojumiem Parlaments piemēro šādu kārtību:

| a) | pirmkārt balso par iespējamiem grozījumiem tekstā, uz kuru attiecas atbildīgās komitejas ziņojums; |
| --- | --- |

a)

pirmkārt balso par iespējamiem grozījumiem tekstā, uz kuru attiecas atbildīgās komitejas ziņojums;

| b) | tad balso par tekstu ar iespējamiem grozījumiem kopumā; |
| --- | --- |

b)

tad balso par tekstu ar iespējamiem grozījumiem kopumā;

| c) | pēc tam balso par rezolūcijas priekšlikuma vai normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem; |
| --- | --- |

c)

pēc tam balso par rezolūcijas priekšlikuma vai normatīvās rezolūcijas projekta grozījumiem;

| d) | visbeidzot balso kopumā par rezolūcijas priekšlikumu vai normatīvās rezolūcijas projektu (galīgais balsojums).
  Parlaments nebalso par paskaidrojumu, kas ietverts ziņojumā. |
| --- | --- |

d)

visbeidzot balso kopumā par rezolūcijas priekšlikumu vai normatīvās rezolūcijas projektu (galīgais balsojums).

Parlaments nebalso par paskaidrojumu, kas ietverts ziņojumā.

2.   Otrajā lasījumā piemēro šādu kārtību:

| a) | ja nav priekšlikuma noraidīt vai grozīt Padomes kopējo nostāju, to pieņem saskaņā ar 67. pantu; |
| --- | --- |

a)

ja nav priekšlikuma noraidīt vai grozīt Padomes kopējo nostāju, to pieņem saskaņā ar 67. pantu;

| b) | par priekšlikumu noraidīt kopējo nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem (61. panta 1. punkts); |
| --- | --- |

b)

par priekšlikumu noraidīt kopējo nostāju balso pirms balsošanas par citiem grozījumiem (61. panta 1. punkts);

| c) | ja ir iesniegti vairāki kopējās nostājas grozījumi, par tiem balso tādā secībā, kā noteikts 155. pantā; |
| --- | --- |

c)

ja ir iesniegti vairāki kopējās nostājas grozījumi, par tiem balso tādā secībā, kā noteikts 155. pantā;

| d) | kad Parlaments ir sācis balsošanu ar mērķi grozīt kopējo nostāju, papildu balsojums par tekstu kopumā var notikt tikai saskaņā ar 61. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

d)

kad Parlaments ir sācis balsošanu ar mērķi grozīt kopējo nostāju, papildu balsojums par tekstu kopumā var notikt tikai saskaņā ar 61. panta 2. punktu.

3.   Trešajā lasījumā piemēro 65. pantā noteikto kārtību.

4.   Kad notiek balsošana par normatīviem tekstiem un nenormatīviem rezolūciju priekšlikumiem, vispirms balso par būtiskajiem punktiem, pēc tam — par norādēm un apsvērumiem. Grozījumi, kas ir pretrunā ar iepriekš notikušu balsojumu, nav spēkā.

5.   Balsošanas laikā var izteikties vienīgi referents, lai īsumā izklāstītu komitejas nostāju attiecībā uz grozījumiem, par kuriem balso.

153. Pants

Vienāds balsu sadalījums

1.   Ja balsojumā, kas noticis saskaņā ar 152. panta 1. punkta b) vai d) apakšpunktu, ir vienāds balsu sadalījums, visu tekstu kopumā nodod atpakaļ komitejai. Šo procedūru piemēro arī balsojumiem saskaņā ar 3. un 7. pantu un galīgajiem balsojumiem saskaņā ar 177. un 188. pantu, ar to saprotot, ka attiecībā uz pēdējiem diviem pantiem jautājumu nodod atpakaļ Priekšsēdētāju konferencei.

2.   Ja ir vienāds balsu sadalījums, balsojot par darba kārtību kopumā (132. pants), par protokolu kopumā (172. pants) vai par tekstu, kurš ir iesniegts balsošanai pa daļām saskaņā ar 157. pantu, uzskata, ka teksts ir pieņemts.

3.   Neskarot pantus, kuros ir prasība par kvalificētu balsu vairākumu, visos pārējos gadījumos, kad ir vienāds balsu sadalījums, uzskata, ka teksts vai priekšlikums ir noraidīts.

154. Pants

Balsošanas pamatprincipi

1.   Balsošana par ziņojumiem notiek pēc atbildīgās komitejas ieteikuma. Šī komiteja var uzticēt šo uzdevumu priekšsēdētājam un referentam.

2.   Komiteja var ieteikt, lai balsošana notiktu par visiem grozījumiem kopumā vai par dažiem no tiem, kā arī ieteikt tos pieņemt, noraidīt vai pasludināt par spēka neesošiem.

Komiteja var arī ierosināt kompromisa grozījumus.

3.   Ja komiteja ierosina par attiecīgajiem grozījumiem balsot kopumā, to dara vispirms.

4.   Ja tā ierosina kompromisa grozījumus, par tiem balso vispirms.

5.   Ja par kādu grozījumu prasa balsojumu pēc saraksta, par to balso atsevišķi.

6.   Balsošana pa daļām nav pieņemama, ja notiek balsošana kopumā vai par kompromisa grozījumu.

155. Pants

Balsošanas kārtība par grozījumiem

1.   Grozījumi ir prioritāri attiecībā pret tekstu, uz kuru tie attiecas, un par tiem balso pirms balsošanas par tekstu.

2.   Ja divi vai vairāki grozījumi, kas attiecas uz vienu un to pašu teksta daļu, ir savstarpēji izslēdzoši, vispirms balso par to, kurš visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta. Ja šo grozījumu pieņem, tad pārējos noraida. Ja šo grozījumu noraida, tad balso par nākamo grozījumu prioritātes secībā, un tā pēc kārtas par katru nākamo grozījumu. Ja rodas šaubas, kuram grozījumam piešķirt prioritāti, lēmumu pieņem Parlamenta priekšsēdētājs. Ja noraida visus grozījumus, uzskata, ka ir pieņemts sākotnējais teksts, izņemot gadījumus, kad noteiktajā termiņā prasa atsevišķu balsojumu.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai vispirms sākotnējo tekstu vai arī izvirzīt balsošanai grozījumus, kas vismazāk atšķiras no sākotnējā teksta, pirms grozījumiem, kas visvairāk atšķiras no sākotnējā teksta.

Ja kāds no šiem diviem grozījumiem iegūst balsu vairākumu, tad visi pārējie attiecībā uz to pašu tekstu iesniegtie grozījumi zaudē spēku.

4.   Izņēmuma gadījumos pēc Parlamenta priekšsēdētāja priekšlikuma var balsot par grozījumiem, kas ir iesniegti pēc debašu beigām, ja tie ir kompromisa grozījumi vai ja ir radušās tehniskas problēmas. Lai tos virzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana.

Saskaņā ar 151. panta 3. punktu Parlamenta priekšsēdētājs lemj par grozījumu pieņemamību. Attiecībā uz kompromisa grozījumiem, kas ir iesniegti pēc debašu beigām saskaņā ar 155. panta 4. punktu, Parlamenta priekšsēdētājs lemj par to pieņemamību, katru gadījumu izskatot atsevišķi, un pārliecinās par šo grozījumu kompromisa raksturu.

| — | kompromisa grozījumi parasti nevar attiekties uz tām teksta daļām, kurām nav iesniegti grozījumi pirms grozījumu iesniegšanas termiņa beigām, |
| --- | --- |

—

kompromisa grozījumi parasti nevar attiekties uz tām teksta daļām, kurām nav iesniegti grozījumi pirms grozījumu iesniegšanas termiņa beigām,

| — | kompromisa grozījumus parasti iesniedz politiskās grupas, attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vai referenti, vai arī citu grozījumu iesniedzēji, |
| --- | --- |

—

kompromisa grozījumus parasti iesniedz politiskās grupas, attiecīgo komiteju priekšsēdētāji vai referenti, vai arī citu grozījumu iesniedzēji,

| — | ja ir iesniegti kompromisa grozījumi, pārējos par to pašu jautājumu iesniegtos grozījumus parasti atsauc. |
| --- | --- |

—

ja ir iesniegti kompromisa grozījumi, pārējos par to pašu jautājumu iesniegtos grozījumus parasti atsauc.

Vienīgi Parlamenta priekšsēdētājs var ierosināt ņemt vērā kompromisa grozījumus. Lai šādu grozījumu izvirzītu balsošanai, Parlamenta priekšsēdētājam jāsaņem Parlamenta piekrišana, vaicājot, vai Parlamentam nav iebildumu, ka notiek balsošana par kompromisa grozījumu. Ja Parlamentam ir iebildumi, tas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu.

5.   Ja atbildīgā komiteja ir iesniegusi grozījumu kopumu tekstam, uz kuru attiecas ziņojums, Parlamenta priekšsēdētājs tos izvirza balsošanai kopumā, izņemot gadījumus, ja politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti prasa atsevišķu balsojumu vai arī ja ir iesniegti citi grozījumi.

6.   Parlamenta priekšsēdētājs var izvirzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, ja tie ir papildinoši. Šādā gadījumā viņš ievēro 5. punktā noteikto procedūru. Šādu grozījumu iesniedzēji var ierosināt grozījumus kopumā, ja tie ir papildinoši.

7.   Ja pieņem vai noraida kādu konkrētu grozījumu, Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt virzīt balsošanai kopumā citus grozījumus, kuru saturs vai mērķi ir līdzīgi. Pirms tam Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt Parlamenta piekrišanu.

Šādu grozījumu kopums var attiekties uz dažādām sākotnējā teksta daļām.

8.   Par diviem vai vairākiem identiskiem grozījumiem, kurus iesnieguši dažādi iesniedzēji, balso kā par vienu grozījumu.

156. Pants

Plenārsēdes laikā iesniegto grozījumu izskatīšana komitejās

Ja kādam ziņojumam ir iesniegti vairāk nekā piecdesmit grozījumi izskatīšanai plenārsēdē, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var lūgt, lai komiteja sasauc sanāksmi to izskatīšanai. Ja šajā posmā viena desmitā daļa komitejas locekļu nav nobalsojusi par šo grozījumu, to balsošanai plenārsēdē neizvirza.

157. Pants

Balsošana pa daļām

1.   Politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var prasīt balsošanu pa daļām, ja teksts, par kuru jābalso, satur vairākus noteikumus, ja tas attiecas uz vairākiem jautājumiem vai arī ja to var sadalīt vairākās daļās, kurām katrai ir sava loģiskā nozīme vai sava normatīvā vērtība.

2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs nav noteicis citu termiņu, šāds pieprasījums jāiesniedz iepriekšējās dienas vakarā pirms balsošanas. Parlamenta priekšsēdētājs pieņem lēmumu par šādu pieprasījumu.

158. Pants

Balsstiesības

Balsstiesības ir personiskas tiesības.

Deputāti balso individuāli un personiski.

Jebkuru šī panta noteikumu pārkāpumu uzskata par nopietnu sēdes darba traucējumu 147. panta 1. punkta nozīmē, un tam būs minētajā pantā noteiktās juridiskas sekas.

159. Pants

Balsošana

1.   Parasti Parlamentā balso, paceļot roku.

2.   Ja Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka rezultāts ir apšaubāms, Parlaments balso ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību. Ja iekārta ir bojāta, deputāti balso, pieceļoties kājās vai paliekot sēžam.

3.   Balsošanas rezultātus protokolē.

160. Pants

Balsošana pēc saraksta

1.   Papildus gadījumiem, kas noteikti 99. panta 4. punktā un 100. panta 5. punktā, pēc saraksta balso tad, ja politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti par to ir iesnieguši rakstisku pieprasījumu iepriekšējā vakarā pirms balsošanas, izņemot gadījumus, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir noteicis citu termiņu.

2.   Balsošana pēc saraksta notiek alfabētiskā secībā, sākot ar tā deputāta vārdu, kuru noteic lozējot. Parlamenta priekšsēdētājs balso pēdējais.

Balsojot skaļi jāpasaka “par”, “pret” vai “atturos”. Lai pieņemtu vai noraidītu grozījumu, uzskaita tikai “par” un “pret” nodotās balsis. Parlamenta priekšsēdētājs apstiprina nodoto balsu skaitu un paziņo balsošanas rezultātus.

Balsošanas rezultātus ieraksta sēdes protokolā. Balsotāju sarakstus sastāda katrai politiskajai grupai deputātu uzvārdu alfabētiskā secībā, norādot, kā katrs deputāts balsojis.

161. Pants

Elektroniskā balsošana

1.   Parlamenta priekšsēdētājs var jebkurā brīdī nolemt, ka 159., 160. un 162. pantā noteiktā balsošana notiks ar elektroniskās balsošanas iekārtas palīdzību.

Ja balsošana ar elektroniskās balsošanas iekārtu tehnisku iemeslu dēļ nav iespējama, balsošana notiek saskaņā ar 159. pantu, 160. panta 2. punktu vai 162. pantu.

Elektroniskās balsošanas iekārtas izmantošanas tehniskos noteikumus nosaka Prezidija izdoti norādījumi.

2.   Ja notiek elektroniskā balsošana, protokolē tikai balsošanas skaitlisko rezultātu.

Tomēr, ja prasa balsošanu pēc saraksta saskaņā ar 160. panta 1. punktu, sēdes protokolā ieraksta balsošanas rezultātus ar katras politiskās grupas balsojušo deputātu sarakstu alfabētiskā secībā.

3.   Balsošana pēc saraksta notiek saskaņā ar 160. panta 2. punktu, ja to prasa klātesošo deputātu vairākums. Lai noskaidrotu, vai šis nosacījums ir izpildīts, var izmantot šī panta 1. punktā norādīto paņēmienu.

162. Pants

Aizklātā balsošana

1.   Neierobežojot 12. panta 1. punkta, 177. panta 1. punkta un 182. panta 2. punkta otrās daļas piemērošanu, par kandidatūrām balso aizklāti.

Uzskaitot nodotās balsis, ņem vērā vienīgi tās vēlēšanu zīmes, uz kurām ir amatam izvirzīto deputātu vārdi.

2.   Jebkurš balsojums var notikt aizklāti, ja to prasa vismaz viena piektā daļa no Parlamenta deputātiem. Šāds pieprasījums jāiesniedz pirms balsošanas sākuma.

3.   Pieprasījums balsot aizklāti ir prioritārs attiecībā pret balsošanu pēc saraksta.

4.   Aizklātajā balsošanā nodotās balsis skaita divi līdz seši balsu skaitītāji, kurus izlozē no deputātu vidus.

Ja balsošana notiek saskaņā ar 1. punktu, kandidāti nevar skaitīt balsis.

To deputātu vārdus, kuri piedalījās aizklātā balsošanā, reģistrē tās sēdes protokolā, kuras laikā notika šī balsošana.

163. Pants

Balsojuma skaidrojums

1.   Kad ir beigušās vispārējās debates, ikviens deputāts par galīgo balsojumu var sniegt mutisku skaidrojumu, kas nepārsniedz vienu minūti, vai iesniegt rakstisku skaidrojumu, kurš nav garāks par divsimt vārdiem un kuru iekļauj sēžu stenogrammā.

Politiskā grupa var sniegt balsojuma skaidrojumu, kas nepārsniedz divas minūtes.

Tiklīdz sāk lasīt pirmo skaidrojumu, vairs nepieņem nevienu lūgumu sniegt balsojuma skaidrojumu.

Balsojuma skaidrojumu pieņem attiecībā uz galīgo balsojumu par visiem Parlamentam iesniegtajiem jautājumiem. Termins “galīgais balsojums” neattiecas uz balsojuma veidu, bet nozīmē to, ka par attiecīgo jautājumu vairs neseko neviens cits balsojums.

2.   Balsojuma skaidrojumus nepieņem, ja balso par procedūras jautājumiem.

3.   Ja saskaņā ar 131. pantu Parlamenta darba kārtībā iekļauj Komisijas priekšlikumu vai ziņojumu, deputāti var iesniegt rakstiskus balsojuma skaidrojumus saskaņā ar 1. punktu.

Mutiskiem vai rakstiskiem balsojuma skaidrojumiem tieši jāattiecas uz tekstu, par kuru balso.

164. Pants

Balsojuma apstrīdēšana

1.   Pirms katras balsošanas Parlamenta priekšsēdētājs paziņo, ka balsošana ir sākusies, un pēc balsošanas — ka tā ir beigusies.

2.   Tiklīdz Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir sākusies, tikai viņš var izteikties, pirms viņš nav paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

3.   Norādīt uz Reglamenta neievērošanu attiecībā uz balsojumu spēkā esamību var pēc tam, kad Parlamenta priekšsēdētājs ir paziņojis, ka balsošana ir beigusies.

4.   Pēc tam, kad ir paziņoti rezultāti balsošanai ar paceltu roku, var prasīt balsošanas rezultātu pārbaudi ar elektroniskās balsošanas iekārtu.

5.   Parlamenta priekšsēdētājs lemj, vai paziņotie rezultāti ir spēkā. Viņa lēmums ir galīgs.

5. NODAĻA

DEPUTĀTU UZSTĀŠANĀS PAR PROCEDŪRAS JAUTĀJUMIEM

165. Pants

Priekšlikumi attiecībā uz darba kārtību

1.   Pirmkārt dod vārdu par šādiem priekšlikumiem attiecībā uz darba kārtību:

| a) | par jautājuma nepieņemamību (167. pants); |
| --- | --- |

a)

par jautājuma nepieņemamību (167. pants);

| b) | par nodošanu atpakaļ komitejai (168. pants); |
| --- | --- |

b)

par nodošanu atpakaļ komitejai (168. pants);

| c) | par debašu slēgšanu (169. pants); |
| --- | --- |

c)

par debašu slēgšanu (169. pants);

| d) | par debašu vai balsošanas atlikšanu (170. pants); |
| --- | --- |

d)

par debašu vai balsošanas atlikšanu (170. pants);

| e) | par sēdes pārtraukšanu vai slēgšanu (171. pants). |
| --- | --- |

e)

par sēdes pārtraukšanu vai slēgšanu (171. pants).

Par šiem priekšlikumiem var izteikties tikai ierosinātājs, viens runātājs par un viens runātājs pret priekšlikumu, kā arī atbildīgās komitejas priekšsēdētājs vai referents.

2.   Uzstāšanās laiks ir viena minūte.

166. Pants

Reglamenta neievērošana

1.   Deputātam var dot vārdu, lai viņš pievērstu Parlamenta priekšsēdētāja uzmanību tam, ka nav ievērots Reglaments. Uzstāšanās sākumā deputāts norāda, uz kuru Reglamenta pantu viņš atsaucas.

2.   Lūgumi dot vārdu par Reglamenta neievērošanu ir prioritāri attiecībā pret citiem lūgumiem dot vārdu.

3.   Uzstāšanās laiks ir viena minūte.

4.   Ja kāds deputāts norāda uz Reglamenta neievērošanu, Parlamenta priekšsēdētājs nekavējoties pieņem lēmumu saskaņā ar Reglamenta noteikumiem un to paziņo uzreiz pēc tam, kad šis jautājums ir izvirzīts. Par šo lēmumu nebalso.

5.   Izņēmuma gadījumos Parlamenta priekšsēdētājs var paziņot, ka savu lēmumu darīs zināmu vēlāk, taču ne vēlāk kā divdesmit četru stundu laikā pēc norādījuma par Reglamenta neievērošanu. Ja lēmuma pieņemšana ir atlikta, iesāktās debates nav jāatliek. Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu atbildīgajai komitejai.

167. Pants

Jautājuma nepieņemamība

1.   Kad sākas debates par kādu no darba kārtības jautājumiem, var ierosināt izskatīt šī jautājuma nepieņemamību. Par šo priekšlikumu balso nekavējoties.

Par nodomu ierosināt kāda jautājuma nepieņemamības izskatīšanu Parlamenta priekšsēdētājam paziņo vismaz divdesmit četras stundas iepriekš, un Parlamenta priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments nekavējoties pāriet pie nākamā darba kārtības jautājuma.

168. Pants

Nodošana atpakaļ komitejai

1.   Kad apstiprina darba kārtību vai pirms debašu sākšanas politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var prasīt, lai jautājumu nodod atpakaļ komitejai.

Par nodomu prasīt nodošanu atpakaļ komitejai paziņo Parlamenta priekšsēdētājam vismaz divdesmit četras stundas iepriekš, un viņš par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

2.   Politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var prasīt nodošanu atpakaļ komitejai pirms balsošanas vai tās laikā. Par šādu pieprasījumu balso nekavējoties.

3.   Pieprasījumu nodot atpakaļ komitejai var iesniegt tikai vienu reizi katrā no šīs procedūras dažādajiem posmiem.

4.   Ja jautājumu nodod atpakaļ komitejai, debates par šo jautājumu pārtrauc.

5.   Parlaments var noteikt termiņu, kad komitejai jāiesniedz savi secinājumi.

169. Pants

Debašu slēgšana

1.   Priekšsēdētājs var ierosināt un politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var prasīt, lai debates beidz, pirms ir izteikušies visi runātāji, kas ir pieteikušies debatēm. Par šo priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties.

2.   Ja šo priekšlikumu vai pieprasījumu pieņem, debatēs var izteikties tikai viens pārstāvis no tām politiskajām grupām, kuras vēl nav izteikušās.

3.   Pēc tam, kad ir izteikušies 2. punktā minētie deputāti, debates beidz, un Parlaments sāk balsošanu par apspriežamo jautājumu, izņemot gadījumus, kad laiks balsošanai ir iepriekš noteikts.

4.   Ja priekšlikumu vai pieprasījumu beigt debates noraida, tikai priekšsēdētājs to var vēlreiz ierosināt šo pašu debašu laikā.

170. Pants

Debašu vai balsošanas atlikšana

1.   Sākoties debatēm par kādu no darba kārtības jautājumiem, politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt debates līdz kādam noteiktam laikam. Par šo priekšlikumu balso nekavējoties.

Par nodomu ierosināt debašu atlikšanu paziņo priekšsēdētājam vismaz divdesmit četras stundas iepriekš, un priekšsēdētājs par to nekavējoties ziņo Parlamentam.

2.   Ja šo priekšlikumu pieņem, Parlaments pāriet pie nākamā darba kārtības jautājuma. Atliktās debates atsāk noteiktajā laikā.

3.   Ja priekšlikumu noraida, to nevar vēlreiz ierosināt tās pašas sesijas laikā.

4.   Pirms balsošanas vai balsošanas laikā politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var iesniegt priekšlikumu atlikt balsošanu. Par šādu priekšlikumu balso nekavējoties.

Parlamenta lēmumā atlikt debates uz vēlāku sesiju jānorāda, kuras sesijas darba kārtībā debates jāiekļauj, ņemot vērā to, ka attiecīgās sesijas darba kārtību sastāda saskaņā ar Reglamenta 130. un 132. pantu.

171. Pants

Sēdes pārtraukšana vai slēgšana

Sēdi var pārtraukt vai slēgt debašu vai balsošanas laikā, ja tā nolemj Parlaments pēc priekšsēdētāja priekšlikuma vai pēc politiskās grupas vai vismaz trīsdesmit septiņu deputātu pieprasījuma. Par šo priekšlikumu vai pieprasījumu balso nekavējoties.

6. NODAĻA

PARLAMENTA DARBA PUBLISKUMS

172. Pants

Protokols

1.   Katras sēdes protokolu ar Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem un runātāju vārdiem izdala vismaz pusstundu pirms nākamās pēcpusdienas sēdes sākuma.

Likumdošanas procedūrā par “lēmumiem” uzskata arī visus Parlamenta pieņemtos grozījumus, arī tad, ja saskaņā ar 52. panta 1. punktu noraida Komisijas priekšlikumu vai saskaņā ar 61. panta 3. punktu noraida Padomes kopējo nostāju.

Parlamenta pieņemtos tekstus izdala atsevišķi. Ja Parlamenta pieņemtajos normatīvajos tekstos ir grozījumi, publicē konsolidēto tekstu.

2.   Katras pēcpusdienas sēdes sākumā priekšsēdētājs iesniedz Parlamentam apstiprināšanai iepriekšējās sēdes protokolu.

3.   Ja protokolu apstrīd, vajadzības gadījumā Parlaments lemj, vai ņemt vērā pieprasītos grozījumus. Uzstāšanās laiks, lai izteiktos par protokolu, ir viena minūte.

4.   Protokolu paraksta Parlamenta priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs, un to glabā Parlamenta arhīvā. Protokolu viena mēneša laikā publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

173. Pants

Stenogramma

1.   Katras sēdes debašu stenogrammu raksta visās oficiālajās valodās.

2.   Runātāji nosūta savu runu tekstus uz sekretariātu ne vēlāk kā nākamajā dienā pēc to saņemšanas.

3.   Stenogrammu publicē kā pielikumu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

VII SADAĻA

KOMITEJAS UN DELEGĀCIJAS

1. NODAĻA

IZVEIDE UN KOMPETENCES

174. Pants

Pastāvīgo komiteju izveide

Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments izveido pastāvīgās komitejas, kuru kompetences ir noteiktas Reglamenta pielikumā (15). Šo komiteju locekļus ievēlē jaunievēlētā Parlamenta pirmajā sesijā un pārvēlē pēc divarpus gadiem.

Pastāvīgo komiteju kompetences var noteikt citā dienā nekā tajā, kad komiteju izveido.

175. Pants

Pagaidu komiteju izveide

Pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma Parlaments var jebkurā laikā izveidot pagaidu komitejas, kuru kompetences, sastāvu un pilnvaru laiku nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi; šo komiteju pilnvaru laiks nevar būt ilgāks par divpadsmit mēnešiem, izņemot gadījumus, kad pēc šī termiņa beigām Parlaments to pagarina.

Ja pagaidu komiteju kompetences, sastāvu un pilnvaru termiņu nosaka, pieņemot lēmumu par to izveidi, tas nozīmē, ka Parlaments šīs kompetences vēlāk nevar mainīt, to loku ierobežojot vai paplašinot.

176. Pants

Izmeklēšanas komitejas

1.   Parlaments pēc deputātu ceturtās daļas pieprasījuma var izveidot izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu gadījumus, kad ir aizdomas par to, ka, piemērojot Kopienu tiesības, Eiropas Kopienu iestāde vai struktūra, kādas dalībvalsts valsts pārvaldes iestāde vai persona, kuru Kopienu tiesības pilnvaro tās īstenot, ir izdarījusi pārkāpumu vai pieļāvusi kļūdu pārvaldē

Lēmumu par izmeklēšanas komitejas izveidi viena mēneša laikā publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. Turklāt Parlaments dara visu vajadzīgo, lai šo lēmumu darītu pēc iespējas plašāk zināmu.

2.   Izmeklēšanas komitejas darbības veidu reglamentē šī reglamenta noteikumi, kas attiecas uz komitejām, izņemot īpašos noteikumus, kurus nosaka šis pants un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmums par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (16), kurš pievienots Reglamentam.

3.   Pieprasījumā izveidot izmeklēšanas komiteju jānorāda izmeklēšanas mērķis un jāsniedz sīki izstrādāts pieprasījuma pamatojums. Parlaments pēc Priekšsēdētāju konferences priekšlikuma pieņem lēmumu par šādas komitejas izveidi un, ja šāds lēmums ir pieņemts, tad lemj par tās sastāvu saskaņā ar 177. panta noteikumiem.

4.   Izmeklēšanas komiteja savu darbu beidz, kad tā ir iesniegusi ziņojumu ne vēlāk kā divpadsmit mēnešus pēc tās izveidošanas. Parlaments var šo termiņu pagarināt divas reizes par trim mēnešiem.

Komitejā balsstiesības ir tās pilntiesīgajiem locekļiem vai viņu prombūtnes laikā — viņu pastāvīgajiem aizstājējiem.

5.   Izmeklēšanas komiteja ievēlē priekšsēdētāju un divus vietniekus, kā arī ieceļ vienu vai vairākus referentus. Turklāt komiteja var uzdot īpašus darbus vai uzdevumus vai uzticēt pienākumus saviem locekļiem, kuri tai sniedz sīku atskaiti.

Sanāksmju starplaikā steidzamos vai vajadzības gadījumos komitejas birojs īsteno komitejas pilnvaras, kuras apstiprina nākamās sanāksmes laikā.

6.   Ja izmeklēšanas komiteja uzskata, ka nav ievērotas kādas no tās tiesībām, tā ierosina Parlamenta priekšsēdētājam veikt attiecīgus pasākumus.

7.   Izmeklēšanas komiteja var vērsties pie 2. punktā minētā lēmuma 3. pantā uzskaitītajām iestādēm vai personām, lai tās uzklausītu vai saņemtu dokumentus.

Kopienas iestāžu un struktūrvienību deputātu un ierēdņu ceļa un uzturēšanās izdevumus sedz Kopienas iestādes un struktūrvienības. Ceļa un uzturēšanās izdevumus pārējām personām, kuras sniedz liecības izmeklēšanas komitejā, Eiropas Parlaments atmaksā saskaņā ar noteikumiem par speciālistu uzklausīšanu.

Visas personas, kuras izmeklēšanas komiteja ir uzaicinājusi sniegt liecību, var atsaukties uz tām tiesībām, kuras tām būtu kā lieciniekiem tiesā savā valstī. Par šīm tiesībām uzaicinātā persona ir jāinformē, pirms viņa sniedz liecību komitejai.

Attiecībā uz valodu lietošanu komiteja piemēro 138. panta noteikumus. Tomēr komitejas birojs:

| — | var noteikt, ka mutisko tulkošanu sniegs tikai tajās oficiālajās valodās, kurās runā komitejas darbā iesaistītie, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs konfidencialitātes apsvērumu dēļ, un |
| --- | --- |

—

var noteikt, ka mutisko tulkošanu sniegs tikai tajās oficiālajās valodās, kurās runā komitejas darbā iesaistītie, ja tā uzskata, ka tas vajadzīgs konfidencialitātes apsvērumu dēļ, un

| — | attiecībā uz saņemto dokumentu rakstisko tulkošanu pieņem tādus lēmumus, lai varētu veikt savu darbu efektīvi un ātri, ievērojot vajadzīgo slepenību un konfidencialitāti. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz saņemto dokumentu rakstisko tulkošanu pieņem tādus lēmumus, lai varētu veikt savu darbu efektīvi un ātri, ievērojot vajadzīgo slepenību un konfidencialitāti.

8.   Izmeklēšanas komitejas priekšsēdētājs kopā ar biroju nodrošina darbības slepenības vai konfidencialitātes ievērošanu un to pienācīgi dara zināmu komitejas locekļiem.

Tāpat priekšsēdētājs nepārprotami atsaucas uz iepriekšminētā lēmuma 2. panta 2. punkta noteikumiem. Piemēro Reglamenta VII pielikuma A daļas noteikumus.

9.   Nosūtītos slepenos vai konfidenciālos dokumentus izskata ar tādiem tehniskiem līdzekļiem, kas nodrošina, ka tie ir personiski pieejami tikai tiem komitejas locekļiem, kuru pienākumos ietilpst to izskatīšana. Minētie komitejas locekļi svinīgi apņemas citām personām liegt piekļuvi slepenai vai konfidenciālai informācijai šī panta nozīmē un šo informāciju izmantot, vienīgi lai sagatavotu ziņojumu izmeklēšanas komitejas vajadzībām. Sanāksmes notiek telpās, kuras ir aprīkotas tā, lai nepiederošas personas nevar noklausīties to norisi.

10.   Kad izmeklēšanas komiteja ir beigusi darbu, tā iesniedz Parlamentam ziņojumu par paveikto; ja vajadzīgs, ziņojumam pievieno mazākuma viedokli saskaņā ar 148. panta nosacījumiem. Šo ziņojumu publicē.

Pēc izmeklēšanas komitejas pieprasījuma Parlaments rīko debates par šo ziņojumu sesijā pēc ziņojuma iesniegšanas.

Komiteja var iesniegt Parlamentam arī ieteikuma projektu, kas adresēts Eiropas Kopienu iestādēm vai struktūrvienībām vai arī dalībvalstīm.

11.   Parlamenta priekšsēdētājs uzdod VI pielikuma nozīmē atbildīgajai komitejai pārbaudīt izmeklēšanas komitejas ziņojumā doto norādījumu izpildi un vajadzības gadījumā par to sagatavot ziņojumu. Viņš veic jebkuras citas darbības, kuras uzskata par vajadzīgām, lai praktiski piemērotu komitejas secinājumus.

Grozījumi saskaņā ar 177. panta 2. punktu iespējami tikai Priekšsēdētāju konferences priekšlikumam par izmeklēšanas komitejas sastāvu (3. punkts).

Grozījumus nevar iesniegt par izmeklēšanas mērķi, kā to definējusi ceturtā daļa Parlamenta deputātu (3. punkts), un par 4. punktā noteikto termiņu.

177. Pants

Komiteju sastāvs

1.   Komiteju un izmeklēšanas komiteju locekļus ievēlē pēc tam, kad politiskā grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti ir izvirzījuši kandidātus. Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus. Komitejas sastāvam pēc iespējas jāatspoguļo Parlamenta sastāvs.

Ja kāds deputāts pāriet no vienas politiskās grupas uz citu, viņš saglabā amatu parlamentārajās komitejās uz atlikušo divarpus gadus ilgo pilnvaru laiku. Tomēr, ja deputāta pāriešana uz citu politisko grupu izjauc dažādo politisko uzskatu taisnīgu pārstāvību komitejā, Priekšsēdētāju konference saskaņā ar 1. punkta otrajā teikumā noteikto procedūru iesniedz priekšlikumus par komitejas sastāvu, ciktāl ir garantētas attiecīgā deputāta individuālās tiesības.

2.   Priekšsēdētāju konferences priekšlikumu grozījumi ir pieņemami, ja tos iesniedz vismaz trīsdesmit septiņi deputāti. Par šiem grozījumiem Parlaments balso aizklāti.

3.   Uzskata, ka ir ievēlēti tie deputāti, kuru vārdi ir minēti Priekšsēdētāju konferences priekšlikumos, ko var grozīt saskaņā ar 2. punktu.

4.   Ja Priekšsēdētāju konferences noteiktajā termiņāpolitiskā grupa nav pieteikusi kandidatūras izmeklēšanas komitejai saskaņā ar 1. pantu, Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam tikai tās kandidatūras, kuras ir pieteiktas šajā termiņā.

5.   Brīvajās komitejas vietās Priekšsēdētāju konference var uz laiku iecelt deputātus ar viņu piekrišanu un ņemot vērā 1. punkta noteikumus.

6.   Šīs izmaiņas nākamajā sēdē iesniedz Parlamentam ratificēšanai.

178. Pants

Aizstājēji

1.   Politiskās grupas un pie grupām nepiederoši deputāti katrā komitejā var iecelt tikpat pastāvīgo aizstājēju, cik tās pilntiesīgo locekļu, kuri komitejā pārstāv dažādas politiskās grupas un pie grupām nepiederošos deputātus. Par to informē Parlamenta priekšsēdētāju. Pastāvīgie aizstājēji ir tiesīgi piedalīties komitejas sanāksmēs, izteikties un pilntiesīgā locekļa prombūtnē piedalīties balsošanā.

2.   Turklāt pilntiesīgā locekļa prombūtnē un ja viņam nav iecelti pastāvīgie aizstājēji vai to prombūtnē, komitejas pastāvīgo locekli sanāksmēs var aizstāt kāds cits tās pašas politiskās grupas deputāts ar balsstiesībām. Aizstājēja vārdu pirms balsošanas sākuma paziņo komitejas priekšsēdētājam.

Šī panta 2. punkts pēc analoģijas attiecas arī uz tiem deputātiem, kas nepieder pie politiskajām grupām.

Šī panta 2. punkta pēdējā teikumā noteiktā iepriekšējā paziņošana jāveic pirms debašu beigām vai pirms ir sākusies balsošana par jautājumu (— iem), kura (— u) apspriešanai aizstājējs ir iecelts.

***

Šie noteikumi ietver divus nosacījumus, kas ar šo tekstu ir nepārprotami noteikti:

| — | politiskajai grupai komitejā nevar būt vairāk pastāvīgo aizstājēju nekā pastāvīgo locekļu, |
| --- | --- |

—

politiskajai grupai komitejā nevar būt vairāk pastāvīgo aizstājēju nekā pastāvīgo locekļu,

| — | tikai politiskās grupas ir tiesīgas iecelt pastāvīgos aizstājējus, par to vienīgi informējot priekšsēdētāju, |
| --- | --- |

—

tikai politiskās grupas ir tiesīgas iecelt pastāvīgos aizstājējus, par to vienīgi informējot priekšsēdētāju,

Tālad:

| — | pastāvīgā aizstājēja statuss ir atkarīgs vienīgi no piederības kādai noteiktai politiskai grupai, |
| --- | --- |

—

pastāvīgā aizstājēja statuss ir atkarīgs vienīgi no piederības kādai noteiktai politiskai grupai,

| — | ja mainās pie kādas politiskās grupas piederošo komitejas pastāvīgo locekļu skaits, attiecīgi mainās arī maksimālais pastāvīgo aizstājēju skaits, ko politiskā grupa var iecelt, |
| --- | --- |

—

ja mainās pie kādas politiskās grupas piederošo komitejas pastāvīgo locekļu skaits, attiecīgi mainās arī maksimālais pastāvīgo aizstājēju skaits, ko politiskā grupa var iecelt,

| — | ja kāds deputāts pāriet uz citu politisko grupu, viņš nevar saglabāt pastāvīgā aizstājēja statusu tajā politiskajā grupā, kuru viņš atstāj, |
| --- | --- |

—

ja kāds deputāts pāriet uz citu politisko grupu, viņš nevar saglabāt pastāvīgā aizstājēja statusu tajā politiskajā grupā, kuru viņš atstāj,

| — | komitejas loceklis nekādā gadījumā nevar būt par aizstājēju kolēģim no citas politiskās grupas. |
| --- | --- |

—

komitejas loceklis nekādā gadījumā nevar būt par aizstājēju kolēģim no citas politiskās grupas.

179. Pants

Komiteju pienākumi

1.   Pastāvīgo komiteju uzdevums ir izskatīt jautājumus, kurus tām nosūta Parlaments vai — sesijas pārtraukumos — Parlamenta priekšsēdētājs Priekšsēdētāju konferences vārdā. Pagaidu un izmeklēšanas komiteju uzdevumus nosaka, tās izveidojot; šīs komitejas nevar sniegt atzinumu citām komitejām.

(Sk. 175. pantam pievienoto komentāru.)

2.   Ja kāda pastāvīgā komiteja paziņo, ka tā nav kompetenta izskatīt kādu jautājumu, vai ja ir kompetenču konflikts starp divām vai vairākām pastāvīgajām komitejām, jautājumu par kompetenci iesniedz Priekšsēdētāju konferencei četru darba nedēļu laikā pēc paziņošanas plenārsēdē, ka attiecīgais jautājums ir nodots komitejai. Par to informē Komiteju priekšsēdētāju konferenci, un tā var sniegt Priekšsēdētāju konferencei savu ieteikumu. Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu sešu darba nedēļu laikā pēc kompetenču jautājuma iesniegšanas izskatīšanai. Ja lēmumu nepieņem, šo jautājumu iekļauj izlemšanai nākamās sesijas darba kārtībā.

3.   Ja vairākas pastāvīgās komitejas ir kompetentas izskatīt kādu jautājumu, vienu komiteju ieceļ par atbildīgo komiteju, bet pārējās lūdz sniegt atzinumu.

Tomēr vienu jautājumu var iesniegt ne vairāk kā trim komitejām vienlaikus, izņemot pamatotus gadījumus, kad pieņem lēmumu atkāpties no šī noteikuma saskaņā ar 1. punktā noteiktajiem nosacījumiem.

4.   Divas vai vairākas komitejas vai apakškomitejas var kopīgi izskatīt jautājumus, kas ietilpst to kompetencē, taču tās nevar pieņemt lēmumus.

5.   Ar Prezidija atļauju visas komitejas var uzdot vienam vai vairākiem saviem locekļiem veikt izpēti vai vākt faktus.

180. Pants

Par pilnvaru pārbaudi atbildīgā komiteja

No komitejām, kas izveidotas saskaņā ar Reglamenta noteikumiem, vienas komitejas uzdevums ir pārbaudīt pilnvaras un sagatavot lēmumus, ja apstrīd vēlēšanu spēkā esamību.

181. Pants

Apakškomitejas

1.   Ar Priekšsēdētāju konferences iepriekšēju atļauju pastāvīgā vai pagaidu komiteja var savas darbības interesēs no savu locekļu vidus izveidot vienu vai vairākas apakškomitejas, kuru sastāvu un kompetenci tā nosaka saskaņā ar 177. pantu. Apakškomitejas sniedz ziņojumus tām komitejām, kuras ir izveidojušas šīs apakškomitejas.

2.   Uz apakškomitejām attiecas tā pati procedūra, kas uz komitejām.

3.   Aizstājējus apakškomitejās ieceļ saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem kā komitejās.

4.   Šo noteikumu piemērošanai jānodrošina savstarpēja saikne starp apakškomiteju un komiteju, kura šo apakškomiteju ir izveidojusi. Tādēļ visus apakškomitejas pastāvīgos locekļus izraugās no galvenās komitejas locekļu vidus.

182. Pants

Komiteju biroji

1.   Pirmajā komitejas sanāksmē pēc komitejas locekļu ievēlēšanas saskaņā ar 177. pantu komiteja ievēlē priekšsēdētāju un atsevišķos balsojumos vienu, divus vai trīs viņa vietniekus, kuri veido komitejas biroju.

2.   Ja kandidātu skaits ir vienāds ar ievēlamo locekļu skaitu, balsošana var notikt ar aklamāciju.

Pārējos gadījumos vai pēc komitejas locekļu vienas sestās daļas pieprasījuma balsošana notiek aizklāti.

Ja ir tikai viens kandidāts, viņš ir ievēlēts, ja ir saņēmis nodoto balsu absolūtu vairākumu, kurā ieskaitītas gan balsis “par”, gan balsis “pret”.

Ja pirmajā balsošanas kārtā ir vairāki kandidāti, ievēlē to kandidātu, kurš iegūst nodoto balsu absolūtu vairākumu, kā noteikts iepriekšējā daļā. Otrajā kārtā ievēlē to kandidātu, kurš ieguvis visvairāk balsu. Ja balsu skaits ir vienāds, ievēlē visvecāko kandidātu.

Ja vajadzīga otrā balsošanas kārta, var izvirzīt jaunas kandidatūras.

2. NODAĻA

KOMITEJAS — DARBĪBA

183. Pants

Komitejas sanāksmes

1.   Komitejas sanāk, kad tās sasauc priekšsēdētājs, vai pēc Parlamenta priekšsēdētāja iniciatīvas.

2.   Komisija un Padome var piedalīties komitejas sanāksmēs pēc komitejas priekšsēdētāja uzaicinājuma, kuru viņš izsaka komitejas vārdā.

Ar īpašu komitejas lēmumu jebkuru citu personu var uzaicināt uz sanāksmi un lūgt tajā uzstāties.

Pēc analoģijas katras komitejas kompetencē ietilpst lēmumu pieņemšana par deputātu personīgo palīgu klātbūtni sanāksmēs.

Komiteja, kura ir atbildīga par jautājuma izskatīšanu, var uzklausīt ekspertus, ja to ir apstiprinājis Prezidijs un ja komiteja uzskata, ka tas ir vajadzīgs sekmīgai attiecīgā jautājuma izskatīšanai.

Komitejas, kurām lūdza sniegt atzinumu, ja to vēlas, var piedalīties sanāksmēs, kuru laikā notiek uzklausīšana.

3.   Neierobežojot 46. panta 6. punkta piemērošanu un izņemot gadījumus, kad komiteja lemj citādi, deputāti var apmeklēt to komiteju sēdes, kurās tie nav locekļi, bet nedrīkst piedalīties jautājumu apspriešanā.

Tomēr šiem deputātiem komiteja var atļaut piedalīties tās darbā ar padomdevēja tiesībām.

184. Pants

Komitejas sanāksmju protokoli

Katras komitejas sanāksmju protokolus izdala visiem komitejas locekļiem un tos apstiprina nākamās sanāksmes laikā.

185. Pants

Balsošana komitejā

1.   Ikviens deputāts var iesniegt grozījumus izskatīšanai komitejā.

2.   Komitejas balsojums ir spēkā, kad ir klāt viena ceturtā daļa tās locekļu. Tomēr, ja viena sestā daļa komitejas locekļu izvirza šādu prasību pirms balsošanas sākuma, balsošana ir spēkā tikai tad, ja tajā ir piedalījies vairākums komitejas locekļu.

3.   Balsošana komitejā notiek, paceļot roku, izņemot gadījumus, kad viena ceturtā daļa komitejas locekļu prasa balsošanu pēc saraksta. Šādos gadījumos balsošana notiek saskaņā ar 160. panta 2. punktu.

4.   Komitejas priekšsēdētājs piedalās debatēs un balsošanā, taču viņa balss nav izšķirošā.

5.   Atkarībā no iesniegtajiem grozījumiem komiteja var tos nevirzīt balsošanai, bet prasīt, lai referents iesniedz jaunu projektu, kurā ņem vērā pēc iespējas vairāk grozījumu. Līdzīgos gadījumos nosaka jaunu termiņu šī projekta grozījumu iesniegšanai.

186. Pants

Noteikumi par plenārsēdi, kurus piemēro komitejā

Komitejas sanāksmēm pēc analoģijas piemēro 11., 12., 13., 16., 17., 140., 141. pantu, 143. panta 1. punktu, 146., 148., 150. līdz 153. pantu, 155. pantu, 157. panta 1. punktu, 158., 159., 161., 162., 164. līdz 167. pantu, 170. un 171. pantu.

187. Pants

Jautājumu laiks komitejā

Jautājumu laiku var organizēt, ja komiteja tā ir nolēmusi. Katra komiteja pati nosaka procedūru, kuru piemēro jautājumu laika norisei.

3. NODAĻA

PARLAMENTU SADARBĪBAS DELEGĀCIJAS

188. Pants

Parlamentu sadarbības delegāciju izveidošana un to pienākumi

1.   Pēc Priekšsēdētāju konferences ierosinājuma Parlaments izveido pastāvīgas parlamentu sadarbības delegācijas un atkarībā no delegācijas pienākumiem nosaka to darbības jomu un locekļu skaitu. Delegāciju locekļus ievēlē pirmās vai otrās sesijas laikā pēc Parlamenta vēlēšanām uz visu Parlamenta pilnvaru laiku.

2.   Delegāciju locekļus ievēlē pēc tam, kad politiskās grupas un pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti Priekšsēdētāju konferencei ir iesnieguši kandidatūras. Priekšsēdētāju konference iesniedz Parlamentam priekšlikumus, kuros pēc iespējas ņem vērā dalībvalstu un politisko uzskatu taisnīgu pārstāvību. Piemēro 177. panta 2., 3., 5. un 6. punktu.

3.   Delegāciju birojus izveido, piemērojot procedūru, kas noteikta pastāvīgajām komitejām saskaņā ar 182. pantu.

4.   Dažādo delegāciju vispārīgās kompetences nosaka Parlaments. Tas var jebkurā laikā tās paplašināt vai sašaurināt.

5.   Pēc Delegāciju vadītāju konferences priekšlikuma Priekšsēdētāju konference nosaka delegāciju darbībai vajadzīgos izpildes noteikumus.

6.   Delegācijas vadītājs iesniedz par ārlietām un drošības jautājumiem atbildīgajai komitejai ziņojumu par delegācijas darbību.

189. Pants

Sadarbība ar Eiropas Padomes Parlamentāro asambleju

1.   Parlamenta struktūrvienības, it īpaši komitejas, sadarbojas ar kolēģiem Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā tajās jomās, kuras tām ir kopīgas, lai palielinātu darba efektivitāti un novērstu divkāršu darbu.

2.   Priekšsēdētāju konference, vienojoties ar Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas atbildīgajām struktūrvienībām, nosaka veidu, kā šie noteikumi jāīsteno.

190. Pants

Apvienotās parlamentārās komitejas

1.   Eiropas Parlaments var izveidot apvienotās parlamentārās komitejas ar Kopienas asociēto valstu parlamentiem vai ar to valstu parlamentiem, ar kurām ir uzsāktas pievienošanās sarunas.

Šīs komitejas var sagatavot ieteikumus iesaistītajiem parlamentiem. Attiecībā uz Eiropas Parlamentu šos ieteikumus nodod atbildīgajai komitejai, kura iesniedz priekšlikumus par veicamajām darbībām.

2.   Dažādo apvienoto parlamentāro komiteju vispārīgos pienākumus nosaka Eiropas Parlaments un nolīgumi, kas noslēgti ar trešām valstīm.

3.   Apvienoto parlamentāro komiteju darbību regulē procedūra, kura ir noteikta attiecīgajā nolīgumā. Šī procedūra balstās uz paritāti starp Eiropas Parlamenta delegāciju un attiecīgā parlamenta delegāciju.

4.   Apvienotās parlamentārās komitejas pieņem savu reglamentu un iesniedz to apstiprināšanai Eiropas Parlamenta un attiecīgā parlamenta Prezidijam.

5.   Eiropas Parlamenta delegāciju locekļu ievēlēšana apvienotajās parlamentārajās komitejās, kā arī šo delegāciju biroju izveide notiek saskaņā ar procedūru, kas noteikta parlamentu sadarbības delegācijām.

VIII SADAĻA

LŪGUMRAKSTI

191. Pants

Tiesības iesniegt lūgumrakstus

1.   Ikvienam Eiropas Savienības pilsonim, kā arī ikvienai fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības individuāli vai kopā ar citiem pilsoņiem vai citām personām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam par jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un kas tieši skar šo pilsoni vai personu.

2.   Parlamentam iesniegtajā lūgumrakstā jānorāda katra lūgumraksta iesniedzēja vārds, valstspiederība un pastāvīgās dzīvesvietas adrese.

3.   Lūgumraksti jāraksta vienā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām.

Citās valodās rakstītus lūgumrakstus izskata, ja tiem ir pievienots tulkojums vai kopsavilkums kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, uz kuriem Parlaments balstās savā darbā. Sarakstē ar lūgumraksta iesniedzēju Parlaments izmanto to oficiālo valodu, kurā tulkojums vai kopsavilkums iesniegts.

4.   Lūgumrakstus iekļauj vispārējā reģistrā to iesniegšanas secībā, ja tie atbilst 2. punktā noteiktajiem nosacījumiem, bet ja lūgumraksti šiem nosacījumiem neatbilst, tos nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to sniedz paskaidrojumus.

5.   Vispārējā reģistrā iekļautos lūgumrakstus Parlamenta priekšsēdētājs nodod atbildīgajai komitejai, kas izskata, vai lūgumraksti attiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu.

6.   Lūgumrakstus, kurus atzīst par nepieņemamiem, nodod arhīvā. Lūgumraksta iesniedzējam par to nosūta pamatotu lēmumu.

7.   Iepriekšējā punktā noteiktajā gadījumā komiteja var ieteikt lūgumraksta iesniedzējam vērsties attiecīgās dalībvalsts vai Eiropas Savienības kompetentajā iestādē.

8.   Ja lūgumraksta iesniedzējs nav izteicis vēlēšanos, lai viņa lūgumrakstu izskata konfidenciāli, to iekļauj publiski pieejamā reģistrā.

9.   Ja komiteja to uzskata par vajadzīgu, tā var jautājumu nodot izskatīšanai ombudam.

10.   Lūgumrakstus, ko Parlamentam iesniegušas fiziskas vai juridiskas personas, kuras nav Eiropas Savienības pilsoņi un kuru pastāvīgā dzīvesvieta vai juridiskā adrese nav kādā dalībvalstī, reģistrē un arhivē atsevišķi. Katru mēnesi Parlamenta priekšsēdētājs nosūta par lūgumrakstu izskatīšanu atbildīgajai komitejai iepriekšējā mēnesī saņemto lūgumrakstu sarakstu, norādot lūgumraksta priekšmetu, un komiteja var pieprasīt tos lūgumrakstus, kurus tā vēlas izskatīt.

192. Pants

Lūgumrakstu izskatīšana

1.   Atbildīgā komiteja var nolemt sagatavot ziņojumus vai jebkurā citā veidā izteikt savu viedokli par lūgumrakstiem, kurus tā ir pasludinājusi par pieņemamiem.

Komiteja var lūgt citas komitejas atzinumu saskaņā ar 146. pantu, it īpaši, ja lūgumraksta mērķis ir grozīt spēkā esošos tiesību aktus.

2.   Izveido elektronisku reģistru, kurā pilsoņi var izteikt atbalstu lūgumraksta iesniedzējam, pievienojot savu elektronisko parakstu lūgumrakstam, kas ir pasludināts par pieņemtu un ierakstīts reģistrā.

3.   Izskatot lūgumrakstus vai konstatējot faktus, komiteja var uzklausīt lūgumrakstu iesniedzējus un organizēt vispārēju uzklausīšanu vai nosūtīt komitejas locekļus konstatēt faktus uz vietas.

4.   Lai sagatavotu atzinumu, komiteja var prasīt, lai Komisija tai iesniedz dokumentus, sniedz informāciju vai ļauj izmantot tās pakalpojumus.

5.   Vajadzības gadījumā komiteja iesniedz Parlamentam balsošanai rezolūcijas priekšlikumus par tiem lūgumrakstiem, kurus tā ir izskatījusi.

Komiteja var arī prasīt, lai Parlamenta priekšsēdētājs tās atzinumu nodod Komisijai vai Padomei.

6.   Reizi sešos mēnešos komiteja informē Parlamentu par savām apspriedēm.

Komiteja it īpaši informē Parlamentu par pasākumiem, ko Padome vai Komisija ir veikusi saistībā ar Parlamenta nosūtītajiem lūgumrakstiem.

7.   Parlamenta priekšsēdētājs lūgumrakstu iesniedzējiem paziņo pieņemtos lēmumus un tos pamato.

193. Pants

Lūgumrakstu publiskums

1.   Par lūgumrakstiem, kas iekļauti 191. panta 4. punktā noteiktajā reģistrā, kā arī par svarīgākajiem lēmumiem, kuri saistīti ar lūgumrakstu izskatīšanu, paziņo plenārsēdē. Šos paziņojumus iekļauj sēdes protokolā.

2.   Vispārējā reģistrā iekļauto lūgumrakstu nosaukumu un īsu izklāstu, kā arī atzinumus, kas izteikti lūgumraksta izskatīšanas gaitā, un svarīgākos lēmumus ievieto publiski pieejamā datu bāzē, ja lūgumraksta iesniedzējs tam piekrīt. Konfidenciālus lūgumrakstus nodod glabāšanā Parlamenta arhīvā, kur tie ir pieejami visiem deputātiem.

IX SADAĻA

OMBUDS

194. Pants

Ombuda iecelšana

1.   Katra Parlamenta pilnvaru laika sākumā uzreiz pēc ievēlēšanas vai 8. punktā noteiktajos gadījumos priekšsēdētājs aicina izvirzīt ombuda amata kandidatūras un nosaka to iesniegšanas termiņus. Šo aicinājumu publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

2.   Kandidatūrām jāsaņem ne mazāk kā trīsdesmit septiņu deputātu atbalsts, kuri ir ievēlēti no vismaz divām dalībvalstīm.

Katrs deputāts var atbalstīt tikai vienu kandidatūru.

Kandidatūras pieteikumā jāiekļauj visi apliecinošie dokumenti, kas ļauj pārliecināties, ka kandidāts atbilst prasībām, kuras ir paredzētas ombuda statūtos.

3.   Kandidatūras nodod atbildīgajai komitejai, kura var prasīt kandidātu uzklausīšanu.

Šīs uzklausīšanas var apmeklēt visi deputāti.

4.   Prasībām atbilstošo kandidatūru alfabētisko sarakstu iesniedz Parlamentam balsošanai.

5.   Balsošana notiek aizklāti, un ievēlē to kandidātu, kurš saņēmis nodoto balsu vairākumu.

Ja pirmajās divās kārtās neievēlē nevienu kandidātu, balsošanu turpina par tiem diviem kandidātiem, kuri otrajā kārtā ieguvuši visvairāk balsu.

Ja balsu sadalījumss ir vienāds, ievēlē gados vecāko kandidātu.

6.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

7.   Izvēlēto kandidātu nekavējoties aicina nodot zvērestu Eiropas Kopienu Tiesā.

8.   Ombuds pilda savus pienākumus līdz laikam, kad tos uzņemas viņa amata pārņēmējs, izņemot gadījumus, ja ombuds ir miris vai viņu atlaiž no amata.

195. Pants

Ombuda darbība

1.   Lēmums par ombuda statūtiem un vispārējiem nosacījumiem attiecībā uz ombuda pienākumu izpildi un tā īstenošanas noteikumi, kā tos pieņēmis ombuds, informatīvā nolūkā ir pievienoti Reglamentam (17).

2.   Saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 6. un 7. punktu ombuds ziņo Parlamentam, ja viņš konstatē kļūdas pārvaldē, un par šādiem gadījumiem atbildīgā komiteja var sagatavot ziņojumu. Turklāt katras gadskārtējās sesijas beigās ombuds iesniedz Parlamentam ziņojumu par izmeklēšanu rezultātiem saskaņā ar minētā lēmuma 3. panta 8. punktu. Atbildīgā komiteja sagatavo ziņojumu, ko iesniedz Parlamentam apspriešanai.

3.   Ombuds pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma var tai sniegt ziņas vai arī pēc savas iniciatīvas lūgt, lai viņu uzklausa.

196. Pants

Ombuda atlaišana

1.   Viena desmitā daļa Parlamenta deputātu var prasīt, lai ombudu atlaiž, ja viņš vairs neatbilst nosacījumiem, ko prasa viņa pienākumi, vai arī ja viņš ir izdarījis smagu pārkāpumu.

2.   Šo pieprasījumu nosūta ombudam un atbildīgajai komitejai, kas iesniedz Parlamentam ziņojumu, ja vairākums tās locekļu uzskata, ka iemesli ir pamatoti. Pirms balsošanas par ziņojumu ombudu uzklausa, ja viņš to lūdz. Pēc debatēm Parlaments pieņem lēmumu, aizklāti balsojot.

3.   Pirms balsošanas sākuma Parlamenta priekšsēdētājs pārliecinās, ka ir klāt vismaz puse no Parlamenta deputātiem.

4.   Ja Parlaments nobalso par ombuda atlaišanu no amata, bet ombuds neatkāpjas, vēlākais nākamajā sesijā pēc balsojuma Parlamenta priekšsēdētājs iesniedz Eiropas Kopienu Tiesā lūgumu ombudu atlaist no amata un lūdz jautājumu izskatīt nekavējoties.

Ja ombuds atkāpjas labprātīgi, procedūru pārtrauc.

X SADAĻA

PARLAMENTA ĢENERĀLSEKRETARIĀTS

197. Pants

Ģenerālsekretariāts

1.   Parlamentam palīdz Prezidija iecelts ģenerālsekretārs.

Ģenerālsekretārs Prezidijā svinīgi apņemas apzinīgi pildīt savus pienākumus un ievērot pilnīgu objektivitāti.

2.   Parlamenta ģenerālsekretārs vada Ģenerālsekretariātu, kura sastāvu un struktūru nosaka Prezidijs.

3.   Prezidijs sastāda Ģenerālsekretariāta amatu sarakstu un izstrādā nolikumu par ierēdņu un citu darbinieku statusu un atalgojumu.

Prezidijs nosaka arī to ierēdņu un darbinieku kategorijas, uz kuriem pilnībā vai daļēji attiecas 12. līdz 14. pants Protokolā par privilēģijām un neaizskaramību Eiropas Kopienās.

Parlamenta priekšsēdētājs par to attiecīgi informē Eiropas Savienības atbildīgās iestādes.

XI SADAĻA

EIROPAS LĪMEŅA POLITISKO PARTIJU KOMPETENCES

198. Pants

Parlamenta priekšsēdētāja kompetence

Saskaņā ar 19. panta 4. punktu Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu tā attiecībās ar Eiropas līmeņa politiskajām partijām.

199. Pants

Prezidija kompetence

1.   Prezidijs pieņem lēmumu par jebkuru pieteikumu attiecībā uz finansēšanu, ko iesniedz Eiropas līmeņa politiskā partija, un par apropriāciju sadali starp politiskajām partijām — finansējuma saņēmējām. Tas sastāda saņēmēju un piešķirto summu sarakstu.

2.   Prezidijs lemj par finansējuma pārtraukšanu, nepārtraukšanu vai samazināšanu un par nepareizi saņemto summu atgūšanu.

3.   Budžeta gada beigās Prezidijs apstiprina politiskās partijas — finansējuma saņēmējas galīgo darbības pārskatu un galīgo finanšu pārskatu.

4.   Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2004/2003 noteikumiem Prezidijs var piešķirt tehnisko palīdzību Eiropas līmeņa politiskajām partijām saskaņā ar viņu priekšlikumiem. Prezidijs var pilnvarot ģenerālsekretāru pieņemt noteikta veida lēmumus par tehniskās palīdzības piešķiršanu.

5.   Visos gadījumos, kas minēti iepriekšējos punktos, Prezidijs darbojas, pamatojoties uz ģenerālsekretāra priekšlikumu. Izņemot 1. un 4. punktā norādītos gadījumus, Prezidijs pirms lēmuma pieņemšanas uzklausa attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus. Prezidijs jebkurā laikā var apspriesties ar Priekšsēdētāju konferenci.

6.   Ja Parlaments pēc pārbaudes konstatē, ka Eiropas līmeņa politiskā partija vairs neievēro brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principus, Prezidijs pieņem lēmumu par finansējuma pārtraukšanu šai politiskajai partijai.

200. Pants

Atbildīgās komitejas un Parlamenta plenārsēdes kompetences

1.   Pēc Parlamenta to deputātu ceturtās daļas pieprasījuma, kas pārstāv vismaz trīs politiskās grupas, Parlamenta priekšsēdētājs pēc viedokļu apmaiņas Priekšsēdētāju konferencē prasa atbildīgo komiteju pārbaudīt, vai Eiropas līmeņa politiskā partija turpina ievērot (it īpaši savā programmā un darbībā) principus, uz kuriem balstās Eiropas Savienība, proti, brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību, pamatbrīvību un tiesiskuma principus.

2.   Pirms lēmuma priekšlikuma iesniegšanas Parlamentam atbildīgā komiteja uzklausa attiecīgās politiskās partijas pārstāvjus, kā arī prasa un izskata neatkarīgu personu komitejas atzinumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 2004/2003 par noteikumiem, kas attiecas uz Eiropas līmeņa politiskajām partijām un to finansēšanu.

3.   Ar nodoto balsu vairākumu Parlaments pieņem lēmuma priekšlikumu, kas nosaka, vai attiecīgā politiskā partija ievēro 1. punktā noteiktos principus. Nekādus grozījumus iesniegt nevar. Abos gadījumos, ja par lēmuma priekšlikumu nav nobalsojis deputātu vairākums, uzskata, ka ir pieņemts pretējs lēmums.

4.   Parlamenta lēmums stājas spēkā no dienas, kad tika iesniegts 1. punktā minētais pieprasījums.

5.   Parlamenta priekšsēdētājs pārstāv Parlamentu neatkarīgu ievērojamu personu komitejā.

6.   Atbildīgā komiteja izstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2004/2003 minēto ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un darbības finansēšanu un iesniedz to plenārsēdei.

XII SADAĻA

REGLAMENTA PIEMĒROŠANA UN GROZĪŠANA

201. Pants

Reglamenta piemērošana

1.   Ja rodas šaubas par to, kā šo reglamentu piemērot vai interpretēt, Parlamenta priekšsēdētājs, neskarot iepriekš pieņemtos lēmumus šajā jomā, var nodot jautājumu izskatīšanai atbildīgajā komitejā.

Parlamenta priekšsēdētājs var nodot jautājumu atbildīgajai komitejai arī tad, ja saskaņā ar 166. pantu norāda uz Reglamenta neievērošanu.

2.   Atbildīgā komiteja lemj, vai ir jāierosina Reglamenta grozījumi. Šādā gadījumā tā piemēro 202. pantā noteikto procedūru.

3.   Ja atbildīgā komiteja nolemj, ka pietiek ar spēkā esošā Reglamenta komentāriem, tā iesniedz komentārus Parlamenta priekšsēdētājam, kurš par to informē Parlamentu nākamajā sesijā.

4.   Ja kāda politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti iebilst pret atbildīgās komitejas komentāriem, jautājumu iesniedz izskatīšanai Parlamentam, kas pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu, ja ir klāt vismaz viena trešdaļa deputātu. Ja komentārus noraida, jautājumu nodod atkārtotai izskatīšanai komitejā.

5.   Komentārus, pret kuriem nav izteikts neviens iebildums, kā arī tos komentārus, kurus Parlaments ir pieņēmis, pievieno kursīvā kā Reglamenta attiecīgā panta vai pantu skaidrojumu.

6.   Šie komentāri ir precedents turpmākajai attiecīgo pantu piemērošanai vai interpretācijai.

7.   Atbildīgā komiteja regulāri pārskata Reglamentu un komentārus.

8.   Ja Reglamenta noteikumi paredz zināmas tiesības konkrētam deputātu skaitam, šo skaitu automātiski palielina, tuvinot to tuvākajam veselajam skaitlim, kas atspoguļo tādu pašu procentos izteiktu Parlamenta deputātu skaitu, ja kopējais deputātu skaits palielinās, it īpaši pēc Eiropas Savienības paplašināšanās.

202. Pants

Reglamenta grozīšana

1.   Ikviens deputāts var ierosināt grozījumus spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos, vajadzības gadījumā ierosinājumam pievienojot īsu pamatojumu.

Grozījumu priekšlikumus tulko, drukā, izdala un nosūta atbildīgajai komitejai, kas tos izskata un pieņem lēmumu, vai tos iesniegt izskatīšanai Parlamentā.

Piemērojot 150., 151. un 155. pantu šo priekšlikumu izskatīšanai plenārsēdē, šajos pantos minētās atsauces uz “sākotnējo tekstu” vai uz “Komisijas priekšlikumu” uzskata par atsaucēm uz spēkā esošajiem noteikumiem.

2.   Grozījumus spēkā esošajam Reglamentam pieņem tikai tad, ja par tiem ir nobalsojis Parlamenta deputātu vairākums.

3.   Ja balsošanas laikā nenolemj citādi, grozījumi spēkā esošajā Reglamentā un tā pielikumos stājas spēkā tās sesijas pirmajā dienā, kas seko grozījumu pieņemšanai.

XIII SADAĻA

DAŽĀDI NOTEIKUMI

203. Pants

Neizskatīti jautājumi

Pēdējās sesijas beigās pirms vēlēšanām visus Parlamentā neizskatītos jautājumus pasludina par spēku zaudējušiem, ievērojot šī panta otrās daļas noteikumus.

Katra pilnvaru laika sākumā Priekšsēdētāju konference lemj par parlamentāro komiteju un citu iestāžu pamatotiem pieprasījumiem attiecībā uz šo jautājumu izskatīšanas atsākšanu vai turpināšanu.

Šie noteikumi neattiecas uz lūgumrakstiem un tekstiem, par kuriem nav jāpieņem lēmums.

204. Pants

Pielikumu struktūra

Šī Reglamenta pielikumi ir sakārtoti trijās daļās:

| a) | noteikumi par to, kā jāpiemēro šajā reglamentā noteiktās procedūras, kuras pieņemtas ar nodoto balsu vairākumu (VI pielikums); |
| --- | --- |

a)

noteikumi par to, kā jāpiemēro šajā reglamentā noteiktās procedūras, kuras pieņemtas ar nodoto balsu vairākumu (VI pielikums);

| b) | noteikumi, kas pieņemti, piemērojot specifiskus Reglamenta noteikumus un saskaņā ar tajos noteiktajām procedūrām un noteikumiem par vairākumu (I, II, III, IV, V, VII pielikuma A un C daļa, IX un XV pielikums); |
| --- | --- |

b)

noteikumi, kas pieņemti, piemērojot specifiskus Reglamenta noteikumus un saskaņā ar tajos noteiktajām procedūrām un noteikumiem par vairākumu (I, II, III, IV, V, VII pielikuma A un C daļa, IX un XV pielikums);

| c) | iestāžu nolīgumi vai citi noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem, kuri piemērojami Parlamentā vai kuri attiecas uz tā darbu. Lēmumu par šo noteikumu pievienošanu Reglamentam pieņem ar nodoto balsu vairākumu pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma (VII pielikuma B daļa, VIII, X, XI, XII, XIII, XIV un XVI pielikums). |
| --- | --- |

c)

iestāžu nolīgumi vai citi noteikumi, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem, kuri piemērojami Parlamentā vai kuri attiecas uz tā darbu. Lēmumu par šo noteikumu pievienošanu Reglamentam pieņem ar nodoto balsu vairākumu pēc atbildīgās komitejas priekšlikuma (VII pielikuma B daļa, VIII, X, XI, XII, XIII, XIV un XVI pielikums).

---

(1)  Par komiteju sanaksmēm sk. 184. pantu.

(2)  OP L 145, 31.5.2001., p. 43.

(3)  Sk. I pielikumu.

(4)  Sk. IX pielikumu.

(5)  Sk. IX pielikumu.

(6)  Sk. XI pielikumu.

(7)  OP L 297, 15.11.2003., p. 1.

(8)  Sk. XIV pielikumu.

(9)  Sk. IV pielikumu.

(10)  Sk. V pielikumu.

(11)  Sk. IV pielikumu.

(12)  Sk. XV pielikumu.

(13)  Sk. XV pielikumu.

(14)  Sk. II pielikumu.

(15)  Sk. VI pielikumu.

(16)  Sk. VIII pielikumu.

(17)  Sk. X pielikumu.

---

I PIELIKUMS

REGLAMENTA 9. PANTA 1. PUNKTA PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI — PĀRREDZAMĪBA UN DEPUTĀTU FINANSIĀLĀS INTERESES

1. Pants

1.   Ikviens deputāts, kuram ir tiešas finansiālās intereses izskatāmajā jautājumā, par to mutiski paziņo pirms uzstāšanās Parlamentā vai kādā no tā struktūrvienībām vai ja deputātu izvirza par referentu.

2.   Ikvienam deputātam pienācīgi jāaizpilda 2. pantā minētā deklarācija pirms likumīgas iecelšanas amatā Parlamentā vai kādā no tā struktūrvienībām saskaņā ar Reglamenta 12., 182. pantu vai 188. panta 2. punktu vai pirms piedalīšanās oficiālā delegācijā saskaņā ar Reglamenta 64. pantu vai 188. panta 2. punktu.

2. Pants

Kvestoru pārziņā ir reģistrs, kur katrs deputāts personīgi un sīki deklarē:

| a) | savu profesionālo darbību, kā arī jebkurus citus algotus pienākumus vai darbību; |
| --- | --- |

a)

savu profesionālo darbību, kā arī jebkurus citus algotus pienākumus vai darbību;

| b) | jebkuru finansiālu un materiālu palīdzību vai pakalpojumus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešajām personām saistībā ar viņa politisko darbību, identificējot šīs trešās personas. |
| --- | --- |

b)

jebkuru finansiālu un materiālu palīdzību vai pakalpojumus, ko deputāts papildus Parlamenta piešķirtajiem līdzekļiem saņem no trešajām personām saistībā ar viņa politisko darbību, identificējot šīs trešās personas.

Deputāti atturas pieņemt jebkādas citas dāvanas vai ziedojumus savu pilnvaru laikā.

Deputāti ir personīgi atbildīgi par reģistrā iekļautajām deklarācijām un tās katru gadu precizē.

Prezidijs var periodiski sagatavot to ziņu sarakstu, kuras jādeklarē reģistrā.

Ja deputāts pēc atbilstoša pieprasījuma nepilda deklarēšanas pienākumu a) un b) apakšpunkta nozīmē, Parlamenta priekšsēdētājs viņam vēlreiz atgādina, ka deklarācija jāiesniedz divu mēnešu laikā. Ja norādītajā laikā deputāts nav iesniedzis deklarāciju, viņa vārdu un izdarīto pārkāpumu pēc termiņa beigām publicē katras sesijas pirmās dienas protokolā. Ja deputāts atsakās iesniegt deklarāciju arī pēc tam, kad informācija par viņa izdarīto pārkāpumu ir publicēta, Parlamenta priekšsēdētājs piemēro Reglamenta 147. panta noteikumus, lai attiecīgo deputātu atstādinātu.

Deputātu grupējumu vadībai neatkarīgi no tā, vai tās ir darba grupas ar dažādu politisko grupu deputātu piedalīšanos vai citi neoficiāli deputātu grupējumi, jādeklarē naudā vai natūrā (piemēram, sekretariāta pakalpojumi) saņemtā palīdzība, kura būtu jādeklarē atbilstoši šim pantam, ja deputāts to saņemtu individuāli.

Kvestori ir atbildīgi par reģistru un izstrādā detalizētus noteikumus par tās palīdzības deklarēšanu, ko iepriekšminētie grupējumi saņem no ārpuses.

3. Pants

Šis reģistrs ir publiski pieejams.

Sabiedrība var piekļūt reģistram elektroniskā veidā.

4. Pants

Kamēr nav izstrādāti Eiropas Parlamenta deputātu statūti, kas aizstās dalībvalstu dažādos noteikumus, deputātiem jāpilda pienākumi, kurus tiem uzliek tās dalībvalsts tiesību akti attiecībā uz īpašuma deklarēšanu, no kuras viņi ir ievēlēti.

---

II PIELIKUMS

REGLAMENTA 109. PANTĀ NOTEIKTĀ JAUTĀJUMU LAIKA NORISE

A.   PAMATNOSTĀDNES

| 1. | Jautājumi ir pieņemami, ja:






  — | tie ir kodolīgi un formulēti tā, lai uz tiem varētu atbildēt īsi, |
| --- | --- | --- |

1.

Jautājumi ir pieņemami, ja:

—

tie ir kodolīgi un formulēti tā, lai uz tiem varētu atbildēt īsi,

| — | tie attiecas uz Komisijas un Padomes kompetenci un atbildības jomu, kā arī ir vispārējās interesēs, |
| --- | --- |

—

tie attiecas uz Komisijas un Padomes kompetenci un atbildības jomu, kā arī ir vispārējās interesēs,

| — | tie neprasa no attiecīgās iestādes nekādu iepriekšēju izpēti, |
| --- | --- |

—

tie neprasa no attiecīgās iestādes nekādu iepriekšēju izpēti,

| — | tie ir precīzi formulēti un attiecas uz kādu konkrētu jautājumu, |
| --- | --- |

—

tie ir precīzi formulēti un attiecas uz kādu konkrētu jautājumu,

| — | tajos nav apgalvojumu vai viedokļu, |
| --- | --- |

—

tajos nav apgalvojumu vai viedokļu,

| — | tie neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu, |
| --- | --- |

—

tie neattiecas uz pilnīgi privātu jautājumu,

| — | to mērķis nav iegūt dokumentus vai statistikas datus, |
| --- | --- |

—

to mērķis nav iegūt dokumentus vai statistikas datus,

| — | tie ir izteikti jautājuma formā. |
| --- | --- |

—

tie ir izteikti jautājuma formā.

| 2. | Nav pieņemams jautājums, kas attiecas uz tematu, kurš ir iekļauts darba kārtībā un kura apspriešanā ir paredzēta atbildīgās iestādes piedalīšanās. |
| --- | --- |

2.

Nav pieņemams jautājums, kas attiecas uz tematu, kurš ir iekļauts darba kārtībā un kura apspriešanā ir paredzēta atbildīgās iestādes piedalīšanās.

| 3. | Jautājums nav pieņemams, ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums trīs iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde, izņemot gadījumus, kad ir atklājušies jauni fakti un jautājuma iesniedzējs cenšas saņemt vairāk informācijas. Pirmajā gadījumā jautājuma un atbildes kopiju nosūta jautājuma iesniedzējam. |
| --- | --- |

3.

Jautājums nav pieņemams, ja tieši tāds pats vai līdzīgs jautājums trīs iepriekšējo mēnešu laikā jau ir uzdots un uz to ir saņemta atbilde, izņemot gadījumus, kad ir atklājušies jauni fakti un jautājuma iesniedzējs cenšas saņemt vairāk informācijas. Pirmajā gadījumā jautājuma un atbildes kopiju nosūta jautājuma iesniedzējam.

Papildjautājumi

| 4. | Pēc atbildes saņemšanas ikviens deputāts var uzdot papildjautājumu. Var uzdot ne vairāk par diviem papildjautājumiem. |
| --- | --- |

4.

Pēc atbildes saņemšanas ikviens deputāts var uzdot papildjautājumu. Var uzdot ne vairāk par diviem papildjautājumiem.

| 5. | Uz papildjautājumiem attiecas tie paši pieņemamības noteikumi, kas noteikti šajās pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

5.

Uz papildjautājumiem attiecas tie paši pieņemamības noteikumi, kas noteikti šajās pamatnostādnēs.

| 6. | Parlamenta priekšsēdētājs lemj par papildjautājumu pieņemamību un ierobežo to skaitu, lai katrs deputāts varētu saņemt atbildi uz jautājumu, ko viņš ir uzdevis.
  Parlamenta priekšsēdētājam nav pienākums papildjautājumu pasludināt par pieņemamu arī tad, ja tas atbilst iepriekšminētajiem pieņemamības nosacījumiem un:






  a) | ja tas var traucēt jautājumu laika norisi; vai |
| --- | --- | --- |

6.

Parlamenta priekšsēdētājs lemj par papildjautājumu pieņemamību un ierobežo to skaitu, lai katrs deputāts varētu saņemt atbildi uz jautājumu, ko viņš ir uzdevis.

Parlamenta priekšsēdētājam nav pienākums papildjautājumu pasludināt par pieņemamu arī tad, ja tas atbilst iepriekšminētajiem pieņemamības nosacījumiem un:

a)

ja tas var traucēt jautājumu laika norisi; vai

| b) | ja galveno jautājumu, uz kuru attiecas papildjautājums, pietiekami paskaidroja atbildes uz citiem papildjautājumiem; vai |
| --- | --- |

b)

ja galveno jautājumu, uz kuru attiecas papildjautājums, pietiekami paskaidroja atbildes uz citiem papildjautājumiem; vai

| c) | ja tam nav tieša sakara ar galveno jautājumu. |
| --- | --- |

c)

ja tam nav tieša sakara ar galveno jautājumu.

Atbildes uz jautājumiem

| 7. | Atbildīgā iestāde nodrošina, lai tās sniegtās atbildes būtu lakoniskas un attiektos uz jautājuma būtību. |
| --- | --- |

7.

Atbildīgā iestāde nodrošina, lai tās sniegtās atbildes būtu lakoniskas un attiektos uz jautājuma būtību.

| 8. | Ja uzdoto jautājumu saturs to atļauj, pēc apspriešanās ar šo jautājumu iesniedzējiem Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt, ka attiecīgā iestāde uz tiem atbild vienlaicīgi. |
| --- | --- |

8.

Ja uzdoto jautājumu saturs to atļauj, pēc apspriešanās ar šo jautājumu iesniedzējiem Parlamenta priekšsēdētājs var nolemt, ka attiecīgā iestāde uz tiem atbild vienlaicīgi.

| 9. | Atbildi uz jautājumu sniedz tikai, ja ir klāt tā iesniedzējs vai ja viņš pirms jautājumu laika Parlamenta priekšsēdētājam ir rakstiski norādījis savu aizstājēju. |
| --- | --- |

9.

Atbildi uz jautājumu sniedz tikai, ja ir klāt tā iesniedzējs vai ja viņš pirms jautājumu laika Parlamenta priekšsēdētājam ir rakstiski norādījis savu aizstājēju.

| 10. | Ja nav klāt ne jautājuma iesniedzēja, ne viņa aizstājēja, jautājums zaudē spēku. |
| --- | --- |

10.

Ja nav klāt ne jautājuma iesniedzēja, ne viņa aizstājēja, jautājums zaudē spēku.

| 11. | Ja deputāts ir iesniedzis jautājumu, bet jautājumu laikā nav klāt ne viņa, ne viņa aizstājēja, Parlamenta priekšsēdētājs viņam nosūta vēstuli ar atgādinājumu ierasties vai atsūtīt savu aizstājēju. Ja divpadsmit mēnešu laikā Parlamenta priekšsēdētājs kādam deputātam šādu vēstuli ir nosūtījis trīs reizes, deputāts uz sešiem mēnešiem zaudē tiesības iesniegt jautājumus jautājumu laikā. |
| --- | --- |

11.

Ja deputāts ir iesniedzis jautājumu, bet jautājumu laikā nav klāt ne viņa, ne viņa aizstājēja, Parlamenta priekšsēdētājs viņam nosūta vēstuli ar atgādinājumu ierasties vai atsūtīt savu aizstājēju. Ja divpadsmit mēnešu laikā Parlamenta priekšsēdētājs kādam deputātam šādu vēstuli ir nosūtījis trīs reizes, deputāts uz sešiem mēnešiem zaudē tiesības iesniegt jautājumus jautājumu laikā.

| 12. | Uz jautājumiem, kas nav atbildēti laika trūkuma dēļ, atbild saskaņā ar 110. panta 4. punkta pirmo daļu, izņemot gadījumus, kad jautājuma iesniedzējs prasa piemērot 110. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

12.

Uz jautājumiem, kas nav atbildēti laika trūkuma dēļ, atbild saskaņā ar 110. panta 4. punkta pirmo daļu, izņemot gadījumus, kad jautājuma iesniedzējs prasa piemērot 110. panta 3. punktu.

| 13. | Procedūru, kas attiecas uz rakstiskiem jautājumiem, reglamentē 110. panta 3. un 5. punkta noteikumi. |
| --- | --- |

13.

Procedūru, kas attiecas uz rakstiskiem jautājumiem, reglamentē 110. panta 3. un 5. punkta noteikumi.

Termiņi

| 14. | Jautājumi jāiesniedz vismaz vienu nedēļu pirms jautājumu laika. Jautājumus, kuri šajā termiņā nav iesniegti, jautājumu laikā var izskatīt ar atbildīgās iestādes piekrišanu.
  Jautājumus, kuri ir pieņemti izskatīšanai, izdala deputātiem un nosūta attiecīgajām iestādēm. |
| --- | --- |

14.

Jautājumi jāiesniedz vismaz vienu nedēļu pirms jautājumu laika. Jautājumus, kuri šajā termiņā nav iesniegti, jautājumu laikā var izskatīt ar atbildīgās iestādes piekrišanu.

Jautājumus, kuri ir pieņemti izskatīšanai, izdala deputātiem un nosūta attiecīgajām iestādēm.

Norise

| 15. | Komisijai paredzēto jautājumu laiku ar tās piekrišanu var sadalīt atsevišķās daļās, kad uz jautājumiem atbild dažādi Komisijas locekļi.
  Padomei paredzēto jautājumu laiku ar tās piekrišanu var sadalīt atsevišķās daļās, kad uz jautājumiem atbild prezidentvalsts, Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības jomā vai Eirogrupas priekšsēdētājs. To var sadalīt arī pa tēmām. |
| --- | --- |

15.

Komisijai paredzēto jautājumu laiku ar tās piekrišanu var sadalīt atsevišķās daļās, kad uz jautājumiem atbild dažādi Komisijas locekļi.

Padomei paredzēto jautājumu laiku ar tās piekrišanu var sadalīt atsevišķās daļās, kad uz jautājumiem atbild prezidentvalsts, Augstais pārstāvis kopējās ārpolitikas un drošības jomā vai Eirogrupas priekšsēdētājs. To var sadalīt arī pa tēmām.

B.   Ieteikumi

(izvilkums no Parlamenta 1986. gada 13. novembra rezolūcijas)

Eiropas Parlaments

| 1. | iesaka stingrāk piemērot jautājumu laika norises pamatnostādnes, kas noteiktas Reglamenta 43. pantā (1), it īpaši attiecībā uz šo pamatnostādņu 1. punktu par pieņemamību; |
| --- | --- |

1.

iesaka stingrāk piemērot jautājumu laika norises pamatnostādnes, kas noteiktas Reglamenta 43. pantā (1), it īpaši attiecībā uz šo pamatnostādņu 1. punktu par pieņemamību;

| 2. | iesaka Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam biežāk izmantot Reglamenta 43. panta 3. punktā (2) piešķirtās tiesības jautājumus jautājumu laikam apvienot pa tēmām; tomēr uzskata, ka šādi grupēt var tikai tos jautājumus, kuri iekļauti konkrētajā sesijā iesniegto jautājumu saraksta pirmajā pusē; |
| --- | --- |

2.

iesaka Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam biežāk izmantot Reglamenta 43. panta 3. punktā (2) piešķirtās tiesības jautājumus jautājumu laikam apvienot pa tēmām; tomēr uzskata, ka šādi grupēt var tikai tos jautājumus, kuri iekļauti konkrētajā sesijā iesniegto jautājumu saraksta pirmajā pusē;

| 3. | attiecībā uz papildjautājumiem iesaka, lai Parlamenta priekšsēdētājs jautājuma iesniedzējam vienmēr ļauj uzdot vienu papildjautājumu un vienu vai ne vairāk par diviem papildjautājumiem - deputātiem, vēlams, no citas politiskās grupas un/vai dalībvalsts; atgādina, ka papildjautājumiem jābūt īsiem un izteiktiem jautājuma formā, un ierosina, lai to ilgums nepārsniegtu trīsdesmit sekundes; |
| --- | --- |

3.

attiecībā uz papildjautājumiem iesaka, lai Parlamenta priekšsēdētājs jautājuma iesniedzējam vienmēr ļauj uzdot vienu papildjautājumu un vienu vai ne vairāk par diviem papildjautājumiem - deputātiem, vēlams, no citas politiskās grupas un/vai dalībvalsts; atgādina, ka papildjautājumiem jābūt īsiem un izteiktiem jautājuma formā, un ierosina, lai to ilgums nepārsniegtu trīsdesmit sekundes;

| 4. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai saskaņā ar šo pamatnostādņu 7. punktu atbildes būtu lakoniskas un attiektos uz jautājuma būtību. |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, lai saskaņā ar šo pamatnostādņu 7. punktu atbildes būtu lakoniskas un attiektos uz jautājuma būtību.

---

(1)  Tagad 109. pants.

(2)  Tagad 109. panta 3. punkts.

---

III PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES UN VISPĀRĒJIE KRITĒRIJI, KAS JĀIEVĒRO, IZRAUGOTIES TĒMAS IEKĻAUŠANAI DARBA KĀRTĪBĀ DEBATĒM PAR CILVĒKTIESĪBU, DEMOKRĀTIJAS UN TIESISKUMA PRINCIPU PĀRKĀPUMIEM SASKAŅĀ AR 115. PANTU

Pamatprincipi

| 1. | Rezolūcijas priekšlikums, kurš vērsts uz to, lai Parlaments balsojot varētu Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām darīt zināmu savu attieksmi pret paredzamu notikumu, pirms tas ir noticis, ir prioritārs, ja vienīgā Eiropas Parlamenta sesija, kad balsošana var notikt laikus, ir pašreizējā sesija. |
| --- | --- |

1.

Rezolūcijas priekšlikums, kurš vērsts uz to, lai Parlaments balsojot varētu Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām darīt zināmu savu attieksmi pret paredzamu notikumu, pirms tas ir noticis, ir prioritārs, ja vienīgā Eiropas Parlamenta sesija, kad balsošana var notikt laikus, ir pašreizējā sesija.

| 2. | Rezolūcijas priekšlikums nepārsniedz piecsimt vārdus. |
| --- | --- |

2.

Rezolūcijas priekšlikums nepārsniedz piecsimt vārdus.

| 3. | Jautājumi, kas ietilpst Līgumā noteiktajās Eiropas Savienības kompetencēs, jāuzskata par prioritāriem, ja tie ir īpaši svarīgi. |
| --- | --- |

3.

Jautājumi, kas ietilpst Līgumā noteiktajās Eiropas Savienības kompetencēs, jāuzskata par prioritāriem, ja tie ir īpaši svarīgi.

| 4. | Izraudzīto jautājumu skaitam nevajadzētu pārsniegt trīs jautājumus, ieskaitot apakšpunktus, lai debates varētu notikt atbilstoši to svarīgumam. |
| --- | --- |

4.

Izraudzīto jautājumu skaitam nevajadzētu pārsniegt trīs jautājumus, ieskaitot apakšpunktus, lai debates varētu notikt atbilstoši to svarīgumam.

Piemērošanas noteikumi

| 5. | Pamatprincipus, kurus ievēro, izraugoties jautājumus iekļaušanai darba kārtībā debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem, dara zināmus Parlamentam un politiskajām grupām. |
| --- | --- |

5.

Pamatprincipus, kurus ievēro, izraugoties jautājumus iekļaušanai darba kārtībā debatēm par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem, dara zināmus Parlamentam un politiskajām grupām.

Uzstāšanās ilguma ierobežošana un sadale

| 6. | Lai labāk izmantotu atvēlēto laiku, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar politisko grupu priekšsēdētājiem vienojas ar Padomi un Komisiju par šo abu iestāžu iespējamā uzstāšanās ilguma noteikšanu debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

6.

Lai labāk izmantotu atvēlēto laiku, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar politisko grupu priekšsēdētājiem vienojas ar Padomi un Komisiju par šo abu iestāžu iespējamā uzstāšanās ilguma noteikšanu debatēs par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem.

Termiņš grozījumu iesniegšanai

| 7. | Iesniegšanas termiņu rezolūcijas priekšlikumu grozījumiem nosaka tādu, lai deputāti un politiskās grupas varētu šos grozījumus pienācīgi izskatīt laikā starp iepriekšminēto grozījumu tekstu izdalīšanu oficiālajās valodās un debatēm par rezolūciju priekšlikumiem. |
| --- | --- |

7.

Iesniegšanas termiņu rezolūcijas priekšlikumu grozījumiem nosaka tādu, lai deputāti un politiskās grupas varētu šos grozījumus pienācīgi izskatīt laikā starp iepriekšminēto grozījumu tekstu izdalīšanu oficiālajās valodās un debatēm par rezolūciju priekšlikumiem.

---

IV PIELIKUMS

EIROPAS SAVIENĪBAS KOPBUDŽETA UN BUDŽETA PAPILDINĀJUMU IZSKATĪŠANAS PROCEDŪRA

1. Pants

Darba dokumenti

1.   Drukā un izdala šādus dokumentus:

| a) | Komisijas paziņojumu par maksimālo likmi, kas noteikta EOTK līguma 78. panta 9. punktā, EK līguma 272. panta 9. punktā un EAEK līguma 177. panta 9. punktā; |
| --- | --- |

a)

Komisijas paziņojumu par maksimālo likmi, kas noteikta EOTK līguma 78. panta 9. punktā, EK līguma 272. panta 9. punktā un EAEK līguma 177. panta 9. punktā;

| b) | Komisijas vai Padomes priekšlikumu noteikt jaunu likmi; |
| --- | --- |

b)

Komisijas vai Padomes priekšlikumu noteikt jaunu likmi;

| c) | Padomes apspriežu pārskatu saistībā ar Parlamenta pieņemtajiem budžeta projekta grozījumiem un ierosinātajiem labojumiem; |
| --- | --- |

c)

Padomes apspriežu pārskatu saistībā ar Parlamenta pieņemtajiem budžeta projekta grozījumiem un ierosinātajiem labojumiem;

| d) | Padomes izdarītos labojumus Parlamenta pieņemtajos budžeta projekta grozījumos; |
| --- | --- |

d)

Padomes izdarītos labojumus Parlamenta pieņemtajos budžeta projekta grozījumos;

| e) | Padomes nostāju attiecībā uz jaunas maksimālās likmes noteikšanu; |
| --- | --- |

e)

Padomes nostāju attiecībā uz jaunas maksimālās likmes noteikšanu;

| f) | jauno budžeta projektu, kas sagatavots saskaņā ar EOTK līguma 78. panta 8. punktu, EK līguma 272. panta 8. punktu un EAK līguma 177. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

f)

jauno budžeta projektu, kas sagatavots saskaņā ar EOTK līguma 78. panta 8. punktu, EK līguma 272. panta 8. punktu un EAK līguma 177. panta 8. punktu;

| g) | lēmumu projektus par provizoriskajām divpadsmitdaļām, kas noteiktas EOTK līguma 78.b pantā, EK līguma 273. pantā un EAEK līguma 178. pantā. |
| --- | --- |

g)

lēmumu projektus par provizoriskajām divpadsmitdaļām, kas noteiktas EOTK līguma 78.b pantā, EK līguma 273. pantā un EAEK līguma 178. pantā.

2.   Šos dokumentus nodod atbildīgajai komitejai. Visas attiecīgās komitejas var sniegt atzinumu.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā komitejām, kas vēlas sniegt atzinumu, tas jādara zināms atbildīgajai komitejai.

2. Pants

Likme

1.   Ikviens deputāts saskaņā ar turpmāk noteikto kārtību var iesniegt priekšlikumus un izteikties par lēmumu noteikt jaunu maksimālo likmi.

2.   Šādi priekšlikumi ir pieņemami, ja tie ir iesniegti rakstiski un ja tos ir parakstījuši vismaz trīsdesmit septiņi deputāti, vai ja tie ir iesniegti politiskās grupas vai komitejas vārdā.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu šādu priekšlikumu iesniegšanai.

4.   Pirms šos priekšlikumus apspriež plenārsēdē, atbildīgā komiteja par tiem sagatavo ziņojumu.

5.   Parlaments par šiem priekšlikumiem balso.

Parlaments pieņem lēmumu ar tā deputātu vairākumu un trīs piektdaļām nodoto balsu.

Ja Padome ir paziņojusi Parlamentam par tās piekrišanu noteikt jaunu likmi, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka grozītā likme ir pieņemta.

Pretējā gadījumā Padomes nostāju nodod atbildīgajai komitejai.

3. Pants

Budžeta projekta izskatīšana — pirmais posms

1.   Ikviens deputāts saskaņā ar turpmāk noteikto kārtību var iesniegt un izteikties par:

| — | budžeta projekta grozījumu projektiem, |
| --- | --- |

—

budžeta projekta grozījumu projektiem,

| — | budžeta projekta ierosinātajiem labojumiem. |
| --- | --- |

—

budžeta projekta ierosinātajiem labojumiem.

2.   Grozījumu projekti ir pieņemami, ja tie ir iesniegti rakstiski, ja tos ir parakstījuši vismaz trīsdesmit septiņi deputāti vai ja tie ir iesniegti politiskās grupas vai komitejas vārdā, norādot, uz kuru budžeta pozīciju tie attiecas, un ja ir ievērots ieņēmumu un izdevumu līdzsvara princips.

Grozījumu projektos ir visi vajadzīgie norādījumi attiecībā uz paskaidrojumiem, kuri jāpievieno attiecīgajai budžeta pozīcijai.

Tas pats attiecas uz ierosinātajiem labojumiem.

Visiem budžeta projekta grozījumu projektiem un visiem ierosinātajiem labojumiem pievieno rakstisku pamatojumu.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu projektu un ierosināto labojumu iesniegšanas termiņu.

Parlamenta priekšsēdētājs grozījumu projektu un ierosināto labojumu iesniegšanai nosaka divus termiņus — pirmo pirms, otro pēc tam, kad ir pieņemts atbildīgās komitejas ziņojums.

4.   Atbildīgā komiteja sniedz atzinumu par iesniegtajiem tekstiem, pirms tos apspriež plenārsēdē.

Par tiem grozījumu projektiem un ierosinātajiem labojumiem, kurus atbildīgā komiteja ir noraidījusi, plenārsēdē balso tikai tad, ja Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā to rakstiski pieprasa kāda komiteja vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti; šis termiņš jebkurā gadījumā ir vismaz divdesmit četras stundas pirms balsošanas sākuma.

5.   Parlamenta tāmes grozījumu projektus, kas ir līdzīgi tiem, kurus Parlaments ir noraidījis, sastādot šo tāmi, apspriež tikai tad, ja atbildīgā komiteja ir sniegusi labvēlīgu atzinumu.

6.   Atkāpjoties no Reglamenta 51. panta 2. punkta noteikumiem, Parlaments balso atsevišķi un secīgi par:

| — | katru grozījumu projektu un katru ierosināto labojumu, |
| --- | --- |

—

katru grozījumu projektu un katru ierosināto labojumu,

| — | katru budžeta projekta iedaļu, |
| --- | --- |

—

katru budžeta projekta iedaļu,

| — | rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu. |
| --- | --- |

—

rezolūcijas priekšlikumu par budžeta projektu.

Tomēr piemēro Reglamenta 155. panta 4. līdz 8. punkta noteikumus.

7.   Tos budžeta projekta pantus, nodaļas, sadaļas un iedaļas, par kuriem nav iesniegti grozījumu projekti vai ierosinātie labojumi, uzskata par pieņemtiem.

8.   Lai grozījumu projektus pieņemtu, par tiem jānobalso Parlamenta deputātu vairākumam.

Ierosinātos labojumus pieņem ar nodoto balsu vairākumu.

9.   Ja Parlamenta pieņemtie grozījumi paredz palielināt budžeta projekta izdevumu daļu, pārsniedzot noteikto maksimālo likmi, atbildīgā komiteja iesniedz Parlamentam priekšlikumu noteikt jaunu maksimālo likmi saskaņā ar EOTK līguma 78. panta 9. punkta pēdējo daļu, EK līguma 272. panta 9. punkta pēdējo daļu un EAEK līguma 177. panta 9. punkta pēdējo daļu. Par šo priekšlikumu balso pēc balsojuma par par budžeta projekta dažādām iedaļām. Parlaments pieņem lēmumu ar tā deputātu vairākumu un trīs piektdaļām nodoto balsu. Ja šo priekšlikumu noraida, budžeta projektu kopumā nodod atpakaļ atbildīgajai komitejai.

10.   Ja Parlaments budžeta projektu nav grozījis vai nav pieņēmis ierosinātos labojumus un ja tas nav pieņēmis priekšlikumu budžeta projektu noraidīt, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka budžets ir pieņemts galīgajā variantā.

Ja Parlaments ir grozījis budžeta projektu vai pieņēmis ierosinātos labojumus, šādi grozīto vai ar ierosinātajiem labojumiem papildināto budžeta projektu kopā ar pamatojumu nosūta Padomei un Komisijai.

11.   Tās sēdes protokolu, kuras laikā Parlaments ir sniedzis atzinumu par budžeta projektu, nosūta Padomei un Komisijai.

4. Pants

Budžeta pieņemšana galīgajā variantā pēc pirmā lasījuma

Ja Padome ir informējusi Parlamentu par to, ka tā nav labojusi Parlamenta grozījumus un ka tā ir pieņēmusi vai nav noraidījusi ierosinātos labojumus, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka budžets ir pieņemts galīgajā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

5. Pants

Padomes apspriežu rezultātu izskatīšana — otrais posms

1.   Ja Padome ir labojusi vienu vai vairākus Parlamenta pieņemtos grozījumus, tekstu ar Padomes izdarītajiem labojumiem nodod atbildīgajai komitejai.

2.   Ikviens deputāts saskaņā ar turpmāk noteikto kārtību var iesniegt Padomes labotā teksta grozījumu projektus un izteikties par tiem.

3.   Šādi grozījumu projekti ir pieņemami, ja tie ir iesniegti rakstiski, ja tos ir parakstījuši vismaz trīsdesmit septiņi deputāti vai ja tie ir iesniegti komitejas vārdā, un ja ir ievērots ieņēmumu un izdevumu līdzsvara princips. Reglamenta 46. panta 5. punktu nepiemēro.

Ir pieņemami tikai tie grozījumu projekti, kuri attiecas uz Padomes laboto tekstu.

4.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka grozījumu projektu iesniegšanas termiņu.

5.   Atbildīgā komiteja izsakās par Padomes labotajiem tekstiem un sniedz atzinumu par šo tekstu grozījumu projektiem.

6.   Neskarot 3. panta 4. punkta otrās daļas noteikumus, plenārsēdē balso par Padomes laboto tekstu grozījumu projektiem. Parlaments pieņem lēmumu ar tā deputātu vairākumu un trīs piektdaļām nodoto balsu. Ja šos grozījumu projektus pieņem, Padomes laboto tekstu noraida. Ja tos noraida, uzskata, ka ir pieņemts Padomes labotais teksts.

7.   Par Padomes apspriežu pārskatu saistībā ar Parlamenta pieņemtajiem ierosinātajiem labojumiem notiek debates, kuru nobeigumā var balsot par rezolūcijas priekšlikumu.

8.   Ja šajā pantā noteiktā procedūra ir pabeigta un ja 6. panta noteikumi ir izpildīti, Parlamenta priekšsēdētājs plenārsēdē paziņo, ka budžets ir pieņemts galīgajā variantā. Parlamenta priekšsēdētājs nodrošina tā publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

6. Pants

Pilnīgs noraidījums

1.   Ja tam ir svarīgi iemesli, kāda komiteja vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti var iesniegt priekšlikumu noraidīt budžeta projektu kopumā. Šis priekšlikums ir pieņemams, ja tas ir iesniegts kopā ar rakstisku pamatojumu un Parlamenta priekšsēdētāja noteiktajā termiņā. Noraidījuma iemesli nedrīkst būt pretrunīgi.

2.   Atbildīgā komiteja sniedz atzinumu par šādu priekšlikumu, pirms par to balso plenārsēdē.

Parlaments pieņem lēmumu ar tā deputātu vairākumu un divām trešdaļām nodoto balsu. Ja priekšlikumu pieņem, budžeta projektu kopumā nodod atpakaļ Padomei.

7. Pants

Provizorisko divpadsmitdaļu sistēma

1.   Ikviens deputāts saskaņā ar turpmāk noteikto kārtību var iesniegt priekšlikumu pieņemt no Padomes pieņemtā lēmuma atšķirīgu lēmumu, kas ļauj iztērēt summu, kura ir lielāka par provizorisko divpadsmitdaļu, tiem budžeta izdevumiem, kas tieši neizriet no Līguma vai saskaņā ar to pieņemtajiem tiesību aktiem.

2.   Lēmuma priekšlikumi ir pieņemami, ja tie ir iesniegti rakstiski, ja tos ir parakstījuši vismaz trīsdesmit septiņi deputāti vai ja tie ir iesniegti politiskās grupas vai komitejas vārdā, un ja tie ir pamatoti.

3.   Atbildīgā komiteja sniedz atzinumu par iesniegtajiem tekstiem, pirms tos apspriež plenārsēdē.

4.   Parlaments pieņem lēmumu ar tā deputātu vairākumu un trīs piektdaļām nodoto balsu.

8. Pants

Procedūra, kuru piemēro Parlamenta tāmes izstrādāšanai

1.   Par jautājumiem, kas attiecas uz Parlamenta budžetu, Prezidijs un par budžetu atbildīgā komiteja pieņem lēmumus šādā secībā:

| a) | par amatu sarakstu; |
| --- | --- |

a)

par amatu sarakstu;

| b) | par provizorisko tāmes projektu un par tāmes projektu. |
| --- | --- |

b)

par provizorisko tāmes projektu un par tāmes projektu.

2.   Lēmumus par amatu sarakstu pieņem saskaņā ar šādu procedūru:

| a) | Prezidijs nosaka amatu sarakstu katram finanšu gadam; |
| --- | --- |

a)

Prezidijs nosaka amatu sarakstu katram finanšu gadam;

| b) | ja par budžetu atbildīgās komitejas atzinums atšķiras no Prezidija sākotnēji pieņemtajiem lēmumiem, uzsāk saskaņošanas procedūru; |
| --- | --- |

b)

ja par budžetu atbildīgās komitejas atzinums atšķiras no Prezidija sākotnēji pieņemtajiem lēmumiem, uzsāk saskaņošanas procedūru;

| c) | procedūras nobeigumā galīgo lēmumu par tāmi amatu sarakstam pieņem Prezidijs saskaņā ar Reglamenta 197. panta 3. punktu, neskarot tos lēmumus, kuri pieņemti saskaņā ar EK līguma 272. pantu. |
| --- | --- |

c)

procedūras nobeigumā galīgo lēmumu par tāmi amatu sarakstam pieņem Prezidijs saskaņā ar Reglamenta 197. panta 3. punktu, neskarot tos lēmumus, kuri pieņemti saskaņā ar EK līguma 272. pantu.

3.   Attiecībā uz pašu tāmi, tās sastādīšanas procedūra sākas uzreiz pēc tam, kad Prezidijs ir pieņēmis galīgo lēmumu par amatu sarakstu. Šīs procedūras posmi ir tādi, kā izklāstīti Reglamenta 73. pantā, proti:

| a) | Prezidijs izstrādā provizorisko ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu (1. punkts); |
| --- | --- |

a)

Prezidijs izstrādā provizorisko ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu (1. punkts);

| b) | par budžeta atbildīgā komiteja izstrādā provizorisko ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu (2. punkts); |
| --- | --- |

b)

par budžeta atbildīgā komiteja izstrādā provizorisko ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu (2. punkts);

| c) | saskaņošanas procedūru piemēro gadījumos, kad par budžetu atbildīgās komitejas un Prezidija nostājas ir ļoti atšķirīgas. |
| --- | --- |

c)

saskaņošanas procedūru piemēro gadījumos, kad par budžetu atbildīgās komitejas un Prezidija nostājas ir ļoti atšķirīgas.

---

V PIELIKUMS

PROCEDŪRA, KAS JĀPIEMĒRO, LAI IZSKATĪTU UN PIEŅMTU LĒMUMUS PAR BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANU

1. Pants

Dokumenti

1.   Drukā un izdala šādus dokumentus:

| a) | Komisijas iesniegto ieņēmumu un izdevumu pārskatu, finanšu vadības analīzi un bilanci; |
| --- | --- |

a)

Komisijas iesniegto ieņēmumu un izdevumu pārskatu, finanšu vadības analīzi un bilanci;

| b) | Revīzijas palātas gada pārskatus un īpašos pārskatus kopā ar iestāžu sniegtajām atbildēm; |
| --- | --- |

b)

Revīzijas palātas gada pārskatus un īpašos pārskatus kopā ar iestāžu sniegtajām atbildēm;

| c) | deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību, ko ir iesniegusi Revīzijas palāta, pamatojoties uz EK līguma 248. pantu; |
| --- | --- |

c)

deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību, ko ir iesniegusi Revīzijas palāta, pamatojoties uz EK līguma 248. pantu;

| d) | Padomes ieteikumu. |
| --- | --- |

d)

Padomes ieteikumu.

2.   Šos dokumentus nodod atbildīgajai komitejai. Visas attiecīgās komitejas var sniegt atzinumu.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs nosaka termiņu, kurā komitejām, kas vēlas sniegt atzinumu, tas jādara zināms atbildīgajai komitejai.

2. Pants

Ziņojuma izskatīšana

1.   Parlaments izskata atbildīgās komitejas ziņojumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vēlākais līdz nākamā gada 30. aprīlim pēc Revīzijas palātas gada pārskata pieņemšanas, kā to nosaka Finanšu regula.

2.   Ja šajā pielikumā nav noteikts citādi, piemēro tos Reglamenta pantus, kas attiecas uz grozījumiem un balsošanu.

3. Pants

Ziņojuma saturs

1.   Atbildīgās komitejas sagatavotajā ziņojumā par budžeta izpildes apstiprināšanu ietver:

| a) | lēmuma priekšlikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vai par šāda lēmuma pieņemšanas atlikšanu (par to balso aprīļa sesijā), vai lēmuma priekšlikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vai neapstiprināšanu (par to balso oktobra sesijā); |
| --- | --- |

a)

lēmuma priekšlikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vai par šāda lēmuma pieņemšanas atlikšanu (par to balso aprīļa sesijā), vai lēmuma priekšlikumu par budžeta izpildes apstiprināšanu vai neapstiprināšanu (par to balso oktobra sesijā);

| b) | lēmuma priekšlikumu slēgt visu Kopienas ieņēmumu un izdevumu, kā arī aktīvu un pasīvu kontus; |
| --- | --- |

b)

lēmuma priekšlikumu slēgt visu Kopienas ieņēmumu un izdevumu, kā arī aktīvu un pasīvu kontus;

| c) | rezolūcijas priekšlikumu un apsvērumus, kas iesniegti kopā ar a) apakšpunktā minēto lēmuma priekšlikumu, kurš ietver novērtējumu par to, kā finanšu gadā Komisija ir pārvaldījusi budžetu, un apsvērumus par izdevumu izpildi nākotnē; |
| --- | --- |

c)

rezolūcijas priekšlikumu un apsvērumus, kas iesniegti kopā ar a) apakšpunktā minēto lēmuma priekšlikumu, kurš ietver novērtējumu par to, kā finanšu gadā Komisija ir pārvaldījusi budžetu, un apsvērumus par izdevumu izpildi nākotnē;

| d) | pielikumā — no Komisijas saņemto dokumentu un prasīto, bet nesaņemto dokumentu sarakstu; |
| --- | --- |

d)

pielikumā — no Komisijas saņemto dokumentu un prasīto, bet nesaņemto dokumentu sarakstu;

| e) | attiecīgo komiteju atzinumus. |
| --- | --- |

e)

attiecīgo komiteju atzinumus.

2.   Ja atbildīgā komiteja ierosina atlikt lēmuma pieņemšanu par budžeta izpildes apstiprināšanu, attiecīgajā rezolūcijas priekšlikumā cita starpā norāda:

| a) | atlikšanas iemeslus; |
| --- | --- |

a)

atlikšanas iemeslus;

| b) | turpmākās darbības, kuras Komisijai būtu jāveic, un to termiņus; |
| --- | --- |

b)

turpmākās darbības, kuras Komisijai būtu jāveic, un to termiņus;

| c) | dokumentus, kas Parlamentam vajadzīgi, lai tas varētu pieņemt pamatotu lēmumu. |
| --- | --- |

c)

dokumentus, kas Parlamentam vajadzīgi, lai tas varētu pieņemt pamatotu lēmumu.

4. Pants

Izskatīšana Parlamentā un balsošana

1.   Visus par budžeta izpildes apstiprināšanu atbildīgās komitejas ziņojumus iekļauj darba kārtībā pirmajā sesijā pēc to iesniegšanas.

2.   Ir pieņemami tikai tie rezolūcijas priekšlikuma grozījumi, kuri ir iesniegti saskaņā ar 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu.

3.   Par lēmuma priekšlikumiem un rezolūcijas priekšlikumiem balso saskaņā ar 3. pantā noteikto kārtību, ja 5. pantā nav noteikta cita kārtība.

4.   Parlaments pieņem lēmumu ar nodoto balsu vairākumu saskaņā ar EK līguma 198. pantu.

5. Pants

Procedūras varianti

1.   Balsošana aprīļa sesijā

Pirmajā posmā ziņojumā par budžeta izpildi ierosina to apstiprināt vai lēmuma pieņemšanu atlikt.

| a) | Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpilde ir apstiprināta. Tas nozīmē arī kontu slēgšanu.
  Ja priekšlikums apstiprināt budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka šo lēmumu atliek, un atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā iesniedz jaunu ziņojumu ar jaunu priekšlikumu apstiprināt vai neapstiprināt budžeta izpildi; |
| --- | --- |

a)

Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpilde ir apstiprināta. Tas nozīmē arī kontu slēgšanu.

Ja priekšlikums apstiprināt budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka šo lēmumu atliek, un atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā iesniedz jaunu ziņojumu ar jaunu priekšlikumu apstiprināt vai neapstiprināt budžeta izpildi;

| b) | Ja pieņem priekšlikumu atlikt lēmumu par budžeta izpildes apstiprināšanu, atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā iesniedz jaunu ziņojumu ar jaunu priekšlikumu apstiprināt vai neapstiprināt budžeta izpildi. Šādā gadījumā atliek arī kontu slēgšanu, un to no jauna ierosina kopā ar jauno ziņojumu.
  Ja priekšlikums atlikt lēmuma pieņemšanu par budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka budžeta izpilde ir apstiprināta. Šādā gadījumā slēdz arī kontus. Tomēr rezolūcijas priekšlikumu var izvirzīt balsošanai. |
| --- | --- |

b)

Ja pieņem priekšlikumu atlikt lēmumu par budžeta izpildes apstiprināšanu, atbildīgā komiteja sešu mēnešu laikā iesniedz jaunu ziņojumu ar jaunu priekšlikumu apstiprināt vai neapstiprināt budžeta izpildi. Šādā gadījumā atliek arī kontu slēgšanu, un to no jauna ierosina kopā ar jauno ziņojumu.

Ja priekšlikums atlikt lēmuma pieņemšanu par budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka budžeta izpilde ir apstiprināta. Šādā gadījumā slēdz arī kontus. Tomēr rezolūcijas priekšlikumu var izvirzīt balsošanai.

2.   Balsošana oktobra sesijā

Otrajā posmā ziņojumā par budžeta izpildi ierosina to apstiprināt vai neapstiprināt.

| a) | Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpilde ir apstiprināta. Tas nozīmē arī kontu slēgšanu.
  Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi nepieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpildi neapstiprina. Oficiālu priekšlikumu slēgt attiecīgā finanšu gada bilanci iesniedz nākamajā sesijā, uz kuru uzaicina Komisiju sniegt paziņojumu; |
| --- | --- |

a)

Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpilde ir apstiprināta. Tas nozīmē arī kontu slēgšanu.

Ja priekšlikumu apstiprināt budžeta izpildi nepieņem ar balsu vairākumu, budžeta izpildi neapstiprina. Oficiālu priekšlikumu slēgt attiecīgā finanšu gada bilanci iesniedz nākamajā sesijā, uz kuru uzaicina Komisiju sniegt paziņojumu;

| b) | Ja priekšlikumu neapstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, oficiālu priekšlikumu slēgt attiecīgā finanšu gada kontus iesniedz nākamajā sesijā, uz kuru uzaicina Komisiju sniegt paziņojumu.
  Ja priekšlikums neapstiprināt budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka budžeta izpilde ir apstiprināta. Šādā gadījumā slēdz arī kontus. Tomēr rezolūcijas priekšlikumu var izvirzīt balsošanai. |
| --- | --- |

b)

Ja priekšlikumu neapstiprināt budžeta izpildi pieņem ar balsu vairākumu, oficiālu priekšlikumu slēgt attiecīgā finanšu gada kontus iesniedz nākamajā sesijā, uz kuru uzaicina Komisiju sniegt paziņojumu.

Ja priekšlikums neapstiprināt budžeta izpildi nesaņem balsu vairākumu, uzskata, ka budžeta izpilde ir apstiprināta. Šādā gadījumā slēdz arī kontus. Tomēr rezolūcijas priekšlikumu var izvirzīt balsošanai.

3.   Ja rezolūcijas priekšlikumā vai priekšlikumā par kontu slēgšanu ir noteikumi, kuri ir pretrunā ar Parlamenta balsojumu par budžeta izpildes apstiprināšanu, pēc apspriešanās ar atbildīgās komitejas priekšsēdētāju Parlamenta priekšsēdētājs var balsošanu atlikt un noteikt jaunu termiņu grozījumu iesniegšanai.

6. Pants

To lēmumu piemērošana, kas attiecas uz budžeta izpildes apstiprināšanu

1.   Parlamenta priekšsēdētājs nosūta Komisijai un pārējām iestādēm visus Parlamenta lēmumus un rezolūcijas, kas pieņemtas saskaņā ar 3. pantu. Viņš nodrošina to publicēšanu “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstneša” sērijā “Tiesību akti”.

2.   Atbildīgā komiteja vismaz vienu reizi gadā iesniedz Parlamentam ziņojumu par pasākumiem, ko iestādes veikušas saistībā ar apsvērumiem, kurus saņemti kopā ar lēmumu apstiprināt budžeta izpildi, un citiem apsvērumiem, kuri ietverti Parlamenta rezolūcijās par izdevumu izpildi.

3.   Parlamenta priekšsēdētājs, rīkojoties Parlamenta vārdā un pamatojoties uz tās komitejas ziņojumu, kas ir atbildīga par budžeta kontroli, saskaņā ar EK līguma 232. pantu var iesniegt prasību pret attiecīgo iestādi Eiropas Kopienu Tiesā par to pienākumu nepildīšanu, kuri noteikti apsvērumos, kas pievienoti lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu vai citām rezolūcijām par izdevumu izpildi.

---

VI PIELIKUMS

PASTĀVĪGO PARLAMENTĀRO KOMITEJU KOMPETENCES (1)

I.   Ārlietu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP) (šajā kontekstā šai komitejai palīdz drošības un aizsardzības apakškomiteja); |
| --- | --- |

1)

kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un Eiropas drošības un aizsardzības politiku (EDAP) (šajā kontekstā šai komitejai palīdz drošības un aizsardzības apakškomiteja);

| 2) | attiecībām ar citām ES iestādēm un struktūrām, ANO un citām starptautiskām organizācijām un parlamentārajām asamblejām jautājumos, kas ietilpst tās kompetencē; |
| --- | --- |

2)

attiecībām ar citām ES iestādēm un struktūrām, ANO un citām starptautiskām organizācijām un parlamentārajām asamblejām jautājumos, kas ietilpst tās kompetencē;

| 3) | politisko attiecību stiprināšanu ar trešām valstīm, it īpaši ar tām, kas atrodas tieši blakus Eiropas Savienībai, cieši ar tām sadarbojoties un īstenojot palīdzības programmas, vai noslēdzot tādus asociācijas un partnerattiecību nolīgumus; |
| --- | --- |

3)

politisko attiecību stiprināšanu ar trešām valstīm, it īpaši ar tām, kas atrodas tieši blakus Eiropas Savienībai, cieši ar tām sadarbojoties un īstenojot palīdzības programmas, vai noslēdzot tādus asociācijas un partnerattiecību nolīgumus;

| 4) | sarunu uzsākšanu, pārraudzību un noslēgšanu par Eiropas valstu pievienošanos Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

4)

sarunu uzsākšanu, pārraudzību un noslēgšanu par Eiropas valstu pievienošanos Eiropas Savienībai;

| 5) | jautājumiem saistībā ar cilvēktiesībām, minoritāšu tiesību aizsardzību un demokrātisko vērtību veicināšanu trešās valstīs. Šajā kontekstā komitejai palīdz cilvēktiesību apakškomiteja. Neskarot attiecīgos noteikumus, citu šajā jomā kompetento komiteju un struktūru locekļus aicina piedalīties apakškomitejas sanāksmēs.
  Komiteja koordinē apvienoto parlamentāro komiteju un parlamentāro sadarbības komiteju darbu, kā arī parlamentu sadarbības delegāciju un ad hoc delegāciju darbu, un vēlēšanu novērošanas misijas, kuras ietilpst tās kompetencē. |
| --- | --- |

5)

jautājumiem saistībā ar cilvēktiesībām, minoritāšu tiesību aizsardzību un demokrātisko vērtību veicināšanu trešās valstīs. Šajā kontekstā komitejai palīdz cilvēktiesību apakškomiteja. Neskarot attiecīgos noteikumus, citu šajā jomā kompetento komiteju un struktūru locekļus aicina piedalīties apakškomitejas sanāksmēs.

Komiteja koordinē apvienoto parlamentāro komiteju un parlamentāro sadarbības komiteju darbu, kā arī parlamentu sadarbības delegāciju un ad hoc delegāciju darbu, un vēlēšanu novērošanas misijas, kuras ietilpst tās kompetencē.

II.   Attīstības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas Savienības attīstības un sadarbības politikas veicināšanu, īstenošanu un pārraudzību, it īpaši par:






  a) | politisko dialogu ar attīstības valstīm divpusēji un attiecīgajās starptautiskajās organizācijās un parlamentu sadarbības forumos; |
| --- | --- | --- |

1)

Eiropas Savienības attīstības un sadarbības politikas veicināšanu, īstenošanu un pārraudzību, it īpaši par:

a)

politisko dialogu ar attīstības valstīm divpusēji un attiecīgajās starptautiskajās organizācijās un parlamentu sadarbības forumos;

| b) | palīdzību jaunattīstības valstīm un sadarbības līgumiem ar tām; |
| --- | --- |

b)

palīdzību jaunattīstības valstīm un sadarbības līgumiem ar tām;

| c) | demokrātisko vērtību, labas valsts pārvaldes un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanu jaunattīstības valstīs. |
| --- | --- |

c)

demokrātisko vērtību, labas valsts pārvaldes un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanu jaunattīstības valstīs.

| 2) | jautājumiem saistībā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un attiecībām ar atbilstošajām struktūrām; |
| --- | --- |

2)

jautājumiem saistībā ar ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu un attiecībām ar atbilstošajām struktūrām;

| 3) | Parlamenta iesaistīšanos vēlēšanu novērošanas misijās, kad nepieciešams, sadarbībā ar citām atbilstošām komitejām un delegācijām.
  Komiteja koordinē parlamentu sadarbības un ad hoc delegāciju darbu, kas ietilpst tās kompetencē. |
| --- | --- |

3)

Parlamenta iesaistīšanos vēlēšanu novērošanas misijās, kad nepieciešams, sadarbībā ar citām atbilstošām komitejām un delegācijām.

Komiteja koordinē parlamentu sadarbības un ad hoc delegāciju darbu, kas ietilpst tās kompetencē.

III.   Starptautiskās tirdzniecības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

jautājumiem saistībā ar Eiropas Savienības kopējas tirdzniecības politikas izstrādāšanu un īstenošanu, kā arī par tās ārējiem ekonomiskajiem sakariem, it īpaši par:

| 1) | finansiālajām, ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām; |
| --- | --- |

1)

finansiālajām, ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām ar trešām valstīm un reģionālajām organizācijām;

| 2) | saskaņošanas vai standartizācijas tehniskajiem pasākumiem jomās, uz kurām attiecas starptautisko tiesību instrumenti; |
| --- | --- |

2)

saskaņošanas vai standartizācijas tehniskajiem pasākumiem jomās, uz kurām attiecas starptautisko tiesību instrumenti;

| 3) | attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un organizācijām, kas veicina reģionu ekonomikas un tirdzniecības reģionālo integrāciju ārpus Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

3)

attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un organizācijām, kas veicina reģionu ekonomikas un tirdzniecības reģionālo integrāciju ārpus Eiropas Savienības;

| 4) | attiecībām ar PTO, ieskaitot tās parlamentāro dimensiju.
  Komiteja uztur sakarus ar atbilstošām parlamentu sadarbības un ad hoc delegācijām saistībā ar ekonomiskajiem un tirdzniecības aspektiem attiecībās ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

4)

attiecībām ar PTO, ieskaitot tās parlamentāro dimensiju.

Komiteja uztur sakarus ar atbilstošām parlamentu sadarbības un ad hoc delegācijām saistībā ar ekonomiskajiem un tirdzniecības aspektiem attiecībās ar trešām valstīm.

IV.   Budžeta komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas Savienības ieņēmumu un izdevumu daudzgadu finanšu programmu un Eiropas Savienības pašas resursu sistēmu; |
| --- | --- |

1)

Eiropas Savienības ieņēmumu un izdevumu daudzgadu finanšu programmu un Eiropas Savienības pašas resursu sistēmu;

| 2) | Parlamenta budžeta prerogatīvām, proti, Eiropas Savienības budžetu, kā arī sarunām par iestāžu nolīgumu un tā piemērošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

2)

Parlamenta budžeta prerogatīvām, proti, Eiropas Savienības budžetu, kā arī sarunām par iestāžu nolīgumu un tā piemērošanu šajā jomā;

| 3) | Parlamenta tāmi saskaņā ar Reglamentā noteikto procedūru; |
| --- | --- |

3)

Parlamenta tāmi saskaņā ar Reglamentā noteikto procedūru;

| 4) | decentralizēto struktūru budžetu; |
| --- | --- |

4)

decentralizēto struktūru budžetu;

| 5) | Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību; |
| --- | --- |

5)

Eiropas Investīciju bankas finansiālo darbību;

| 6) | Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā, neskarot tās komitejas pilnvaras, kas ir atbildīga par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu; |
| --- | --- |

6)

Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā, neskarot tās komitejas pilnvaras, kas ir atbildīga par ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu;

| 7) | Kopienas tiesību aktu finansiālo ietekmi un to samērīgumu ar daudzgadu finanšu programmu, neskarot attiecīgo komiteju kompetences; |
| --- | --- |

7)

Kopienas tiesību aktu finansiālo ietekmi un to samērīgumu ar daudzgadu finanšu programmu, neskarot attiecīgo komiteju kompetences;

| 8) | kārtējā budžeta izpildes gaitu un izpildes novērtēšanu, neskatoties uz Reglamenta 72. panta 1. punktu, apropriāciju pārvietošanu, ar amata sarakstiem saistītajām procedūrām, administratīvajām apropriācijām un viedokļiem saistībā ar ēku celtniecības projektiem, kuriem ir nozīmīga finansiāla ietekme; |
| --- | --- |

8)

kārtējā budžeta izpildes gaitu un izpildes novērtēšanu, neskatoties uz Reglamenta 72. panta 1. punktu, apropriāciju pārvietošanu, ar amata sarakstiem saistītajām procedūrām, administratīvajām apropriācijām un viedokļiem saistībā ar ēku celtniecības projektiem, kuriem ir nozīmīga finansiāla ietekme;

| 9) | Finanšu regulu, atskaitot jautājumus, kas saistīti ar budžetu izpildi, pārvaldi un kontroli. |
| --- | --- |

9)

Finanšu regulu, atskaitot jautājumus, kas saistīti ar budžetu izpildi, pārvaldi un kontroli.

V.   Budžeta kontroles komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas Savienības un Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildi un lēmumiem, ko pieņem Parlaments par budžeta izpildes apstiprināšanu, ieskaitot iekšējo budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, kā arī par visiem citiem pasākumiem saistībā ar šādiem lēmumiem vai to īstenošanu; |
| --- | --- |

1)

Eiropas Savienības un Eiropas Attīstības fonda budžeta izpildi un lēmumiem, ko pieņem Parlaments par budžeta izpildes apstiprināšanu, ieskaitot iekšējo budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, kā arī par visiem citiem pasākumiem saistībā ar šādiem lēmumiem vai to īstenošanu;

| 2) | Eiropas Savienības, tās iestāžu un jebkuras struktūras, kas no tās saņēmusi finansējumu, kontu un bilanču slēgšanu, uzrādīšanu un revīziju, ieskaitot pārvietojamo apropriāciju un saldo noteikšanu; |
| --- | --- |

2)

Eiropas Savienības, tās iestāžu un jebkuras struktūras, kas no tās saņēmusi finansējumu, kontu un bilanču slēgšanu, uzrādīšanu un revīziju, ieskaitot pārvietojamo apropriāciju un saldo noteikšanu;

| 3) | Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli; |
| --- | --- |

3)

Eiropas Investīciju bankas finansiālās darbības kontroli;

| 4) | dažādu Kopienas finansēšanas veidu rentabilitātes uzraudzību, tai īstenojot Eiropas Savienības politikas virzienus; |
| --- | --- |

4)

dažādu Kopienas finansēšanas veidu rentabilitātes uzraudzību, tai īstenojot Eiropas Savienības politikas virzienus;

| 5) | Eiropas Savienības budžeta izpildes gaitā konstatēto krāpšanas gadījumu un pārkāpumu izskatīšanu, pasākumiem, kuru mērķis ir šādus gadījumus novērst un par tiem iesniegt prasību tiesā, kā arī Eiropas Savienības finansiālo interešu vispārēju aizsardzību; |
| --- | --- |

5)

Eiropas Savienības budžeta izpildes gaitā konstatēto krāpšanas gadījumu un pārkāpumu izskatīšanu, pasākumiem, kuru mērķis ir šādus gadījumus novērst un par tiem iesniegt prasību tiesā, kā arī Eiropas Savienības finansiālo interešu vispārēju aizsardzību;

| 6) | attiecībām ar Revīzijas palātu, tās locekļu iecelšanu un tās ziņojumu izskatīšanu; |
| --- | --- |

6)

attiecībām ar Revīzijas palātu, tās locekļu iecelšanu un tās ziņojumu izskatīšanu;

| 7) | Finanšu regulu, ciktāl tas attiecas uz budžeta izpildi, pārvaldi un kontroli. |
| --- | --- |

7)

Finanšu regulu, ciktāl tas attiecas uz budžeta izpildi, pārvaldi un kontroli.

VI.   Ekonomikas un monetārā komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas Savienības ekonomikas un monetāro politiku, Eiropas Ekonomiskās un monetārās savienības un Eiropas monetārās un finansiālās sistēmas darbību (ieskaitot attiecības ar attiecīgajām iestādēm vai organizācijām); |
| --- | --- |

1)

Eiropas Savienības ekonomikas un monetāro politiku, Eiropas Ekonomiskās un monetārās savienības un Eiropas monetārās un finansiālās sistēmas darbību (ieskaitot attiecības ar attiecīgajām iestādēm vai organizācijām);

| 2) | kapitāla un maksājumu brīvu apriti (pārrobežu maksājumi, vienota maksājumu telpa, maksājumu bilance, kapitāla aprite un aizņēmumu un aizdevumu politika, tāda kapitāla aprites kontrole, kuram ir izcelsme trešā valstī, pasākumi Eiropas Savienības kapitāla eksporta veicināšanai); |
| --- | --- |

2)

kapitāla un maksājumu brīvu apriti (pārrobežu maksājumi, vienota maksājumu telpa, maksājumu bilance, kapitāla aprite un aizņēmumu un aizdevumu politika, tāda kapitāla aprites kontrole, kuram ir izcelsme trešā valstī, pasākumi Eiropas Savienības kapitāla eksporta veicināšanai);

| 3) | starptautisko monetāro un finansiālo sistēmu (ieskaitot attiecības ar finanšu iestādēm un organizācijām); |
| --- | --- |

3)

starptautisko monetāro un finansiālo sistēmu (ieskaitot attiecības ar finanšu iestādēm un organizācijām);

| 4) | konkurences noteikumiem un noteikumiem par valsts vai sabiedriskā sektora atbalstu; |
| --- | --- |

4)

konkurences noteikumiem un noteikumiem par valsts vai sabiedriskā sektora atbalstu;

| 5) | fiskālajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

5)

fiskālajiem noteikumiem;

| 6) | finanšu pakalpojumu, iestāžu un tirgu reglamentēšanu un uzraudzību, ieskaitot finanšu atskaites, revīziju, grāmatvedības noteikumus, uzņēmumu vadību un citus jautājumus saistībā ar uzņēmumu tiesībām, kuri īpaši attiecas uz finanšu pakalpojumiem. |
| --- | --- |

6)

finanšu pakalpojumu, iestāžu un tirgu reglamentēšanu un uzraudzību, ieskaitot finanšu atskaites, revīziju, grāmatvedības noteikumus, uzņēmumu vadību un citus jautājumus saistībā ar uzņēmumu tiesībām, kuri īpaši attiecas uz finanšu pakalpojumiem.

VII.   Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | nodarbinātības politiku un visiem sociālās politikas aspektiem, tādiem kā darba apstākļi, sociālā nodrošināšana un sociālā aizsardzība; |
| --- | --- |

1)

nodarbinātības politiku un visiem sociālās politikas aspektiem, tādiem kā darba apstākļi, sociālā nodrošināšana un sociālā aizsardzība;

| 2) | pasākumiem saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darba vietā; |
| --- | --- |

2)

pasākumiem saistībā ar veselības aizsardzību un drošību darba vietā;

| 3) | Eiropas Sociālo fondu; |
| --- | --- |

3)

Eiropas Sociālo fondu;

| 4) | arodmācības politiku, ieskaitot profesionālās kvalifikācijas celšanu; |
| --- | --- |

4)

arodmācības politiku, ieskaitot profesionālās kvalifikācijas celšanu;

| 5) | darba ņēmēju un pensionāru brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

5)

darba ņēmēju un pensionāru brīvu pārvietošanos;

| 6) | sociālo dialogu; |
| --- | --- |

6)

sociālo dialogu;

| 7) | jautājumiem, kas saistīti ar visa veida diskrimināciju darba vietā un darba tirgū, atskaitot diskrimināciju saistībā ar dzimumu; |
| --- | --- |

7)

jautājumiem, kas saistīti ar visa veida diskrimināciju darba vietā un darba tirgū, atskaitot diskrimināciju saistībā ar dzimumu;

| 8) | attiecībām ar:






  — | Eiropas Arodmācības attīstības centru (Cedefop); |
| --- | --- | --- |

8)

attiecībām ar:

—

Eiropas Arodmācības attīstības centru (Cedefop);

| — | Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu; |
| --- | --- |

—

Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu;

| — | Eiropas Mācību fondu; |
| --- | --- |

—

Eiropas Mācību fondu;

| — | Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru,
  kā arī attiecībām ar citām atbilstošām ES struktūrām un starptautiskām organizācijām. |
| --- | --- |

—

Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru,

kā arī attiecībām ar citām atbilstošām ES struktūrām un starptautiskām organizācijām.

VIII.   Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | vides politiku un pasākumiem vides aizsardzībā, it īpaši saistībā ar:






  a) | gaisa, augsnes un ūdens piesārņošanu, atkritumu apsaimniekošanu un pārstrādi, veselībai bīstamām vielām un preparātiem, trokšņu līmeņiem, klimata izmaiņām, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību; |
| --- | --- | --- |

1)

vides politiku un pasākumiem vides aizsardzībā, it īpaši saistībā ar:

a)

gaisa, augsnes un ūdens piesārņošanu, atkritumu apsaimniekošanu un pārstrādi, veselībai bīstamām vielām un preparātiem, trokšņu līmeņiem, klimata izmaiņām, bioloģiskās daudzveidības aizsardzību;

| b) | noturīgu attīstību; |
| --- | --- |

b)

noturīgu attīstību;

| c) | starptautiskiem un reģionāliem pasākumiem un nolīgumiem, kas vērsti uz vides aizsardzību; |
| --- | --- |

c)

starptautiskiem un reģionāliem pasākumiem un nolīgumiem, kas vērsti uz vides aizsardzību;

| d) | videi nodarītā kaitējuma novēršanu,; |
| --- | --- |

d)

videi nodarītā kaitējuma novēršanu,;

| e) | civilo aizsardzību; |
| --- | --- |

e)

civilo aizsardzību;

| f) | Eiropas Vides aizsardzības aģentūru. |
| --- | --- |

f)

Eiropas Vides aizsardzības aģentūru.

| 2) | veselības aizsardzību, it īpaši:






  a) | programmām un specifiskiem pasākumiem veselības aizsardzības jomā; |
| --- | --- | --- |

2)

veselības aizsardzību, it īpaši:

a)

programmām un specifiskiem pasākumiem veselības aizsardzības jomā;

| b) | farmaceitiskiem preparātiem un kosmētikas līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

farmaceitiskiem preparātiem un kosmētikas līdzekļiem;

| c) | veselības aspektiem saistībā ar bioterorismu; |
| --- | --- |

c)

veselības aspektiem saistībā ar bioterorismu;

| d) | Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūru un Slimību profilakses un kontroles Eiropas centru. |
| --- | --- |

d)

Eiropas Medikamentu novērtēšanas aģentūru un Slimību profilakses un kontroles Eiropas centru.

| 3) | jautājumiem saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, it īpaši:






  a) | pārtikas produktu marķēšanu un nekaitīgumu; |
| --- | --- | --- |

3)

jautājumiem saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, it īpaši:

a)

pārtikas produktu marķēšanu un nekaitīgumu;

| b) | tiesību aktiem veterinārijas jomā saistībā ar aizsardzību pret kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību, veselības aizsardzības nolūkā veiktām pārtikas produktu un pārtikas ražošanas sistēmu pārbaudēm; |
| --- | --- |

b)

tiesību aktiem veterinārijas jomā saistībā ar aizsardzību pret kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību, veselības aizsardzības nolūkā veiktām pārtikas produktu un pārtikas ražošanas sistēmu pārbaudēm;

| c) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un Eiropas Pārtikas un veterināro biroju. |
| --- | --- |

c)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un Eiropas Pārtikas un veterināro biroju.

IX.   Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas Savienības rūpniecības politiku un jaunu tehnoloģiju ieviešanu, ieskaitot pasākumus saistībā ar MVU; |
| --- | --- |

1)

Eiropas Savienības rūpniecības politiku un jaunu tehnoloģiju ieviešanu, ieskaitot pasākumus saistībā ar MVU;

| 2) | Eiropas Savienības pētniecības politiku, ieskaitot pētniecības rezultātu izplatīšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

2)

Eiropas Savienības pētniecības politiku, ieskaitot pētniecības rezultātu izplatīšanu un izmantošanu;

| 3) | kosmosa politiku; |
| --- | --- |

3)

kosmosa politiku;

| 4) | Kopējā pētījumu centra, Kodolenerģijas mērījumu centrālā biroja, kā arī kopuzņēmuma “Joint European Torus”(JET), Starptautiskā eksperimentālā kodolreaktora (ITER) darbību un citiem tās pašas jomas projektiem; |
| --- | --- |

4)

Kopējā pētījumu centra, Kodolenerģijas mērījumu centrālā biroja, kā arī kopuzņēmuma “Joint European Torus”(JET), Starptautiskā eksperimentālā kodolreaktora (ITER) darbību un citiem tās pašas jomas projektiem;

| 5) | Kopienas pasākumiem saistībā ar enerģētikas politiku vispār, enerģijas piegādes drošību un energoresursu efektivitāti, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīkla izveidi un attīstību enerģētikas infrastruktūras nozarē; |
| --- | --- |

5)

Kopienas pasākumiem saistībā ar enerģētikas politiku vispār, enerģijas piegādes drošību un energoresursu efektivitāti, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīkla izveidi un attīstību enerģētikas infrastruktūras nozarē;

| 6) | Euratom līgumu un Euratom Sagādes aģentūru (AAE), kodoldrošību, kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu un kodolatkritumu apglabāšanu kodolenerģētikas sektorā; |
| --- | --- |

6)

Euratom līgumu un Euratom Sagādes aģentūru (AAE), kodoldrošību, kodolelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu un kodolatkritumu apglabāšanu kodolenerģētikas sektorā;

| 7) | informācijas sabiedrību un informācijas tehnoloģiju, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību telekomunikāciju infrastruktūras nozarē. |
| --- | --- |

7)

informācijas sabiedrību un informācijas tehnoloģiju, ieskaitot Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību telekomunikāciju infrastruktūras nozarē.

X.   Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par jautājumiem, kas attiecas uz:

| 1) | dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu Kopienas līmenī saistībā ar iekšējo tirgu un muitas savienību, it īpaši:






  a) | brīvu preču apriti, ieskaitot tehnisko standartu saskaņošanu; |
| --- | --- | --- |

1)

dalībvalstu tiesību aktu saskaņošanu Kopienas līmenī saistībā ar iekšējo tirgu un muitas savienību, it īpaši:

a)

brīvu preču apriti, ieskaitot tehnisko standartu saskaņošanu;

| b) | tiesībām veikt uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

b)

tiesībām veikt uzņēmējdarbību;

| c) | brīvību sniegt pakalpojumus, atskaitot finanšu un pasta nozarēs. |
| --- | --- |

c)

brīvību sniegt pakalpojumus, atskaitot finanšu un pasta nozarēs.

| 2) | pasākumiem, kuru mērķis ir identificēt un novērst iespējamos šķēršļus iekšējā tirgus darbībai; |
| --- | --- |

2)

pasākumiem, kuru mērķis ir identificēt un novērst iespējamos šķēršļus iekšējā tirgus darbībai;

| 3) | patērētāju ekonomisko interešu veicināšanu un aizsardzību, atskaitot veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma jomas, saistībā ar iekšējā tirgus izveidi. |
| --- | --- |

3)

patērētāju ekonomisko interešu veicināšanu un aizsardzību, atskaitot veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma jomas, saistībā ar iekšējā tirgus izveidi.

XI.   Transporta un tūrisma komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | jautājumiem saistībā ar kopējās dzelzceļa, autoceļu, iekšējo ūdensceļu, jūras un gaisa transporta politikas attīstīšanu, it īpaši:






  a) | kopējiem noteikumiem, kas jāpiemēro transportam Eiropas Savienībā, |
| --- | --- | --- |

1)

jautājumiem saistībā ar kopējās dzelzceļa, autoceļu, iekšējo ūdensceļu, jūras un gaisa transporta politikas attīstīšanu, it īpaši:

a)

kopējiem noteikumiem, kas jāpiemēro transportam Eiropas Savienībā,

| b) | Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību transporta infrastruktūras jomā, |
| --- | --- |

b)

Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību transporta infrastruktūras jomā,

| c) | transporta pakalpojumu sniegšanu un sakariem transporta jomā ar trešām valstīm, |
| --- | --- |

c)

transporta pakalpojumu sniegšanu un sakariem transporta jomā ar trešām valstīm,

| d) | transporta drošību, |
| --- | --- |

d)

transporta drošību,

| e) | attiecībām ar starptautiskām transporta struktūrām un organizācijām; |
| --- | --- |

e)

attiecībām ar starptautiskām transporta struktūrām un organizācijām;

| 2) | pasta pakalpojumiem; |
| --- | --- |

2)

pasta pakalpojumiem;

| 3) | tūrismu. |
| --- | --- |

3)

tūrismu.

XII.   Reģionālās attīstības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

reģionālo un kohēzijas politiku, it īpaši:

| a) | Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un citiem Eiropas Savienības reģionālās politikas instrumentiem; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Kohēzijas fondu un citiem Eiropas Savienības reģionālās politikas instrumentiem;

| b) | novērtējumu, kāda ietekme ir citiem Eiropas Savienības politikas virzieniem uz ekonomisko un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

b)

novērtējumu, kāda ietekme ir citiem Eiropas Savienības politikas virzieniem uz ekonomisko un sociālo kohēziju;

| c) | Eiropas Savienības strukturālo instrumentu koordinēšanu; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Savienības strukturālo instrumentu koordinēšanu;

| d) | attālākajiem reģioniem un salām, kā arī pārrobežu un starpreģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

d)

attālākajiem reģioniem un salām, kā arī pārrobežu un starpreģionālo sadarbību;

| e) | attiecībām ar Reģionu komiteju, starpreģionālās sadarbības organizācijām un vietējām un reģionālajām varas iestādēm. |
| --- | --- |

e)

attiecībām ar Reģionu komiteju, starpreģionālās sadarbības organizācijām un vietējām un reģionālajām varas iestādēm.

XIII.   Lauksaimniecības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | kopējās lauksaimniecības politikas darbību un attīstību; |
| --- | --- |

1)

kopējās lauksaimniecības politikas darbību un attīstību;

| 2) | lauku attīstību, ieskaitot attiecīgo finanšu instrumentu darbību; |
| --- | --- |

2)

lauku attīstību, ieskaitot attiecīgo finanšu instrumentu darbību;

| 3) | likumdošanu šādās jomās:






  a) | veterinārijā un augu veselības jautājumos, dzīvnieku barībā, ar nosacījumu, ka šie pasākumi nav paredzēti aizsardzībai pret cilvēku veselības apdraudējumu; |
| --- | --- | --- |

3)

likumdošanu šādās jomās:

a)

veterinārijā un augu veselības jautājumos, dzīvnieku barībā, ar nosacījumu, ka šie pasākumi nav paredzēti aizsardzībai pret cilvēku veselības apdraudējumu;

| b) | lopkopībā un dzīvnieku labturībā. |
| --- | --- |

b)

lopkopībā un dzīvnieku labturībā.

| 4) | lauksaimniecības produktu kvalitātes uzlabošanu; |
| --- | --- |

4)

lauksaimniecības produktu kvalitātes uzlabošanu;

| 5) | lauksaimniecības izejvielu piegādēm; |
| --- | --- |

5)

lauksaimniecības izejvielu piegādēm;

| 6) | Kopienas Augu šķirņu biroju; |
| --- | --- |

6)

Kopienas Augu šķirņu biroju;

| 7) | mežsaimniecību. |
| --- | --- |

7)

mežsaimniecību.

XIV.   Zivsaimniecības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | kopējās zivsaimniecības politikas darbību un attīstību, kā arī tās vadību; |
| --- | --- |

1)

kopējās zivsaimniecības politikas darbību un attīstību, kā arī tās vadību;

| 2) | zivju krājumu saglabāšanu; |
| --- | --- |

2)

zivju krājumu saglabāšanu;

| 3) | zvejniecības produktu tirgus kopējo organizāciju; |
| --- | --- |

3)

zvejniecības produktu tirgus kopējo organizāciju;

| 4) | struktūrpolitiku zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, ieskaitot zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentus; |
| --- | --- |

4)

struktūrpolitiku zivsaimniecības un akvakultūras nozarē, ieskaitot zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentus;

| 5) | starptautiskajiem zvejniecības nolīgumiem. |
| --- | --- |

5)

starptautiskajiem zvejniecības nolīgumiem.

XV.   Kultūras un izglītības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas Savienības kultūras aspektiem, it īpaši:






  a) | zināšanu uzlabošanu un kultūras izplatīšanu; |
| --- | --- | --- |

1)

Eiropas Savienības kultūras aspektiem, it īpaši:

a)

zināšanu uzlabošanu un kultūras izplatīšanu;

| b) | kultūras un valodu daudzveidības aizsardzību un veicināšanu; |
| --- | --- |

b)

kultūras un valodu daudzveidības aizsardzību un veicināšanu;

| c) | kultūras mantojuma saglabāšanu un aizsardzību, kultūras apmaiņu un māksliniecisko jaunradi. |
| --- | --- |

c)

kultūras mantojuma saglabāšanu un aizsardzību, kultūras apmaiņu un māksliniecisko jaunradi.

| 2) | Eiropas Savienības izglītības politiku, ieskaitot Eiropas Augstākās izglītības telpu, Eiropas skolu sistēmas un mūžizglītības veicināšanu; |
| --- | --- |

2)

Eiropas Savienības izglītības politiku, ieskaitot Eiropas Augstākās izglītības telpu, Eiropas skolu sistēmas un mūžizglītības veicināšanu;

| 3) | audiovizuālo politiku un kultūras un izglītības aspektiem informācijas sabiedrībā; |
| --- | --- |

3)

audiovizuālo politiku un kultūras un izglītības aspektiem informācijas sabiedrībā;

| 4) | jaunatnes politiku un sporta un brīvā laika pavadīšanas politikas attīstīšanu; |
| --- | --- |

4)

jaunatnes politiku un sporta un brīvā laika pavadīšanas politikas attīstīšanu;

| 5) | informācijas un plašsaziņas līdzekļu politiku; |
| --- | --- |

5)

informācijas un plašsaziņas līdzekļu politiku;

| 6) | sadarbību ar trešām valstīm kultūras un izglītības jomās un attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un iestādēm. |
| --- | --- |

6)

sadarbību ar trešām valstīm kultūras un izglītības jomās un attiecībām ar atbilstošām starptautiskām organizācijām un iestādēm.

XVI.   Juridiskā komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas tiesību interpretēšanu un piemērošanu, to atbilstību primārajiem tiesību aktiem, proti, juridiskā pamata izvēli, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu; |
| --- | --- |

1)

Eiropas tiesību interpretēšanu un piemērošanu, to atbilstību primārajiem tiesību aktiem, proti, juridiskā pamata izvēli, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu;

| 2) | starptautisko tiesību interpretēšanu un piemērošanu, ciktāl tas skar Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

2)

starptautisko tiesību interpretēšanu un piemērošanu, ciktāl tas skar Eiropas Savienību;

| 3) | Kopienas tiesību vienkāršošanu, it īpaši likumdošanas priekšlikumiem to oficiālai kodifikācijai; |
| --- | --- |

3)

Kopienas tiesību vienkāršošanu, it īpaši likumdošanas priekšlikumiem to oficiālai kodifikācijai;

| 4) | Parlamenta tiesību un prerogatīvu juridisko aizsardzību, ieskaitot tā iesaistīšanos Eiropas Kopienu Tiesas un Pirmās instances tiesas procesos; |
| --- | --- |

4)

Parlamenta tiesību un prerogatīvu juridisko aizsardzību, ieskaitot tā iesaistīšanos Eiropas Kopienu Tiesas un Pirmās instances tiesas procesos;

| 5) | Kopienas tiesību aktiem, kas skar dalībvalstu tiesisko regulējumu, it īpaši tādās jomās kā:






  a) | civillikums un komerclikums; |
| --- | --- | --- |

5)

Kopienas tiesību aktiem, kas skar dalībvalstu tiesisko regulējumu, it īpaši tādās jomās kā:

a)

civillikums un komerclikums;

| b) | uzņēmējdarbības tiesības; |
| --- | --- |

b)

uzņēmējdarbības tiesības;

| c) | intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

c)

intelektuālā īpašuma tiesības;

| d) | procesuālās tiesības. |
| --- | --- |

d)

procesuālās tiesības.

| 6) | atbildību par vidi un sankcijām par noziegumiem pret vidi; |
| --- | --- |

6)

atbildību par vidi un sankcijām par noziegumiem pret vidi;

| 7) | ētikas jautājumiem, kas saistīti ar jaunajām tehnoloģijām, cieši sadarbojoties ar attiecīgajām komitejām; |
| --- | --- |

7)

ētikas jautājumiem, kas saistīti ar jaunajām tehnoloģijām, cieši sadarbojoties ar attiecīgajām komitejām;

| 8) | Deputātu nolikumu un Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem; |
| --- | --- |

8)

Deputātu nolikumu un Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem;

| 9) | privilēģijām un neaizskaramību, kā arī deputātu pilnvaru pārbaudi; |
| --- | --- |

9)

privilēģijām un neaizskaramību, kā arī deputātu pilnvaru pārbaudi;

| 10) | Kopienu Tiesas organizatorisko struktūru un statūtiem; |
| --- | --- |

10)

Kopienu Tiesas organizatorisko struktūru un statūtiem;

| 11) | Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju. |
| --- | --- |

11)

Iekšējā tirgus saskaņošanas biroju.

XVII.   Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | pilsoņu tiesību, cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienības teritorijā, ieskaitot minoritāšu tiesību aizsardzību, kā noteikts Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; |
| --- | --- |

1)

pilsoņu tiesību, cilvēktiesību un pamattiesību aizsardzību Eiropas Savienības teritorijā, ieskaitot minoritāšu tiesību aizsardzību, kā noteikts Līgumos un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā;

| 2) | pasākumiem, kas jāveic, lai apkarotu visu veidu diskrimināciju, atskaitot diskrimināciju dzimuma dēļ vai diskrimināciju darba vietā vai darba tirgū; |
| --- | --- |

2)

pasākumiem, kas jāveic, lai apkarotu visu veidu diskrimināciju, atskaitot diskrimināciju dzimuma dēļ vai diskrimināciju darba vietā vai darba tirgū;

| 3) | likumdošanu tādās jomās kā pārredzamība un fizisko personu aizsardzība saistībā ar personas datu apstrādi; |
| --- | --- |

3)

likumdošanu tādās jomās kā pārredzamība un fizisko personu aizsardzība saistībā ar personas datu apstrādi;

| 4) | brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi un attīstību, it īpaši:






  a) | pasākumiem saistībā ar personu iebraukšanu un pārvietošanos, patvērumu un migrāciju, kā arī tiesu iestāžu un valsts pārvaldes sadarbību civillietās; |
| --- | --- | --- |

4)

brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidi un attīstību, it īpaši:

a)

pasākumiem saistībā ar personu iebraukšanu un pārvietošanos, patvērumu un migrāciju, kā arī tiesu iestāžu un valsts pārvaldes sadarbību civillietās;

| b) | pasākumiem saistībā ar kopīgo robežu integrētu pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

pasākumiem saistībā ar kopīgo robežu integrētu pārvaldību;

| c) | pasākumiem saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. |
| --- | --- |

c)

pasākumiem saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās.

| 5) | Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru un Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centru, Eiropolu, Eurojust, Eiropas Policijas koledžu Cepol un citām šīs nozares struktūrām un aģentūrām; |
| --- | --- |

5)

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru un Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centru, Eiropolu, Eurojust, Eiropas Policijas koledžu Cepol un citām šīs nozares struktūrām un aģentūrām;

| 6) | nepārprotama apdraudējuma noteikšanu, dalībvalstij nopietni pārkāpjot dalībvalstīm kopējos principus. |
| --- | --- |

6)

nepārprotama apdraudējuma noteikšanu, dalībvalstij nopietni pārkāpjot dalībvalstīm kopējos principus.

XVIII.   Konstitucionālo jautājumu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | Eiropas integrācijas attīstības procesa institucionālajiem aspektiem, it īpaši saistībā ar konventu un starpvaldību konferenču sagatavošanu un norisi; |
| --- | --- |

1)

Eiropas integrācijas attīstības procesa institucionālajiem aspektiem, it īpaši saistībā ar konventu un starpvaldību konferenču sagatavošanu un norisi;

| 2) | ES līguma īstenošanu un tā darbības novērtēšanu; |
| --- | --- |

2)

ES līguma īstenošanu un tā darbības novērtēšanu;

| 3) | Eiropas Savienības paplašināšanās sarunu izraisītajām pārmaiņām iestāžu sistēmā; |
| --- | --- |

3)

Eiropas Savienības paplašināšanās sarunu izraisītajām pārmaiņām iestāžu sistēmā;

| 4) | iestāžu attiecībām, ieskaitot iestāžu nolīgumu izskatīšanu pirms to apstiprināšanas plenārsesijā saskaņā ar Reglamenta 120. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

4)

iestāžu attiecībām, ieskaitot iestāžu nolīgumu izskatīšanu pirms to apstiprināšanas plenārsesijā saskaņā ar Reglamenta 120. panta 2. punktu;

| 5) | vienotu vēlēšanu procedūru; |
| --- | --- |

5)

vienotu vēlēšanu procedūru;

| 6) | Eiropas līmeņa politiskajām partijām, neskarot Prezidija kompetences; |
| --- | --- |

6)

Eiropas līmeņa politiskajām partijām, neskarot Prezidija kompetences;

| 7) | tādu gadījumu noteikšanu, kad dalībvalsts vairākkārt nopietni pārkāpusi dalībvalstīm kopīgos principus; |
| --- | --- |

7)

tādu gadījumu noteikšanu, kad dalībvalsts vairākkārt nopietni pārkāpusi dalībvalstīm kopīgos principus;

| 8) | iekšējā Reglamenta interpretēšanu un piemērošanu un tā grozījumu priekšlikumiem. |
| --- | --- |

8)

iekšējā Reglamenta interpretēšanu un piemērošanu un tā grozījumu priekšlikumiem.

XIX.   Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | sieviešu tiesību definēšanu, veicināšanu un aizstāvību Eiropas Savienībā un ar to saistītajiem Kopienas pasākumiem; |
| --- | --- |

1)

sieviešu tiesību definēšanu, veicināšanu un aizstāvību Eiropas Savienībā un ar to saistītajiem Kopienas pasākumiem;

| 2) | sieviešu tiesību veicināšanu trešās valstīs; |
| --- | --- |

2)

sieviešu tiesību veicināšanu trešās valstīs;

| 3) | vienlīdzīgu iespēju politiku, ieskaitot vīriešu un sieviešu vienlīdzību attiecībā uz iespējām darba tirgū un attieksmi darbā; |
| --- | --- |

3)

vienlīdzīgu iespēju politiku, ieskaitot vīriešu un sieviešu vienlīdzību attiecībā uz iespējām darba tirgū un attieksmi darbā;

| 4) | visa veida uz dzimumu balstītas diskriminācijas novēršanu; |
| --- | --- |

4)

visa veida uz dzimumu balstītas diskriminācijas novēršanu;

| 5) | vienlīdzīgu iespēju principa īstenošanu un turpmāku attīstību visos politikas virzienos; |
| --- | --- |

5)

vienlīdzīgu iespēju principa īstenošanu un turpmāku attīstību visos politikas virzienos;

| 6) | to starptautisko nolīgumu un konvenciju pārraudzību un īstenošanu, kas attiecas uz sieviešu tiesībām; |
| --- | --- |

6)

to starptautisko nolīgumu un konvenciju pārraudzību un īstenošanu, kas attiecas uz sieviešu tiesībām;

| 7) | informācijas politiku attiecībā uz sieviešu jautājumu. |
| --- | --- |

7)

informācijas politiku attiecībā uz sieviešu jautājumu.

XX.   Lūgumrakstu komiteja

Šī komiteja ir atbildīga par:

| 1) | lūgumrakstiem; |
| --- | --- |

1)

lūgumrakstiem;

| 2) | attiecībām ar Eiropas ombudu. |
| --- | --- |

2)

attiecībām ar Eiropas ombudu.

---

(1)  Pieņemts ar Parlamenta 2004. gada 29. janvāra lēmumu.

---

VII PIELIKUMS

KONFIDENCIĀLI UN SLEPENI DOKUMENTI UN INFORMĀCIJA

A.   Parlamentam iesniegto konfidenciālo dokumentu izskatīšana

Procedūra, kas jāpiemēro, izskatot Eiropas Parlamentam iesniegtos konfidenciālos dokumentus (1)

| 1. | Konfidenciāli dokumenti ir tāda informācija un tādi dokumenti, kuriem nav publiskas piekļuves saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu un kuri satur slepenus dokumentus, kā noteikts regulas 9. pantā.
  Ja kāda no iestādēm apšauba Parlamentā saņemto dokumentu konfidencialitāti, jautājumu nodod starpiestāžu komitejai, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu.
  Ja Parlamentam ir iesniegti konfidenciāli dokumenti ar norādi tos izskatīt konfidenciāli, Parlamenta atbildīgās komitejas priekšsēdētājs automātiski piemēro 3. punktā noteikto konfidencialitātes procedūru.
  Pārējie noteikumi par konfidenciālu dokumentu aizsardzību, kuri pieņemti plenārsēdē, pamatojoties uz Prezidija priekšlikumu, ir pievienoti šim Reglamentam. Šajos noteikumos ņem vērā vienošanās ar Komisiju un Padomi. |
| --- | --- |

1.

Konfidenciāli dokumenti ir tāda informācija un tādi dokumenti, kuriem nav publiskas piekļuves saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu un kuri satur slepenus dokumentus, kā noteikts regulas 9. pantā.

Ja kāda no iestādēm apšauba Parlamentā saņemto dokumentu konfidencialitāti, jautājumu nodod starpiestāžu komitejai, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1049/2001 15. panta 2. punktu.

Ja Parlamentam ir iesniegti konfidenciāli dokumenti ar norādi tos izskatīt konfidenciāli, Parlamenta atbildīgās komitejas priekšsēdētājs automātiski piemēro 3. punktā noteikto konfidencialitātes procedūru.

Pārējie noteikumi par konfidenciālu dokumentu aizsardzību, kuri pieņemti plenārsēdē, pamatojoties uz Prezidija priekšlikumu, ir pievienoti šim Reglamentam. Šajos noteikumos ņem vērā vienošanās ar Komisiju un Padomi.

| 2. | Ikvienai Parlamenta komitejai ir tiesības pēc tās locekļa rakstiska vai mutiska pieprasījuma piemērot konfidencialitātes procedūru viņa norādītajai informācijai vai dokumentam. Lai pieņemtu lēmumu piemērot konfidencialitātes procedūru, ir vajadzīgs divu trešdaļu klātesošo deputātu vairākums. |
| --- | --- |

2.

Ikvienai Parlamenta komitejai ir tiesības pēc tās locekļa rakstiska vai mutiska pieprasījuma piemērot konfidencialitātes procedūru viņa norādītajai informācijai vai dokumentam. Lai pieņemtu lēmumu piemērot konfidencialitātes procedūru, ir vajadzīgs divu trešdaļu klātesošo deputātu vairākums.

| 3. | Ja komitejas priekšsēdētājs ir pasludinājis, ka piemēros konfidencialitātes procedūru, izskatīšanā var piedalīties tikai komitejas locekļi un komitejas priekšsēdētāja iepriekš izraudzīti ierēdņi un eksperti, kuru klātbūtne ir nepieciešama.
  Sanāksmes sākumā dokumentus numurē un izdala, un tās beigās savāc. Par šiem dokumentiem nedrīkst izdarīt nekādas piezīmes, un tos nekādā gadījumā nedrīkst kopēt.
  Jautājumu, kas izskatīts, piemērojot konfidencialitātes procedūru, sanāksmes protokolā nereģistrē. Protokolā var reģistrēt vienīgi attiecīgo lēmumu, ja tāds ir pieņemts. |
| --- | --- |

3.

Ja komitejas priekšsēdētājs ir pasludinājis, ka piemēros konfidencialitātes procedūru, izskatīšanā var piedalīties tikai komitejas locekļi un komitejas priekšsēdētāja iepriekš izraudzīti ierēdņi un eksperti, kuru klātbūtne ir nepieciešama.

Sanāksmes sākumā dokumentus numurē un izdala, un tās beigās savāc. Par šiem dokumentiem nedrīkst izdarīt nekādas piezīmes, un tos nekādā gadījumā nedrīkst kopēt.

Jautājumu, kas izskatīts, piemērojot konfidencialitātes procedūru, sanāksmes protokolā nereģistrē. Protokolā var reģistrēt vienīgi attiecīgo lēmumu, ja tāds ir pieņemts.

| 4. | Trīs tās komitejas locekļi, kura ir piemērojusi konfidencialitātes procedūru, var prasīt, lai izskata jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu, un šo jautājumu var iekļaut darba kārtībā. Komitejas locekļu vairākums var nolemt, ka jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu iekļauj darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šāda pieprasījuma iesniegšanas komitejas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

4.

Trīs tās komitejas locekļi, kura ir piemērojusi konfidencialitātes procedūru, var prasīt, lai izskata jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu, un šo jautājumu var iekļaut darba kārtībā. Komitejas locekļu vairākums var nolemt, ka jautājumu par konfidencialitātes neievērošanu iekļauj darba kārtībā pirmajā sanāksmē pēc šāda pieprasījuma iesniegšanas komitejas priekšsēdētājam.

| 5. | Sankcijas: ja ir noticis pārkāpums, komitejas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar vietniekiem pamatotā lēmumā nosaka piemērojamās sankcijas (rājienu, izslēgšanu no komitejas uz īsāku vai garāku laiku vai pavisam).
  Attiecīgais deputāts šo lēmumu var pārsūdzēt, bet tas neaptur lēmuma piemērošanu. Šo sūdzību kopīgi izskata Eiropas Parlamenta Priekšsēdētāju konference un attiecīgās komitejas birojs. Lēmumu pieņem ar balsu vairākumu, un tas ir galīgs.
  Ja pierāda, ka ierēdnis nav ievērojis konfidencialitāti, piemēro Civildienesta noteikumos paredzētās sankcijas. |
| --- | --- |

5.

Sankcijas: ja ir noticis pārkāpums, komitejas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar vietniekiem pamatotā lēmumā nosaka piemērojamās sankcijas (rājienu, izslēgšanu no komitejas uz īsāku vai garāku laiku vai pavisam).

Attiecīgais deputāts šo lēmumu var pārsūdzēt, bet tas neaptur lēmuma piemērošanu. Šo sūdzību kopīgi izskata Eiropas Parlamenta Priekšsēdētāju konference un attiecīgās komitejas birojs. Lēmumu pieņem ar balsu vairākumu, un tas ir galīgs.

Ja pierāda, ka ierēdnis nav ievērojis konfidencialitāti, piemēro Civildienesta noteikumos paredzētās sankcijas.

B.   Parlamenta piekļuve slepenai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 20. novembra Iestāžu nolīgums par Eiropas Parlamenta piekļuvi Padomes slepenajai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā (2)

EIROPAS PARLAMENTS UN PADOME,

tā kā:

| 1) | Eiropas Savienības līguma 21. pantā ir noteikts, ka Padomes prezidentvalsts apspriežas ar Eiropas Parlamentu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenajiem aspektiem un prioritātēm un seko, lai Eiropas Parlamenta uzskatus pienācīgi ņemtu vērā. Tas pats pants nosaka, ka Padomes prezidentvalsts un Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību. Jāievieš mehānisms, lai nodrošinātu šo principu īstenošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

1)

Eiropas Savienības līguma 21. pantā ir noteikts, ka Padomes prezidentvalsts apspriežas ar Eiropas Parlamentu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenajiem aspektiem un prioritātēm un seko, lai Eiropas Parlamenta uzskatus pienācīgi ņemtu vērā. Tas pats pants nosaka, ka Padomes prezidentvalsts un Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas attīstību. Jāievieš mehānisms, lai nodrošinātu šo principu īstenošanu šajā jomā;

| 2) | ņemot vērā atsevišķas sevišķi slepenas informācijas īpašo raksturu un sevišķo slepenību drošības un aizsardzības politikas jomā, ir jāizstrādā speciāli noteikumi darbam ar dokumentiem, kas satur šādu informāciju; |
| --- | --- |

2)

ņemot vērā atsevišķas sevišķi slepenas informācijas īpašo raksturu un sevišķo slepenību drošības un aizsardzības politikas jomā, ir jāizstrādā speciāli noteikumi darbam ar dokumentiem, kas satur šādu informāciju;

| 3) | saskaņā ar 9. panta 7. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (3), Padomei jāinformē Eiropas Parlaments par slepenajiem dokumentiem šīs regulas 9. panta 1. punkta nozīmē saskaņā ar noteikumiem, par kuriem iestādes ir vienojušās; |
| --- | --- |

3)

saskaņā ar 9. panta 7. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (3), Padomei jāinformē Eiropas Parlaments par slepenajiem dokumentiem šīs regulas 9. panta 1. punkta nozīmē saskaņā ar noteikumiem, par kuriem iestādes ir vienojušās;

| 4) | vairumā dalībvalstu ir izstrādāti īpaši mehānismi klasificētas informācijas nosūtīšanai starp valstu valdībām un parlamentiem un tās izskatīšanai. Šim iestāžu nolīgumam jānodrošina, lai Eiropas Parlamentam piemērotu tādu režīmu, kurā ņemta vērā dalībvalstu labākā prakse, |
| --- | --- |

4)

vairumā dalībvalstu ir izstrādāti īpaši mehānismi klasificētas informācijas nosūtīšanai starp valstu valdībām un parlamentiem un tās izskatīšanai. Šim iestāžu nolīgumam jānodrošina, lai Eiropas Parlamentam piemērotu tādu režīmu, kurā ņemta vērā dalībvalstu labākā prakse,

ir noslēguši šo IESTĀŽU NOLĪGUMU.

1.   Piemērošanas joma

| 1.1. | Šis iestāžu nolīgums attiecas uz Eiropas Parlamenta piekļuvi slepenai informācijai, t.i., informācijai, kas klasificēta kā “TRÈS SECRET/TOP SECRET”, “SECRET” vai “CONFIDENTIEL” (“sevišķi slepena”, “slepena” vai “konfidenciāla”) neatkarīgi no tās izcelsmes, pasniegšanas veida vai gatavības pakāpes un kas ir Padomes rīcībā par drošības un aizsardzības politiku, kā arī uz šādi klasificētu dokumentu izskatīšanu. |
| --- | --- |

1.1.

Šis iestāžu nolīgums attiecas uz Eiropas Parlamenta piekļuvi slepenai informācijai, t.i., informācijai, kas klasificēta kā “TRÈS SECRET/TOP SECRET”, “SECRET” vai “CONFIDENTIEL” (“sevišķi slepena”, “slepena” vai “konfidenciāla”) neatkarīgi no tās izcelsmes, pasniegšanas veida vai gatavības pakāpes un kas ir Padomes rīcībā par drošības un aizsardzības politiku, kā arī uz šādi klasificētu dokumentu izskatīšanu.

| 1.2. | Informāciju, kas nākusi no trešās valsts vai starptautiskas organizācijas, nosūta ar šīs valsts vai organizācijas piekrišanu.
  Ja informāciju, kuras izcelsme ir kādā dalībvalstī, nosūta Padomei, norādot tikai slepenības pakāpi, bet nenorādot, ka tās nosūtīšana citām iestādēm ir ierobežota, jāpiemēro šī iestāžu nolīguma 2. un 3. iedaļā izklāstītie noteikumi. Pretējā gadījumā šādu informāciju nosūta ar attiecīgās dalībvalsts piekrišanu.
  Ja Padome atsakās nosūtīt informāciju, kas nākusi no trešās valsts, starptautiskas organizācijas vai dalībvalsts, tā savu atteikumu pamato. |
| --- | --- |

1.2.

Informāciju, kas nākusi no trešās valsts vai starptautiskas organizācijas, nosūta ar šīs valsts vai organizācijas piekrišanu.

Ja informāciju, kuras izcelsme ir kādā dalībvalstī, nosūta Padomei, norādot tikai slepenības pakāpi, bet nenorādot, ka tās nosūtīšana citām iestādēm ir ierobežota, jāpiemēro šī iestāžu nolīguma 2. un 3. iedaļā izklāstītie noteikumi. Pretējā gadījumā šādu informāciju nosūta ar attiecīgās dalībvalsts piekrišanu.

Ja Padome atsakās nosūtīt informāciju, kas nākusi no trešās valsts, starptautiskas organizācijas vai dalībvalsts, tā savu atteikumu pamato.

| 1.3. | Šī iestāžu nolīguma noteikumus piemēro saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, neskarot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu (4) un neskarot spēka esošās vienošanās, it īpaši Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras pilnveidošanu (5). |
| --- | --- |

1.3.

Šī iestāžu nolīguma noteikumus piemēro saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, neskarot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu (4) un neskarot spēka esošās vienošanās, it īpaši Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras pilnveidošanu (5).

2.   Vispārēji noteikumi

| 2.1. | Abas iestādes darbojas atbilstīgi to savstarpējas lojālas sadarbības pienākumiem un savstarpējas uzticēšanās garā, kā arī saskaņā ar attiecīgajiem līgumu noteikumiem. Šajā iestāžu nolīgumā minēto informāciju nosūta un izskata, ievērojot tās intereses, kuru aizsargāšanai informācija ir klasificēta kā slepena, it īpaši sabiedrības intereses attiecībā uz Eiropas Savienības, vienas vai vairāku dalībvalstu drošību un aizsardzību vai krīžu militāru vai nemilitāru pārvarēšanu. |
| --- | --- |

2.1.

Abas iestādes darbojas atbilstīgi to savstarpējas lojālas sadarbības pienākumiem un savstarpējas uzticēšanās garā, kā arī saskaņā ar attiecīgajiem līgumu noteikumiem. Šajā iestāžu nolīgumā minēto informāciju nosūta un izskata, ievērojot tās intereses, kuru aizsargāšanai informācija ir klasificēta kā slepena, it īpaši sabiedrības intereses attiecībā uz Eiropas Savienības, vienas vai vairāku dalībvalstu drošību un aizsardzību vai krīžu militāru vai nemilitāru pārvarēšanu.

| 2.2. | Ja to prasa kāda no 3.1. punktā minētajām personām, ievērojot vajadzīgo piesardzību, Padomes prezidentvalsts vai ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis to informē par tās slepenās informācijas saturu, kas vajadzīga, lai Eiropas Parlaments varētu īstenot ar ES līgumu tam piešķirtās pilnvaras tajā jomā, uz kuru attiecas šis iestāžu nolīgums, ņemot vērā sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas Savienības, vienas vai vairāku dalībvalstu drošību un aizsardzību vai krīžu militāru vai nemilitāru pārvarēšanu saskaņā ar 3. iedaļā izklāstītajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

2.2.

Ja to prasa kāda no 3.1. punktā minētajām personām, ievērojot vajadzīgo piesardzību, Padomes prezidentvalsts vai ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis to informē par tās slepenās informācijas saturu, kas vajadzīga, lai Eiropas Parlaments varētu īstenot ar ES līgumu tam piešķirtās pilnvaras tajā jomā, uz kuru attiecas šis iestāžu nolīgums, ņemot vērā sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas Savienības, vienas vai vairāku dalībvalstu drošību un aizsardzību vai krīžu militāru vai nemilitāru pārvarēšanu saskaņā ar 3. iedaļā izklāstītajiem noteikumiem.

3.   Noteikumi par piekļuvi slepenai informācijai un tās izskatīšanu

| 3.1. | Saskaņā ar šo iestāžu nolīgumu Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs vai Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājs var lūgt, lai Padomes prezidentvalsts vai ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis sniedz šai komitejai informāciju par Eiropas drošības un aizsardzības politikas attīstību, ieskaitot slepenu informāciju, uz kuru attiecas 3.3. punkts. |
| --- | --- |

3.1.

Saskaņā ar šo iestāžu nolīgumu Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs vai Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājs var lūgt, lai Padomes prezidentvalsts vai ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis sniedz šai komitejai informāciju par Eiropas drošības un aizsardzības politikas attīstību, ieskaitot slepenu informāciju, uz kuru attiecas 3.3. punkts.

| 3.2. | Krīzes gadījumā vai pēc Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja, Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētāja pieprasījuma šādu informāciju sniedz cik vien ātri iespējams. |
| --- | --- |

3.2.

Krīzes gadījumā vai pēc Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja, Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētāja pieprasījuma šādu informāciju sniedz cik vien ātri iespējams.

| 3.3. | Šajā sakarā Padomes prezidentvalsts vai ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju, kā arī īpašu komiteju, kuras priekšsēdētājs ir Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājs un kurā ietilpst četri Priekšsēdētāju konferences iecelti locekļi, par slepenās informācijas saturu, ja tā ir vajadzīga, lai Eiropas Parlaments varētu veikt ar ES līgumu tam piešķirtās pilnvaras jomā, uz kuru attiecas šis iestāžu nolīgums. Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un īpašā komiteja var lūgt atļauju iepazīties ar attiecīgajiem dokumentiem Padomes telpās.
  Ja tas ir vajadzīgs un iespējams ņemot vērā attiecīgās informācijas vai dokumentu veidu un saturu, tos izsniedz Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, kas izvēlas vienu no šādām iespējām: |
| --- | --- |

3.3.

Šajā sakarā Padomes prezidentvalsts vai ģenerālsekretārs/Augstais pārstāvis informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju, kā arī īpašu komiteju, kuras priekšsēdētājs ir Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājs un kurā ietilpst četri Priekšsēdētāju konferences iecelti locekļi, par slepenās informācijas saturu, ja tā ir vajadzīga, lai Eiropas Parlaments varētu veikt ar ES līgumu tam piešķirtās pilnvaras jomā, uz kuru attiecas šis iestāžu nolīgums. Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un īpašā komiteja var lūgt atļauju iepazīties ar attiecīgajiem dokumentiem Padomes telpās.

Ja tas ir vajadzīgs un iespējams ņemot vērā attiecīgās informācijas vai dokumentu veidu un saturu, tos izsniedz Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam, kas izvēlas vienu no šādām iespējām:

| a) | informācija ir domāta Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājam; |
| --- | --- |

a)

informācija ir domāta Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājam;

| b) | informācijai var piekļūt vienīgi Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komiteju locekļi; |
| --- | --- |

b)

informācijai var piekļūt vienīgi Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komiteju locekļi;

| c) | apspriešana Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejā sanāksmē aiz slēgtām durvīm saskaņā ar noteikumiem, kuri var mainīties atkarībā no izskatāmās informācijas slepenības pakāpes; |
| --- | --- |

c)

apspriešana Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejā sanāksmē aiz slēgtām durvīm saskaņā ar noteikumiem, kuri var mainīties atkarībā no izskatāmās informācijas slepenības pakāpes;

| d) | to dokumentu paziņošana, no kuriem slepenā informācija ir izņemta, ievērojot vajadzīgo konfidencialitātes pakāpi.
  Šīs iespējas nevar izmantot, ja informācija ir klasificēta kā “TRÈS SECRET/TOP SECRET” (sevišķi slepena).
  Attiecībā uz informāciju vai dokumentiem, kas klasificēti kā “SECRET” (slepeni) vai “CONFIDENTIEL” (konfidenciāli), Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, pirms izvēlas vienu no iepriekšminētajām iespējām, iepriekš vienojas ar Padomi. |
| --- | --- |

d)

to dokumentu paziņošana, no kuriem slepenā informācija ir izņemta, ievērojot vajadzīgo konfidencialitātes pakāpi.

Šīs iespējas nevar izmantot, ja informācija ir klasificēta kā “TRÈS SECRET/TOP SECRET” (sevišķi slepena).

Attiecībā uz informāciju vai dokumentiem, kas klasificēti kā “SECRET” (slepeni) vai “CONFIDENTIEL” (konfidenciāli), Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, pirms izvēlas vienu no iepriekšminētajām iespējām, iepriekš vienojas ar Padomi.

Attiecīgo informāciju vai dokumentus nepublicē un nenosūta citiem adresātiem.

4.   Nobeiguma noteikumi

| 4.1. | Eiropas Parlaments un Padome katrs veic visus no tiem atkarīgos un vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šī iestāžu nolīguma piemērošanu, ieskaitot pasākumus, kas vajadzīgi iesaistīto personu uzticamības pārbaudei. |
| --- | --- |

4.1.

Eiropas Parlaments un Padome katrs veic visus no tiem atkarīgos un vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šī iestāžu nolīguma piemērošanu, ieskaitot pasākumus, kas vajadzīgi iesaistīto personu uzticamības pārbaudei.

| 4.2. | Abas iestādes ir gatavas apspriest līdzīgus iestāžu nolīgumus par klasificētu informāciju citās Padomes darbības jomās, vienojoties par to, ka šī iestāžu nolīguma noteikumi nerada precedentu citām Eiropas Savienības vai Kopienas darbības jomām un neiespaido citu iespējamo iestāžu nolīgumu saturu. |
| --- | --- |

4.2.

Abas iestādes ir gatavas apspriest līdzīgus iestāžu nolīgumus par klasificētu informāciju citās Padomes darbības jomās, vienojoties par to, ka šī iestāžu nolīguma noteikumi nerada precedentu citām Eiropas Savienības vai Kopienas darbības jomām un neiespaido citu iespējamo iestāžu nolīgumu saturu.

| 4.3. | Šo iestāžu nolīgumu pārskata pēc diviem gadiem, ja to prasa viena no iestādēm, ņemot vērā pieredzi, kas radusies, piemērojot šo nolīgumu. |
| --- | --- |

4.3.

Šo iestāžu nolīgumu pārskata pēc diviem gadiem, ja to prasa viena no iestādēm, ņemot vērā pieredzi, kas radusies, piemērojot šo nolīgumu.

PAPILDINĀJUMS

Šo iestāžu nolīgumu piemēro saskaņā ar attiecīgajiem spēkā esošajiem noteikumiem, it īpaši saskaņā ar principu, kas nosaka, ka 1.2. punktā minēto klasificēto informāciju var nosūtīt tikai tad, ja tam piekrīt informācijas avots.

Eiropas Parlamenta īpašās komitejas locekļi var iepazīties ar slepenajiem dokumentiem Padomes telpās istabā, kas ir speciāli aprīkota atbilstoši drošības prasībām.

Šis iestāžu nolīgums stājas spēkā pēc tam, kad Eiropas Parlaments ir pieņēmis iekšējos drošības noteikumus saskaņā ar 2.1. punktā izklāstītajiem principiem un kas salīdzināmi ar citu iestāžu drošības noteikumiem, lai garantētu vienādu aizsardzības līmeni attiecīgajai slepenajai informācijai.

C.   Iestāžu nolīguma īstenošana attiecībā uz Parlamenta piekļuvi slepenai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā

Eiropas Parlamenta 2002. gada 23. oktobra Lēmums par iestāžu nolīguma īstenošanu attiecībā uz Eiropas Parlamenta piekļuvi Padomes slepenajai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā (6)

EIROPAS PARLAMENTS,

ņemot vērā 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, it īpaši tā 6. un 7. punktu (7),

ņemot vērā Reglamenta VII pielikuma A daļas 1. punktu,

ņemot vērā 20. pantu Prezidija 2001. gada 28. novembra Lēmumā par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta dokumentiem (8),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Iestāžu nolīgumu par Eiropas Parlamenta piekļuvi Padomes slepenajai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā,

ņemot vērā Prezidija priekšlikumu,

Tā kā zināma daļa ļoti konfidenciālas informācijas drošības un aizsardzības politikas jomā ir specifiska un īpaši slepena.

Tā kā Padomes pienākums ir sniegt Eiropas Parlamentam informāciju par slepeniem dokumentiem saskaņā ar noteikumiem, par ko iestādes ir vienojušās.

Tā kā Eiropas Parlamenta deputātiem, kuri ir ar Iestāžu nolīgumu izveidotās īpašās komitejas locekļi, jāsaņem atļauja, lai viņi varētu piekļūt slepenai informācijai, piemērojot principu “nepieciešamība zināt”.

Tā kā ir jāizstrādā īpaši noteikumi par to, kā jāsaņem, jāizskata un jāglabā slepena informācija, ko sniegusi Padome, dalībvalstis, trešās valstis vai starptautiskas organizācijas,

IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU.

1.Pants

Šī lēmuma mērķis ir pieņemt papildu noteikumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu Iestāžu nolīgumu par Eiropas Parlamenta piekļuvi Padomes slepenajai informācijai drošības un aizsardzības politikas jomā.

2.Pants

Eiropas Parlamenta pieprasījumu piekļūt Padomes slepenajai informācijai Padome izskata, ievērojot savus noteikumus. Ja pieprasīto dokumentu ir sagatavojušas citas iestādes, dalībvalstis, trešās valstis vai starptautiskas organizācijas, tos izsniedz ar attiecīgās iestādes, valsts vai organizācijas piekrišanu.

3.Pants

Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs ir atbildīgs par Iestāžu nolīguma īstenošanu šajā iestādē.

Šajā sakarā viņš veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu tās informācijas konfidenciālu izskatīšanu, kas saņemta tieši no Padomes priekšsēdētāja vai ģenerālsekretāra/Augstā pārstāvja vai kas ir iegūta, iepazīstoties ar slepeniem dokumentiem Padomes telpās.

4.Pants

Kad Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs vai Ārlietu, cilvēktiesību, kopējās drošības un aizsardzības politikas komitejas priekšsēdētājs lūdz Padomes prezidentvalsti vai ģenerālsekretāru/Augsto pārstāvi sniegt slepenu informāciju ar Iestāžu nolīgumu izveidotajai īpašajai komitejai, šo informāciju sniedz cik vien iespējams drīz. Šim nolūkam Eiropas Parlaments iekārto īpašu telpu darbam ar slepenu informāciju. Izvēlas tādu telpu, kas ļauj nodrošināt aizsardzības līmeni, kāds šāda veida sanāksmēm ir noteikts Padomes 2001. gada 19. marta Lēmumā 2001/264/EK, ar ko pieņem Padomes drošības noteikumus (9)

5.Pants

Informācijas sanāksme, ko vada Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs vai minētās komitejas priekšsēdētājs, notiek aiz slēgtām durvīm.

Sanāksmes telpā ir atļauts ienākt četriem Priekšsēdētāju konferences ieceltiem deputātiem un tikai tiem ierēdņiem, kuri ir saņēmuši atļauju un kuriem saistībā ar viņu pienākumiem vai darba specifiku ir “nepieciešams zināt”.

6.Pants

Piemērojot minētā Iestāžu nolīguma 3.3. punktu, ja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs vai minētās komitejas priekšsēdētājs nolemj lūgt piekļuvi slepenu informāciju saturošiem dokumentiem, šos dokumentus izskata Padomes telpās.

Dokumentus izskata uz vietas tādā variantā (— os), kāds (— i) ir pieejams (— i).

7.Pants

Eiropas Parlamenta deputātiem, kuri piedalīsies informācijas sanāksmēs vai iepazīsies ar slepeniem dokumentiem, piemēro atļaujas saņemšanas procedūru tāpat kā Padomes vai Komisijas locekļiem. Šajā nolūkā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs veic vajadzīgos pasākumus, sazinoties ar attiecīgo valstu kompetentajām iestādēm.

8.Pants

Ierēdņiem, kuriem vajadzīga piekļuve slepenai informācijai, jāsaņem atļauja saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti attiecībā uz citām iestādēm. Ierēdņi, kas ir saņēmuši šādu atļauju, ja tiem “nepieciešams zināt”, uzaicina piedalīties minētajās informācijas sanāksmēs vai iepazīties ar dokumentu saturu. Pēc tam, kad ģenerālsekretārs ir saņēmis dalībvalstu kompetento iestāžu atzinumu, kas balstīts uz šo iestāžu veikto drošības pārbaudi, viņš piešķir drošības pielaidi.

9.Pants

Informāciju, kas iegūta šo sanāksmju laikā vai iepazīstoties ar dokumentiem Padomes telpās, nedrīkst izpaust, izplatīt, daļēji vai pilnībā reproducēt neatkarīgi no datu pasniegšanas veida. Tāpat ir aizliegts ierakstīt Padomes izsniegto slepeno informāciju.

10.Pants

Priekšsēdētāju konferences ieceltajiem Eiropas Parlamenta deputātiem, kuriem ir piekļuve slepenai informācijai, jāievēro konfidencialitāte. Deputātu, kas neievēro konfidencialitāti, īpašajā komitejā aizstāj ar citu Priekšsēdētāju konferences ieceltu deputātu. Priekšsēdētāju konference var sasaukt sanāksmi aiz slēgtām durvīm, lai pirms izslēgšanas no īpašās komitejas uzklausītu deputātu, kas nav ievērojis konfidencialitāti. Turklāt par informācijas noplūdi atbildīgo deputātu vajadzības gadījumā var iesūdzēt tiesā saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

11.Pants

Ierēdņi, kuri ir pienācīgā kārtā saņēmuši atļauju piekļūt slepenai informācijai, piemērojot principu “nepieciešamība zināt”, ievēro konfidencialitāti. Ikvienu šī noteikuma pārkāpumu izmeklē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vadībā un vajadzības gadījumā ierosina disciplināro procedūru saskaņā ar Civildienesta noteikumiem. Ja uzsāk tiesas procesu, Parlamenta priekšsēdētājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai dalībvalsts kompetentās iestādes varētu piemērot atbilstošās procedūras.

12.Pants

Prezidijs ir pilnvarots ierosināt šī lēmuma pārskatīšanu, grozīšanu vai interpretēšanu, ja tas vajadzīgs šī lēmuma piemērošanai.

13.Pants

Šis lēmums ir pievienots Eiropas Parlamenta Reglamentam un stājas spēkā dienā, kad to publicē ”Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī”.

---

(1)  Pieņemta ar Parlamenta 1989. gada 15. februāra lēmumu un grozīta ar 2001. gada 13. novembra lēmumu.

(2)  OV C 298, 30.11.2002, 1. lpp.

(3)  OV C 145, 31.05.2001, 43. lpp.

(4)  OV L 113, 19.05.1995, 2. lpp.

(5)  OV C 172, 18.06.1999, 1. lpp.

(6)  OV C 298, 30.11.2002, 4. lpp.

(7)  OV C 145, 31.05.2001, 43. lpp.

(8)  OV C 374, 29.12.2001, 1. lpp.

(9)  OV L 101, 11.04.2001, 1. lpp..

---

VIII PIELIKUMS

SĪKI IZSTRĀDĀTI NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS PARLAMENTA IZMEKLĒŠANAS TIESĪBU IZMANTOŠANU

95/167/EC Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmums par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (1)

EIROPAS PARLAMENTS, PADOME UN KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 20.b pantu,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 193. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 107.b pantu,

Tā kā sīki izstrādāti noteikumi, kas reglamentē Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu, jāsagatavo, pienācīgi ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu noteikumus.

Tā kā pagaidu izmeklēšanas komitejām jābūt līdzekļiem, kas vajadzīgi to funkciju pildīšanai; tā kā tādēļ ir būtiski, lai dalībvalstis un Eiropas Kopienu iestādes un struktūras veiktu visus pasākumus, lai atvieglotu minēto funkciju pildīšanu.

Tā kā ir jāaizsargā pagaidu izmeklēšanas komiteju lietvedības slepenība un konfidencialitāte.

Tā kā pēc vienas no trīs attiecīgo iestāžu lūguma izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumus var pārskatīt pēc Eiropas Parlamenta pašreizējā pilnvaru laika, ņemot vērā gūto pieredzi,

SAVSTARPĒJI VIENOJOTIES, IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU.

1. Pants

Ar šo lēmumu nosaka sīki izstrādātus Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumus saskaņā ar Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 20.b pantu, Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 193.c pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 107.b pantu.

2. Pants

1.   Ievērojot nosacījumus un ierobežojumus, kas noteikti 1. pantā minētajos Līgumos, un pildot tā funkcijas, Eiropas Parlaments pēc savu deputātu ceturtdaļas lūguma var izveidot pagaidu izmeklēšanas komiteju, lai izmeklētu gadījumus, kad ir aizdomas par to, ka, piemērojot Kopienu tiesības, ir noticis pārkāpums vai kļūda pārvaldē no Eiropas Kopienu iestādes vai struktūras puses, kādas dalībvalsts valsts pārvaldes iestādes puses vai personas, kuru Kopienas tiesības pilnvaro tās īstenot, puses.

Eiropas Parlaments nosaka pagaidu izmeklēšanas komiteju sastāvu un reglamentu.

Lēmumu izveidot pagaidu izmeklēšanas komiteju, kurā konkrēti precizēts tās mērķis un tās ziņojuma iesniegšanas termiņš, publicē “Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī”.

2.   Pagaidu izmeklēšanas komiteja veic savas funkcijas saskaņā ar pilnvarām, ko Līgumi piešķir Eiropas Kopienu iestādēm un struktūrām.

Pagaidu izmeklēšanas komitejas locekļiem un jebkurām citām personām, kuru rīcībā, amatu pildot, ir nonākuši fakti, informācija, zināšanas, dokumenti vai priekšmeti, attiecībā uz kuriem jāievēro slepenība, ievērojot noteikumus, ko pieņēmusi dalībvalsts vai Kopienas iestāde, tie jātur slepenībā no jebkurām nepiederošām personām un no sabiedrības pat pēc viņu pienākumu izpildes beigām.

Lietas izskatīšana un liecību sniegšana ir atklāta. Komitejas sanāksmes notiek aiz slēgtām durvīm, ja to lūdz ceturtdaļa izmeklēšanas komitejas locekļu vai Kopienas vai valsts iestādes, vai ja pagaidu izmeklēšanas komiteja izskata slepenu informāciju. Lieciniekiem un ekspertiem ir tiesības sniegt atzinumu vai liecību aiz slēgtām durvīm.

3.   Pagaidu izmeklēšanas komiteja nedrīkst izmeklēt lietas, kas ir strīda objekts kādā valsts vai Kopienas tiesā, līdz laikam, kamēr tiesvedība nav pabeigta.

Divu mēnešu laikā pēc publikācijas saskaņā ar 1. punktu vai pēc tam, kad Komisija ir informēta par aizdomām, kas izvirzītas pagaidu izmeklēšanas komitejā, par to, ka kāda dalībvalsts pārkāpusi Kopienu tiesības, Komisija var paziņot Eiropas Parlamentam, ka fakts, par ko interesējas pagaidu izmeklēšanas komiteja, ir pakļauts Kopienas pirmsstrīda procedūrai; šādos gadījumos pagaidu izmeklēšanas komiteja veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai dotu Komisijai iespēju pilnībā īstenot pilnvaras, kas tai piešķirtas ar Līgumiem.

4.   Pagaidu izmeklēšanas komiteja beidz pastāvēt pēc tās ziņojuma iesniegšanas termiņā, kas tika noteikts, to izveidojot, vai vēlākais 12 mēnešus pēc tās izveidošanas dienas, un jebkurā gadījumā Parlamenta pilnvaru laika beigās.

Ar pamatotu lēmumu Eiropas Parlaments var divreiz par trim mēnešiem pagarināt 12 mēnešu periodu. Tādu lēmumu publicē “Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī”.

5.   Pagaidu izmeklēšanas komiteju nedrīkst veidot vai atkārtoti veidot attiecībā uz lietām, par kurām kāda pagaidu izmeklēšanas komiteja jau ir veikusi izmeklēšanu, līdz nav pagājuši vismaz 12 mēneši pēc minētās izmeklēšanas ziņojuma iesniegšanas vai tās uzdevuma izpildes beigām, un ja vien nav parādījušies jauni fakti.

3. Pants

1.   Pagaidu izmeklēšanas komiteja veic izmeklēšanu, kas vajadzīga, lai pārbaudītu aizdomas par pārkāpumu vai par kļūdu pārvaldē, kas notikusi, piemērojot Kopienu tiesības, ievērojot zemāk izklāstītos nosacījumus.

2.   Pagaidu izmeklēšanas komiteja var uzaicināt Eiropas Kopienu iestādi vai struktūru vai kādas dalībvalsts valdību iecelt vienu no tās locekļiem, kas piedalītos komitejas sanāksmēs.

3.   Pēc pagaidu izmeklēšanas komitejas pamatota pieprasījuma attiecīgās dalībvalstis un Eiropas Kopienu iestādes vai struktūras ieceļ ierēdni vai darbinieku, kuru tās pilnvaro uzstāties pagaidu izmeklēšanas komitejā, ja vien saskaņā ar valsts vai Kopienu tiesību aktiem tas nav pretrunā ar slepenības prasībām vai valsts vai sabiedrības drošības apsvērumiem.

Minētie ierēdņi vai darbinieki runā savas valdības vai iestādes vārdā un saskaņā ar tās norādījumiem. Tos turpina saistīt pienākumi, kas rodas no noteikumiem, kuriem tie ir pakļauti.

4.   Dalībvalstu iestādes un Eiropas Kopienu iestādes un struktūras iesniedz pagaidu izmeklēšanas komitejai, ja tā tos lūdz vai pēc savas iniciatīvas, dokumentus, kas vajadzīgi tās funkciju izpildei, izņemot gadījumus, kad saskaņā ar valsts vai Kopienu tiesību aktiem slepenības prasības vai valsts vai sabiedrības drošības apsvērumi to aizliedz.

5.   Šī panta 3. un 4. punkts neierobežo jebkurus citus dalībvalstu noteikumus, kas aizliedz ierēdņiem uzstāties vai nosūtīt dokumentus.

Šķēršļus, kas rodas no slepenības, valsts vai sabiedrības drošības apsvērumiem vai no noteikumiem, kas minēti pirmajā daļā, Eiropas Parlamentam paziņo pārstāvis, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības attiecīgās dalībvalsts valdības vai iestādes vārdā.

6.   Eiropas Kopienu iestādes vai struktūras neiesniedz pagaidu izmeklēšanas komitejai dokumentus, kuru izcelsme ir kādā dalībvalstī, iepriekš neinformējot attiecīgo dalībvalsti.

Tās nenodod pagaidu izmeklēšanas komitejai nekādus dokumentus, uz ko attiecas 5. punkts, vispirms nesaņemot attiecīgās dalībvalsts piekrišanu.

7.   Šī panta 3., 4. un 5. punktu piemēro fiziskām un juridiskām personām, kas ar Kopienas tiesībām ir pilnvarotas tās īstenot.

8.   Tiktāl, cik tas nepieciešams tās funkciju izpildei, pagaidu izmeklēšanas komiteja var lūgt jebkuru citu personu sniegt tai liecību. Pagaidu izmeklēšanas komiteja informē ikvienu personu, kas nosaukta izmeklēšanas laikā un kam tas var radīt kaitējumu; tā uzklausa tādu personu, ja minētā persona to lūdz.

4. Pants

1.   Informāciju, ko ieguvusi pagaidu izmeklēšanas komiteja, izmanto vienīgi tās funkciju izpildei. Minēto informāciju nedrīkst publiskot, ja tajā ir slepena vai konfidenciāla rakstura materiāls vai personu vārdi.

Eiropas Parlaments veic administratīvus pasākumus un pieņem reglamentu, kas vajadzīgs, lai aizsargātu pagaidu izmeklēšanas komitejas darba slepenību un konfidencialitāti.

2.   Pagaidu izmeklēšanas komitejas ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam, kas var nolemt to publiskot, ievērojot 1. punktā minētos noteikumus.

3.   Eiropas Parlaments var nosūtīt Eiropas Kopienu iestādēm vai struktūrām vai dalībvalstīm ieteikumus, ko tas ir pieņēmis, pamatojoties uz pagaidu izmeklēšanas komitejas ziņojumu. Tās no minētajiem ieteikumiem izdara slēdzienus, ko tās uzskata par atbilstošiem.

5. Pants

Jebkurus paziņojumus dalībvalstu iestādēm šī lēmuma piemērošanai iesniedz to pastāvīgajām pārstāvniecībām Eiropas Savienībā.

6. Pants

Pēc Eiropas Parlamenta, Padomes vai Komisijas lūguma iepriekš minētos noteikumus var pārskatīt pēc Eiropas Parlamenta pašreizējā pilnvaru laika beigām, ņemot vērā gūto pieredzi.

7. Pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad tas publicēts “Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī”.

---

(1)  OV L 113, 19.05.1995, 2. lpp.

---

IX PIELIKUMS

Reglamenta 9. panta 2. punkta piemērošanas noteikumi

Eiropas Parlamentā akreditētie lobisti

1. Pants

Caurlaides

1.   Caurlaide ir plastikāta kartīte ar tās īpašnieka fotogrāfiju, vārdu un uzvārdu, kā arī tā uzņēmuma, organizācijas vai cilvēka vārdu, kura labā tās īpašnieks strādā.

Parlamenta telpās caurlaide tās īpašniekam jānēsā visu laiku redzamā veidā. Ja šo noteikumu neievēro, caurlaidi var atņemt.

Caurlaides pēc formas un krāsas atšķiras no caurlaidēm, kuras izsniedz neregulāriem apmeklētājiem.

2.   Caurlaides atjauno tikai tad, ja to īpašnieki ir ievērojuši Reglamenta 9. panta 2. punktā noteiktās prasības.

Ja deputāts apstrīd kāda pārstāvja vai lobista darbību, šo jautājumu nodod kvestoriem, kuri šo gadījumu izskata un lemj par caurlaides atstāšanu vai atņemšanu.

3.   Caurlaides nekādā gadījumā nedod tiesības to īpašniekiem piedalīties Parlamenta vai tā struktūrvienību sanāksmēs, izņemot tās, kuras ir atklātas, un šajā gadījumā uz viņiem bez izņēmuma attiecas tie paši noteikumi par pieeju Parlamentam, kas ir saistoši jebkuram Eiropas Savienības pilsonim.

2. Pants

Palīgi

1.   Parlamenta pilnvaru laika sākumā kvestori nosaka maksimālo palīgu skaitu, ko deputāts var akreditēt.

Sākot veikt palīga pienākumus, akreditētie deputātu palīgi iesniedz rakstisku deklarāciju, kurā norāda savu profesionālo darbību, kā arī jebkuru citu algotu amatu vai darbību.

2.   Palīgiem ir pieeja Parlamentam saskaņā ar tiem pašiem noteikumiem kā Sekretariāta darbiniekiem vai politiskajām grupām.

3.   Visām citām personām, ieskaitot tās, kuras strādā tieši ar deputātiem, ir pieeja Parlamentam saskaņā ar Reglamenta 9. panta 2. punkta nosacījumiem.

3. Pants

Rīcības kodekss

1.   Personas, kas iekļautas 9. panta 2. punktā minētajā sarakstā, attiecībās ar Parlamentu:

| a) | ievēro Reglamenta 9. panta un šī pielikuma noteikumus; |
| --- | --- |

a)

ievēro Reglamenta 9. panta un šī pielikuma noteikumus;

| b) | deputātiem, viņu nodarbinātajiem palīgiem vai iestādes ierēdņiem dara zināmas intereses, kuras tie pārstāv; |
| --- | --- |

b)

deputātiem, viņu nodarbinātajiem palīgiem vai iestādes ierēdņiem dara zināmas intereses, kuras tie pārstāv;

| c) | atturas no jebkādām darbībām, kuru mērķis ir iegūt informāciju negodīgā ceļā; |
| --- | --- |

c)

atturas no jebkādām darbībām, kuru mērķis ir iegūt informāciju negodīgā ceļā;

| d) | jebkura veida kontaktos ar trešajām personām neatsaucas uz oficiālām attiecībām ar Parlamentu; |
| --- | --- |

d)

jebkura veida kontaktos ar trešajām personām neatsaucas uz oficiālām attiecībām ar Parlamentu;

| e) | peļņas nolūkos neizplata trešajām personām Parlamentā iegūtu dokumentu kopijas; |
| --- | --- |

e)

peļņas nolūkos neizplata trešajām personām Parlamentā iegūtu dokumentu kopijas;

| f) | stingri ievēro I pielikuma 2. panta otrās daļas noteikumus; |
| --- | --- |

f)

stingri ievēro I pielikuma 2. panta otrās daļas noteikumus;

| g) | pārliecinās, ka jebkura palīdzība, kas ir sniegta saskaņā ar I pielikuma 2. panta noteikumiem, ir deklarēta šim nolūkam paredzētā reģistrā; |
| --- | --- |

g)

pārliecinās, ka jebkura palīdzība, kas ir sniegta saskaņā ar I pielikuma 2. panta noteikumiem, ir deklarēta šim nolūkam paredzētā reģistrā;

| h) | ievēro Civildienesta noteikumus, pieņemot darbā iestāžu bijušos ierēdņus; |
| --- | --- |

h)

ievēro Civildienesta noteikumus, pieņemot darbā iestāžu bijušos ierēdņus;

| i) | ievēro visus Parlamenta pieņemtos noteikumus par bijušo deputātu tiesībām un pienākumiem; |
| --- | --- |

i)

ievēro visus Parlamenta pieņemtos noteikumus par bijušo deputātu tiesībām un pienākumiem;

| j) | lai izvairītos no iespējamiem interešu konfliktiem, saņem attiecīgā(-o) deputāta(-u) piekrišanu pirms līgumattiecību nodibināšanas ar palīgu vai pirms palīga pieņemšanas darbā un pēc tam pārliecinās, ka tas ir deklarēts Reglamenta 9. panta 2. punktā minētajā reģistrā. |
| --- | --- |

j)

lai izvairītos no iespējamiem interešu konfliktiem, saņem attiecīgā(-o) deputāta(-u) piekrišanu pirms līgumattiecību nodibināšanas ar palīgu vai pirms palīga pieņemšanas darbā un pēc tam pārliecinās, ka tas ir deklarēts Reglamenta 9. panta 2. punktā minētajā reģistrā.

2.   Ikviens šī rīcība s kodeksa pārkāpums var būt par iemeslu caurlaides atņemšanai attiecīgajām personām vai attiecīgajā gadījumā uzņēmumam, kuru tās pārstāv.

---

X PIELIKUMS

OMBUDA PIENĀKUMU PILDĪŠANA

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Kopienu dibināšanas līgumus, jo īpaši Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 195. panta 4. punktu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 20.d panta 4. punktu, Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 107.d panta 4. punktu,

ņemot vērā Komisijas atzinumu,

ņemot vērā Padomes apstiprinājumu,

tā kā saskaņā ar Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu noteikumiem jāizstrādā statūti un jāparedz vispārēji nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi;

tā kā jāizstrādā nosacījumi, kurus ievērojot ombudam var iesniegt sūdzības, kā arī jānosaka attiecības starp ombuda pienākumu izpildi un lietas izskatīšanu tiesā vai administratīvu izskatīšanu;

tā kā ombudam, kas var darboties arī pēc savas iniciatīvas, ir jābūt pieejamām visām viņa pienākumu veikšanai vajadzīgajām sastāvdaļām; tā kā šajā nolūkā Kopienas iestādēm un struktūrām, ja vien tām nav pienācīgs pamatojums slepenībai, pēc ombuda pieprasījuma ir jāsniedz visa informācija, ko viņš tām lūdz, neskarot ombuda pienākumu neizpaust šādu informāciju; tā kā dalībvalstu iestādēm ir jāsniedz ombudam visa vajadzīgā informācija, izņemot gadījumu, ja uz šādu informāciju attiecas likumi vai noteikumi par slepenību vai noteikumi, kas neļauj to izpaust; tā kā, ja ombuds konstatē, ka prasītā palīdzība nav sniegta, viņš informē Eiropas Parlamentu, kas veic atbilstīgus pasākumus;

tā kā jānosaka kārtība, kas jāievēro, ja ombuda veiktajā izmeklēšanā atklājas kļūdas pārvaldē, tā kā jāparedz arī, ka ombuds Eiropas Parlamentam katras gadskārtējās sesijas beigās iesniedz pilnīgu ziņojumu;

tā kā ombudam un viņa dienesta darbiniekiem ir pienākums turēt slepenībā visu informāciju, ko viņi saņēmuši, pildot savus pienākumus; tā kā ombudam tomēr ir pienākums informēt kompetentās iestādes par faktiem, uz kuriem, pēc viņa domām, varētu attiekties krimināltiesības un kuri ir pievērsuši viņa uzmanību izmeklēšanas gaitā;

tā kā jāparedz sadarbības iespēja starp ombudu un tāda paša veida iestādēm atsevišķās dalībvalstīs saskaņā ar piemērojamiem valstu tiesību aktiem;

tā kā Eiropas Parlamentam ir jāieceļ ombuds savu pilnvaru laika sākumā un uz šo pilnvaru laiku, izvēloties ombudu no personām, kas ir Eiropas Savienības pilsoņi un sniedz visas vajadzīgās neatkarības un kompetences garantijas;

tā kā ir jāparedz nosacījumi, ar kādiem beidzas ombuda pienākumu izpilde;

tā kā ombudam ir jāpilda pienākumi pilnīgi neatkarīgi un, uzņemoties pienākumus, ir svinīgi jāsola Eiropas Kopienu Tiesas priekšā, ka viņš tā rīkosies; tā kā jānosaka ar ombuda pienākumiem nesavienojamas darbības, kā arī ombuda atalgojums, privilēģijas un neaizskaramība;

tā kā jāparedz noteikumi par ombuda sekretariāta, kas viņam palīdzēs, ierēdņiem un darbiniekiem un par sekretariāta budžetu; tā kā ombuda mītnei būtu jābūt Eiropas Parlamenta mītnei;

tā kā ombudam ir jāpieņem šī lēmuma īstenošanas noteikumi; tā kā turklāt jānosaka atsevišķi pārejas noteikumi pirmajam ombudam, kas jāieceļ pēc Līguma par Eiropas Savienību stāšanās spēkā,

IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

1.   Statūti un vispārīgi nosacījumi, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi, ir izklāstīti šajā lēmumā saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 195. panta 4. punktu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 20. d panta 4. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 107.d panta 4. punktu.

2.   Ombuds pilda pienākumus saskaņā ar pilnvarām, ko Kopienas iestādēm un struktūrvienībām piešķir Līgumi.

3.   Ombuds nevar iejaukties lietās, ko izskata tiesas, vai apšaubīt tiesas nolēmumu pamatotību.

2.pants

1.   Saskaņā ar iepriekš minētajiem Līgumiem un tajos izklāstītajiem nosacījumiem ombuds palīdz atklāt kļūdas pārvaldē Kopienas iestāžu un struktūrvienību darbībā, izņemot Tiesu un Pirmās instances tiesu, kas pilda tiesu iestādes funkcijas, un sniedz ieteikumus kļūdu novēršanai. Ombudam nevar iesniegt sūdzību par citu iestāžu vai personu darbību.

2.   Jebkurš Eiropas Savienības pilsonis vai fiziska persona, kura dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiska persona, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, var tieši vai ar Eiropas Parlamenta deputāta starpniecību iesniegt ombudam sūdzību par kļūdām pārvaldē Kopienas iestāžu vai struktūrvienību darbībā, izņemot Tiesu un Pirmās instances tiesu, kad tās pilda tiesu iestādes funkcijas. Ombuds informē attiecīgo iestādi vai struktūrvienību uzreiz pēc tam, kad sūdzība viņam iesniegta.

3.   Sūdzībai jābūt tādai, lai varētu identificēt sūdzības iesniedzēju un sūdzības priekšmetu; sūdzības iesniedzējs var prasīt, lai sūdzība netiktu izpausta.

4.   Sūdzību iesniedz divu gadu laikā no dienas, kad sūdzības iesniedzējs ir ievērojusi faktus, uz ko sūdzība pamatojas, un pirms sūdzības iesniegšanas ir atbilstīgi administratīvā veidā jāvēršas attiecīgajās iestādēs un struktūrvienībās.

5.   Ombuds var ieteikt sūdzības iesniedzējam ar to vērsties citā iestādē.

6.   Ombudam iesniegtās sūdzības neietekmē pārsūdzības termiņus administratīvās lietās vai tiesā.

7.   Ja ombuds attiecībā uz iesniegtajiem faktiem nepabeigtas vai pabeigtas tiesvedības dēļ deklarē, ka sūdzība nav pieņemama vai tās izskatīšana jāpārtrauc, tās izmeklēšanas rezultātu, kuru viņš līdz attiecīgajam brīdim ir veicis, reģistrē, neveicot tālākas darbības.

8.   Ombudam var iesniegt sūdzības, kas attiecas uz darba attiecībām starp Kopienas iestādēm un struktūrvienībām un to ierēdņiem un citiem darbiniekiem, tikai tad, ja attiecīgā persona ir izsmēlusi visas iespējas iesniegt iekšējus administratīvus pieprasījumus un sūdzības, jo īpaši Civildienesta noteikumu 90. panta 1. un 2. daļā minētās procedūras, un ja ir beigušies termiņi, kad iestādei, kurai tāds pieprasījums bija nodots, bija jāsniedz atbilde.

9.   Ombuds cik vien iespējams drīz informē sūdzības iesniedzēju par uzsāktajām darbībām sakarā ar sūdzību.

3. pants

1.   Ombuds pēc savas iniciatīvas vai, saņemot sūdzību, veic visas izmeklēšanas darbības, ko viņš uzskata par pamatotām, lai noskaidrotu iespējamas kļūdas pārvaldē Kopienas iestāžu un struktūrvienību darbībā. Viņš par šādu rīcību informē attiecīgo iestādi vai struktūrvienību, kas viņam var sniegt noderīgus paskaidrojumus.

2.   Kopienas iestādēm un struktūrvienībām ir jāsniedz ombudam visa informācija, ko viņš tām pieprasa, kā arī jāļauj piekļūt attiecīgām lietām. Kopienas iestādes un struktūrvienības var atteikt tikai saistībā ar pienācīgi pamatotu slepenību.

Tās ļauj piekļūt dalībvalstu izcelsmes dokumentiem un kuri ar likumu vai noteikumiem ir klasificēti kā slepeni, tikai tad, ja dalībvalsts tam ir iepriekš piekritusi.

Tās ļauj piekļūt pārējiem dalībvalstu izcelsmes dokumentiem pēc attiecīgās dalībvalsts informēšanas.

Abos gadījumos saskaņā ar 4. pantu ombuds nedrīkst atklāt šādu dokumentu saturu.

Kopienas iestāžu un struktūrvienību ierēdņiem un citiem darbiniekiem pēc ombuda pieprasījuma ir jāsniedz liecības; viņi liecina savas administrācijas vārdā un saskaņā ar tās instrukcijām, un viņu pienākums ir glabāt dienesta noslēpumu.

3.   Dalībvalstu iestādēm ar dalībvalstu pastāvīgo pārstāvniecību Eiropas Kopienās starpniecību ir jāsniedz ombudam, kad vien viņš to prasa, visa informācija, kas varētu palīdzēt noskaidrot kļūdas pārvaldē Kopienas iestādēs vai struktūrvienībās, ja vien uz šādu informāciju neattiecas normatīvie akti vai noteikumi par slepenību, vai noteikumi, kas liedz izpaust informāciju. Tomēr gadījumā, ja pastāv noteikumi, kas liedz izpaust informāciju, attiecīgā dalībvalsts var ļaut ombudam saņemt šo informāciju ar nosacījumu, ka viņš apņemas to neizpaust.

4.   Ja ombuds prasīto palīdzību nesaņem, viņš informē Eiropas Parlamentu, kas veic atbilstīgus pasākumus.

5.   Cik iespējams, ombuds kopā ar attiecīgo iestādi vai struktūrvienību meklē risinājumu, lai kļūdas pārvaldē novērstu un sūdzību apmierinātu.

6.   Ja ombuds konstatē, ka ir bijusi kļūda pārvaldē, viņš informē attiecīgo iestādi vai struktūrvienību, vajadzības gadījumā sagatavojot ieteikumu projektu. Šādi informētā iestāde vai struktūrvienība trīs mēnešu laikā nosūta ombudam sīki izstrādātu atzinumu.

7.   Pēc tam ombuds nosūta ziņojumu Eiropas Parlamentam un attiecīgai iestādei vai struktūrvienībai. Ziņojumā viņš var sniegt ieteikumus. Sūdzības iesniedzēju ombuds informē par izmeklēšanas rezultātu, par attiecīgās iestādes vai struktūrvienības izteikto atzinumu un par ombuda sniegtajiem ieteikumiem.

8.   Katras gadskārtējās sesijas beigās ombuds sniedz Eiropas Parlamentam ziņojumu par veikto izmeklēšanu iznākumu.

4. pants

1.   Ombudam un viņa dienesta darbiniekiem, kam piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 287. pantu, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līguma 47. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 194. pantu, ir pienākums neizpaust informāciju vai dokumentus, ko viņi iegūst izmeklēšanas gaitā. Viņiem arī ir pienākums konfidenciāli rīkoties ar informāciju, kas varētu kaitēt sūdzības iesniedzējam vai kādai citai iesaistītai personai, neskarot 2. punktu.

2.   Ja izmeklēšanas gaitā ombuds uzzina faktus, uz kuriem, pēc viņa domām, varētu attiekties krimināllikums, viņš uzreiz ar dalībvalstu pastāvīgo pārstāvniecību Eiropas Kopienās starpniecību informē valsts iestādes un vajadzības gadījumā — Kopienas iestādi, kam attiecīgais ierēdnis vai darbinieks ir pakļauts un kas var piemērot Protokola par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību 18. pantu. Ombuds var arī informēt attiecīgo iestādi vai struktūrvienību par faktiem, kas liek apšaubīt tās darbinieku rīcību no disciplinārā viedokļa.

5. pants

Ciktāl tas var palīdzēt padarīt izmeklēšanu efektīvāku un labāk aizsargāt to personu tiesības un intereses, kas ombudam iesniedz sūdzības, ombuds var sadarboties ar viena un tā paša veida iestādēm dažās dalībvalstīs ar nosacījumu, ka viņš ievēro piemērojamos valsts tiesību aktus. Ombuds tādā veidā nedrīkst pieprasīt uzrādīt dokumentus, kas viņam nav pieejami saskaņā ar 3. pantu.

6. pants

1.   Ombudu ieceļ Eiropas Parlaments pēc katrām Eiropas Parlamenta vēlēšanām uz parlamenta pilnvaru laiku. Viņu var ievēlēt atkārtoti.

2.   Ombudu izvēlas no personām, kas ir Savienības pilsoņi, kam ir pilnas pilsoņu un politiskās tiesības, kas piedāvā visas neatkarības garantijas un atbilst savas valsts augstāko juridisko iestāžu amatiem vajadzīgajiem nosacījumiem vai kam ir atzīta kompetence un pieredze, lai uzņemtos ombuda pienākumus.

7. pants

1.   Ombuds beidz pildīt pienākumus, beidzoties pilnvaru laikam, pēc atkāpšanās no amata vai pēc atlaišanas.

2.   Izņemot atlaišanas gadījumu, ombuds paliek amatā, līdz ir iecelts viņa amata pārņēmējs.

3.   Priekšlaicīgas pienākumu izbeigšanās gadījumā amata pārņēmēju uz atlikušo Parlamenta pilnvaru laiku ieceļ triju mēnešu laikā pēc amata vietas atbrīvošanās.

8. pants

Ombudu, kas vairs neatbilst nosacījumiem, kuri vajadzīgi pienākumu veikšanai, vai ir izdarījis smagu pārkāpumu, var atlaist Eiropas Kopienu Tiesa pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma.

9. pants

1.   Ombuds pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi Kopienas un Savienības pilsoņu vispārējās interesēs. Pildot pienākumus, viņš nelūdz un nepieņem norādījumus no jebkādas valdības vai citas struktūrvienības. Viņš atturas veikt darbības, kas nav savienojamas ar viņa pienākumiem.

2.   Uzņemoties savus pienākumus, ombuds Eiropas Kopienu Tiesā dod svinīgu solījumu, ka viņš pildīs savus pienākumus pilnīgi neatkarīgi un objektīvi un ka pilnvaru laikā un pēc to izbeigšanās viņš ievēros pienākumus, kas no tām izriet, jo īpaši pienākumu pēc pilnvaru izbeigšanās izturēties godīgi un piesardzīgi attiecībā uz zināmu amatu vai priekšrocību pieņemšanu.

10. pants

1.   Pilnvaru laikā ombuds nedrīkst uzņemties citus politiskos vai administratīvos pienākumus vai citus amatus par atalgojumu vai bez tā.

2.   Darba samaksas, piemaksu un pensijas ziņā ombudu pielīdzina Eiropa Kopienu Tiesas tiesnesim.

3.   Ombudam un viņa Sekretariāta ierēdņiem un darbiniekiem piemēro Protokola par Eiropas Kopienu privilēģijām un neaizskaramību 12. līdz 15. pantu un 18. pantu.

11. pants

1.   Ombudam palīdz sekretariāts, un viņš ieceļ tā galveno atbildīgo personu.

2.   Ombuda sekretariāta ierēdņiem un darbiniekiem piemēro tos pašus noteikumus, ko Eiropas Kopienu ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem. To skaitu katru gadu apstiprina kā daļu no budžeta procedūras.

3.   Eiropas Kopienu un dalībvalstu ierēdņus, kas iecelti darbam ombuda sekretariātā, norīko dienesta interesēs, un tiem garantē automātisku atjaunošanu amatā sākotnējā iestādē.

4.   Jautājumos, kas attiecas uz ombuda personālu, viņam ir tāds pats statuss kā iestādēm Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 1. panta nozīmē.

12. pants

(Svītrots)

13. pants

Ombuda mītne ir Eiropas Parlamenta mītne.

14. pants

Ombuds pieņem šī lēmuma īstenošanas noteikumus.

15. pants

Pirmo ombudu, kas jāieceļ pēc Līguma par Eiropas Savienību stāšanās spēkā, ieceļ uz atlikušo Parlamenta pilnvaru laiku.

16. pants

(Svītrots)

17. pants

Šo lēmumu publicē “Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī”. Tas stājas spēkā tā publicēšanas dienā.

B.   Eiropas ombuda lēmums par īstenošanas noteikumu pieņemšanu (2)

1. pants

Definīcijas

Šajos īstenošanas noteikumos:

| a) | termins “attiecīgā iestāde” nozīmē Kopienas iestādi vai struktūru, par kuru iesniegta sūdzība vai par kuras darbību ombuds sāk izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas; |
| --- | --- |

a)

termins “attiecīgā iestāde” nozīmē Kopienas iestādi vai struktūru, par kuru iesniegta sūdzība vai par kuras darbību ombuds sāk izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas;

| b) | termins “statūti” nozīmē noteikumus un vispārējus nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

b)

termins “statūti” nozīmē noteikumus un vispārējus nosacījumus, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi.

2. pants

Sūdzību pieņemšana

2.1.   Iesniegtās sūdzības identificē, reģistrē un numurē.

2.2.   Sūdzības iesniedzējam nosūta izziņu par sūdzības saņemšanu, norādot reģistrēšanas numuru un jurista vārdu, kurš šo sūdzību izskata.

2.3.   Ja Eiropas Parlaments nosūta ombudam lūgumrakstu, tad ar lūgumraksta iesniedzēja piekrišanu to izskata kā sūdzību.

2.4.   Vajadzības gadījumā ar sūdzības iesniedzēja piekrišanu ombuds var nosūtīt sūdzību uz Eiropas Parlamentu, lai to izskatītu kā lūgumrakstu.

2.5.   Vajadzības gadījumā ar sūdzības iesniedzēja piekrišanu ombuds var nosūtīt sūdzību citai kompetentai iestādei.

3. pants

Sūdzību pieņemamība

3.1.   Pamatojoties uz Līgumā un statūtos noteiktajiem kritērijiem, ombuds nosaka, vai iesniegtās sūdzības izskatīšana ietilpst viņa pilnvarās un, ja ietilpst, — vai tā ir pieņemama; pirms lēmuma pieņemšanas ombuds var prasīt, lai sūdzības iesniedzējs sniedz papildu informāciju vai dokumentus.

3.2.   Ja sūdzības izskatīšana neietilpst ombuda pilnvarās vai arī ja sūdzība nav pieņemama, ombuds attiecīgo lietu izbeidz. Viņš par to informē sūdzības iesniedzēju un savu lēmumu pamato. Ombuds var ieteikt sūdzības iesniedzējam vērsties citā iestādē.

4. pants

Izmeklēšana saistībā ar pieņemamajām sūdzībām

4.1.   Ombuds lemj, vai pieņemamā sūdzība ir pietiekami pamatota, lai sāktu izmeklēšanu.

4.2.   Ja ombuds uzskata, ka sūdzība nav pietiekami pamatota, lai sāktu izmeklēšanu, viņš attiecīgo lietu izbeidz un par to informē sūdzības iesniedzēju.

4.3.   Ja ombuds uzskata, ka sūdzība ir pietiekami pamatota, lai sāktu izmeklēšanu, viņš par to informē sūdzības iesniedzēju un attiecīgo iestādi. Viņš nosūta sūdzības kopiju attiecīgajai iestādei un prasa, lai tā sniedz atzinumu norādītajā termiņā, kas parasti nepārsniedz trīs mēnešus. Attiecīgajai iestādei adresētajā pieprasījumā var norādīt atsevišķus sūdzības aspektus vai atsevišķus jautājumus, par kuriem jāsniedz atzinums.

4.4.   Ombuds nosūta attiecīgās iestādes atzinumu sūdzības iesniedzējam. Sūdzības iesniedzējam ir iespēja izteikt ombudam savus apsvērumus norādītajā termiņā, kas parasti nepārsniedz trīs mēnešus.

4.5.   Pēc atzinuma un, ja tādi ir, — apsvērumu izskatīšanas ombuds var pieņemt lēmumu lietu izbeigt ar pamatotu lēmumu vai izmeklēšanu turpināt. Viņš informē sūdzības iesniedzēju un attiecīgo iestādi.

5. pants

Izmeklēšanas pilnvaras

5.1.   Ievērojot statūtos izklāstītos nosacījumus, ombuds var prasīt Kopienas iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu iestādēm, lai tās saprātīgā termiņā sniedz ziņas vai dokumentus izmeklēšanas vajadzībām.

5.2.   Ombuds var izmantot Kopienas attiecīgās iestādes dokumentus, lai pārliecinātos, ka iestāde ir sniegusi precīzas un pilnīgas ziņas. Viņš var kopēt visus vai atsevišķus dokumentus. Viņš informē sūdzības iesniedzēju, ka šādi dokumenti ir pārbaudīti.

5.3.   Ombuds var prasīt ierēdņiem vai citiem Kopienas iestāžu vai struktūru darbiniekiem sniegt liecības saskaņā ar statūtos izklāstītajiem nosacījumiem.

5.4.   Ombuds var prasīt, lai Kopienas iestādes un struktūras veic pasākumus, kas viņam ļautu veikt izmeklēšanu uz vietas.

5.5.   Ombuds var norīkot izpētes un ekspertīzes, kuras viņš uzskata par vajadzīgu, lai izmeklēšanu pabeigtu.

6. pants

Mierizlīgums

6.1.   Ja ombuds atklāj kļūdu pārvaldē, viņš cik vien iespējams sadarbojas ar attiecīgo iestādi, lai rastu mierizlīgumu ar nolūku kļūdu novērst un apmierināt sūdzības iesniedzēja prasību.

6.2.   Ja ombuds uzskata, ka šāda sadarbība ir bijusi veiksmīga, viņš lietu izbeidz ar pamatotu lēmumu. Par savu lēmumu viņš informē sūdzības iesniedzēju un attiecīgo iestādi.

6.3.   Ja ombuds uzskata, ka mierizlīgums nav iespējams vai tā meklējumi bijuši neauglīgi, viņš lietu izbeidz ar pamatotu lēmumu, kurā var iekļaut aizrādījumu, vai sagatavo ziņojumu ar ieteikumu projektu.

7. pants

Aizrādījumi

7.1.   Ombuds izsaka aizrādījumu, ja viņš uzskata, ka:

| a) | attiecīgā iestāde vairs nespēj novērst kļūdu pārvaldē un |
| --- | --- |

a)

attiecīgā iestāde vairs nespēj novērst kļūdu pārvaldē un

| b) | kļūda pārvaldē nerada vispārējas sekas. |
| --- | --- |

b)

kļūda pārvaldē nerada vispārējas sekas.

7.2.   Ja ombuds lietu izbeidz, izsakot aizrādījumu, viņš informē sūdzības iesniedzēju.

8. pants

Ziņojumi un ieteikumi

8.1.   Ombuds sagatavo ziņojumu ar ieteikumu projektu attiecīgai iestādei, ja viņš uzskata, ka:

| a) | attiecīgā iestāde spēj novērst kļūdu pārvaldē vai |
| --- | --- |

a)

attiecīgā iestāde spēj novērst kļūdu pārvaldē vai

| b) | kļūda pārvaldē rada vispārējas sekas. |
| --- | --- |

b)

kļūda pārvaldē rada vispārējas sekas.

8.2.   Attiecīgajai iestādei un sūdzības iesniedzējam ombuds nosūta vienu ziņojuma un ieteikumu projekta eksemplāru.

8.3.   Šādi informētā iestāde trīs mēnešu laikā nosūta ombudam sīki izstrādātu atzinumu. Sīki izstrādātais atzinums var ietvert piekrišanu ombuda pieņemtajam lēmumam un uzskaitīt pasākumus, kas ir veikti, lai ieteikumu projektu īstenotu.

8.4.   Ja ombuds uzskata, ka sīki izstrādātais atzinums nav apmierinošs, viņš var sagatavot un nosūtīt Eiropas Parlamentam īpašu ziņojumu par kļūdu pārvaldē. Šajā ziņojumā var ietvert ieteikumus. Ombuds nosūta vienu ziņojuma eksemplāru attiecīgajai iestādei un sūdzības iesniedzējam.

9. pants

Izmeklēšana pēc ombuda iniciatīvas

9.1.   Ombuds var pieņemt lēmumu veikt izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas.

9.2.   Veicot izmeklēšanu pēc savas iniciatīvas, ombuda pilnvaras ir tādas pašas kā veicot izmeklēšanu saistībā ar iesniegtu sūdzību.

9.3.   Procedūru, kas jāpiemēro, veicot izmeklēšanu saistībā ar iesniegtu sūdzību, pēc analoģijas piemēro izmeklēšanai pēc ombuda iniciatīvas.

10. pants

Procedūras jautājumi

10.1.   Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma ombuds sūdzību klasificē kā konfidenciālu. Ombuds var klasificēt sūdzību kā konfidenciālu pēc savas iniciatīvas, ja uzskata, ka tas vajadzīgs, lai aizstāvētu sūdzības iesniedzēja vai trešās personas intereses.

10.2.   Ja ombuds to uzskata par vajadzīgu, viņš var veikt pasākumus, lai kādu sūdzību izskatītu vispirms.

10.3.   Ja ir uzsākta tiesvedība saistībā ar jautājumiem, kurus izskata ombuds, viņš lietu izbeidz. Ja ombuds ir uzsācis izmeklēšanu, tad izmeklēšanas rezultātus nevirza tālāk.

10.4.   Ombuds informē attiecīgās valsts kompetentās iestādes un vajadzības gadījumā Kopienas iestādi vai struktūru par faktiem, kurus viņš ir uzzinājis izmeklēšanas gaitā un uz kuriem attiecas krimināllikums. Ombuds var arī informēt Kopienas iestādi vai struktūru par faktiem, par kuriem, pēc viņa domām, būtu jāierosina disciplinārlieta.

11. pants

Ziņojumi Eiropas Parlamentam

11.1.   Ombuds iesniedz Eiropas Parlamentam gada ziņojumu par savu darbību un jo īpaši par veikto izmeklēšanu rezultātiem.

11.2.   Ombuds var iesniegt Eiropas Parlamentam ne tikai 8.4. pantā minētos īpašos ziņojumus, bet arī citus īpašus ziņojumus, ko uzskata par vajadzīgiem, lai varētu pildīt amata pilnvaras saskaņā ar Līgumiem un statūtiem.

11.3.   Ombuds gada ziņojumā un īpašajos ziņojumos var ietvert ieteikumus, kurus viņš uzskata par vajadzīgiem, lai varētu pildīt amata pilnvaras saskaņā ar Līgumiem un statūtiem.

12. pants

Sadarbība ar dalībvalstu ombudiem un līdzīgām struktūrām

Ombuds var sadarboties ar dalībvalstu ombudiem un līdzīgām struktūrām, lai palielinātu paša un dalībvalstu ombudu un līdzīgu struktūru veikto izmeklēšanu efektivitāti un lai labāk aizsargātu tiesības un intereses saskaņā ar Eiropas Kopienas un Eiropas Savienības tiesībām.

13. pants

Sūdzības iesniedzēja tiesības iepazīties ar lietu

13.1.   Sūdzības iesniedzējs ir tiesīgs, ievērojot 13.3. panta noteikumus, iepazīties ar lietu, kuru ombuds ir sastādījis, balstoties uz iesniegto sūdzību.

13.2.   Sūdzības iesniedzējam ir tiesības iepazīties ar lietu uz vietas. Viņš var prasīt, lai ombuds izsniedz visas lietas vai tikai dažu tajā iekļauto dokumentu kopijas.

13.3.   Ja saskaņā ar 5.2. un 5.3. pantu ombuds ir iepazinies ar attiecīgās iestādes dokumentiem vai uzklausījis liecību, sūdzības iesniedzējam nav pieejama ne konfidenciāla informācija, ne konfidenciāli dokumenti, kas iegūti, iepazīstoties ar iestādes dokumentiem vai uzklausot liecinieku.

14. pants

Ombuda rīcībā esošo dokumentu publiskums

14.1.   Ombuda rīcībā esošajiem nepublicētajiem dokumentiem ir publiska piekļuve, ievērojot tos pašus nosacījumus un ierobežojumus, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (3) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem, kā arī 14.2. panta nosacījumus.

14.2.   Ja saskaņā ar 5.2. un 5.3. pantu ombuds ir iepazinies ar attiecīgās iestādes dokumentiem vai uzklausījis liecību, ne konfidenciāla informācija, ne konfidenciāli dokumenti, kas iegūti, iepazīstoties ar iestādes dokumentiem vai uzklausot liecinieku, nav publiski pieejami.

14.3.   Pieteikumus piekļūt dokumentiem iesniedz rakstveidā (nosūtot tos pa pastu, faksu vai elektronisko pastu) un formulē pietiekami precīzi, lai prasītos dokumentus varētu identificēt.

14.4.   Ja vien pieteikumi neattiecas uz sūdzībām, kas ir klasificētas kā konfidenciālas saskaņā ar 10.1. pantu, automātiski dod pieeju šādiem dokumentiem:

| a) | vispārējam sūdzību reģistram; |
| --- | --- |

a)

vispārējam sūdzību reģistram;

| b) | sūdzībām un dokumentiem, kurus tām pievienojis sūdzības iesniedzējs; |
| --- | --- |

b)

sūdzībām un dokumentiem, kurus tām pievienojis sūdzības iesniedzējs;

| c) | attiecīgo iestāžu sagatavotiem atzinumiem un sīki izstrādātiem atzinumiem, kā arī apsvērumiem, ja tādi ir, kurus par atzinumiem ir izteicis sūdzības iesniedzējs; |
| --- | --- |

c)

attiecīgo iestāžu sagatavotiem atzinumiem un sīki izstrādātiem atzinumiem, kā arī apsvērumiem, ja tādi ir, kurus par atzinumiem ir izteicis sūdzības iesniedzējs;

| d) | ombuda lēmumiem par lietu izbeigšanu; |
| --- | --- |

d)

ombuda lēmumiem par lietu izbeigšanu;

| e) | 8. pantā minētajiem ziņojumiem un ieteikumu projektiem. |
| --- | --- |

e)

8. pantā minētajiem ziņojumiem un ieteikumu projektiem.

14.5.   Dokumenti ir pieejami uz vietas vai arī var izsniegt to kopiju. Ombuds var noteikt, ka kopijas izsniedz par samērīgu maksu. Maksas aprēķināšanas metodi izskaidro.

14.6.   Pieeju 14.4. pantā minētajiem dokumentiem nodrošina bez kavēšanās. Lēmumus par pārējo dokumentu publiskumu pieņem piecpadsmit darba dienu laikā no pieteikuma saņemšanas dienas.

14.7.   Ja pieteikumu iepazīties ar dokumentiem noraida pilnībā vai daļēji, atteikumu pamato.

15. pants

Valodu lietojums

15.1.   Ombudam var iesniegt sūdzību jebkurā no Līgumā paredzētajām valodām. Ombuds var neizskatīt sūdzības, kas iesniegtas citās valodās.

15.2.   Ombuda procedūras valoda ir viena no Līgumā paredzētajām valodām; sūdzību izskata valodā, kurā tā iesniegta.

15.3.   Ombuds nosaka, kuri dokumenti jāsagatavo procedūras valodā.

15.4.   Sarakste ar dalībvalstu iestādēm notiek attiecīgās valsts oficiālajā valodā.

15.5.   Gada ziņojumu, īpašos ziņojumus un, ja iespējams, citus ombuda publicētos dokumentus sagatavo visās oficiālajās valodās.

16. pants

Ziņojumu publicēšana

16.1.   Eiropas Savienības ombuds publicē “Oficiālajā Vēstnesī” paziņojumus par gada ziņojumu un īpašo ziņojumu pieņemšanu, norādot, kā interesenti var piekļūt pilnīgam šo dokumentu tekstam.

16.2.   Ikvienu ombuda ziņojumu un lēmumu kopsavilkumu par kādu konfidenciālu sūdzību publicē tādā veidā, lai nevarētu identificēt sūdzības iesniedzēju.

17. pants

Stāšanās spēkā

17.1.   Īstenošanas noteikumi, kas pieņemti 1997. gada 16. oktobrī, zaudē spēku.

17.2.   Šis lēmums stājas spēkā 2003. gada 1. janvārī.

17.3.   Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju informē par šī lēmuma pieņemšanu. Paziņojumu par to arī publicē “Oficiālajā Vēstnesī”.

---

(1)  Pieņemts 1994. gada 9. marta (OV L 113, 04.05.1994, 15. lpp.) un grozīts ar Parlamenta 2002. gada 14. martā Lēmumu (OV L 92, 09.04.2002, 13. lpp.) par 12. un 16. panta svītrošanu.

(2)  Pieņemts 2002. gada 8. jūlijā un grozīts ar Ombuda 2004. gada 5. aprīļa Lēmumu.

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.05.2001, 43. lpp.)

---

XI PIELIKUMS

IEKŠĒJĀ IZMEKLĒŠANA SAISTĪBĀ AR KRĀPŠANAS, KORUPCIJAS UN CITAS KOPIENAS INTERESĒM KAITĒJOŠAS PRETTIESISKAS DARBĪBAS NOVĒRŠANU

Eiropas Parlamenta Lēmums par iekšējās izmeklēšanas noteikumiem saistībā ar krāpšanas, korupcijas un citas Kopienas interesēm kaitējošas prettiesiskas darbības novēršanu
   (1)

EIROPAS PARLAMENTS,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 199. pantu,

ņemot vērā Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 25. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 112. pantu,

ņemot vērā Reglamentu, jo īpaši tā 186. panta c) punktu (2),

Tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999 (3), kā arī Padomes Regulā (Euratom) Nr. 1074/1999 (4) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, ir noteikts, ka Birojs ierosina un veic administratīvo izmeklēšanu iestādēs, struktūrvienībās un aģentūrās, kuras izveidotas ar EK līgumu un Euratom līgumu vai pamatojoties uz tiem.

Tā kā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai atbildība, kā to noteikusi Komisija, pārsniedz finansiālo interešu aizstāvību un attiecas uz visām darbībām kopumā, kas saistītas ar Kopienas interešu aizstāvēšanu pret pārkāpumiem, par kuriem var saukt pie administratīvās atbildības vai kriminālatbildības.

Tā kā jāpastiprina un jāpadara efektīvāka cīņa pret krāpšanu, izmantojot administratīvajā izmeklēšanā gūto pieredzi.

Tā kā tādējādi visas iestādes, struktūrvienības un aģentūras, pamatojoties uz to administratīvo autonomiju, uztic Birojam veikt iekšēju administratīvo izmeklēšanu ar nolūku atklāt nopietnus pārkāpumus, kas saistīti ar to profesionālo darbību un Kopienu ierēdņu vai darbinieku to pienākumu nepildīšanu, kuri minēti Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 13., 14., 16. pantā un 17. panta pirmajā daļā un Eiropas Kopienu pārēju darbinieku nodarbinātības nosacījumos (še turpmāk “Noteikumi”), un kas var kaitēt šo Kopienu interesēm un var būt par pamatu saukšanai pie disciplināratbildības un, vajadzības gadījumā, kriminālatbildības, vai smagu dienesta pārkāpumu, kas minēts Noteikumu 22. pantā, vai līdzīgu gadījumu, kad amata pienākumus nepilda deputāts vai Eiropas Parlamenta darbinieks, uz kuru neattiecas Noteikumi.

Tā kā šī izmeklēšana jāveic, pilnībā ievērojot attiecīgos noteikumus Eiropas Kopienu dibināšanas līgumos, jo īpaši Protokolā par privilēģijām un neaizskaramību un dokumentos, kas pieņemti to īstenošanai, kā arī Noteikumos.

Tā kā šī izmeklēšana jāveic vienādos apstākļos visās Kopienas iestādēs, struktūrvienībās un aģentūrās, lai šī uzdevuma uzticēšana Birojam netraucētu iestāžu, struktūrvienību un aģentūru pienākumu pildīšanu un nekādā veidā nemazinātu attiecīgo personu tiesisko aizsardzību.

Tā kā līdz Civildienesta noteikumu grozīšanai jāizstrādā noteikumi, saskaņā ar kuriem iestāžu un struktūrvienību locekļi, aģentūru vadītāji, kā arī to ierēdņi un darbinieki sadarbojas, lai veicinātu izmeklēšanas norisi.

IR PIEŅĒMIS ŠĀDU LĒMUMU.

1 Pants

Pienākums sadarboties ar Biroju

Eiropas Parlamenta ģenerālsekretāra, dienestu, kā arī jebkura ierēdņa vai darbinieka pienākums ir pilnībā sadarboties ar Biroja darbiniekiem un sniegt visu izmeklēšanai vajadzīgo palīdzību. Šajā nolūkā tie sniedz Biroja darbiniekiem visu noderīgo informāciju un paskaidrojumus.

Neskarot attiecīgos noteikumus Eiropas Kopienu dibināšanas līgumos, jo īpaši Protokolā par privilēģijām un neaizskaramību, kā arī dokumentos, kas pieņemti to īstenošanai, deputāti pilnīgi sadarbojas ar Biroju.

2 Pants

Pienākums sniegt informāciju

Ikviens Eiropas Parlamenta ierēdnis vai darbinieks, kura rīcībā nonāk informācija par faktiem, kas ļauj domāt, ka ir notikusi krāpšana vai korupcija vai kāda cita prettiesiska darbība, kas kaitē Kopienas interesēm, vai ka ir pieļauti nopietni pārkāpumi, kas saistīti ar profesionālo darbību un kas var izraisīt Kopienu ierēdņu vai darbinieku vai to darbinieku, uz kuriem Noteikumi neattiecas, pienākumu nepildīšanu un kas var būt par pamatu saukšanai pie disciplināratbildības un, ja vajadzīgs, kriminālatbildības, par to nekavējoties ziņo dienesta vadītājam vai ģenerāldirektoram vai, ja uzskata par vajadzīgu, ģenerālsekretāram vai tieši Birojam, ja ir runa par ierēdni, darbinieku vai tādu darbinieku, uz kuru Noteikumi neattiecas, vai, ja ir runa par līdzīgiem pārkāpumiem no deputātu puses, — Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam.

Parlamenta priekšsēdētājs, ģenerālsekretārs, ģenerāldirektori un Eiropas Parlamenta dienestu vadītāji nekavējoties nodod Birojam visus tiem zināmos faktus, kas ļauj domāt, ka ir pieļauti pirmajā daļā minētie pārkāpumi.

Pret Eiropas Parlamenta ierēdņiem un darbiniekiem nedrīkst izturēties netaisnīgi vai diskriminējoši tāpēc, ka viņi ir darījuši zināmus pirmajā un otrajā daļā minētos faktus.

Deputāti, kuri ir uzzinājuši pirmajā daļā minētos faktus, par tiem informē Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju vai, ja uzskata par vajadzīgu, tieši Biroju.

Šī panta noteikumus piemēro, neskarot konfidencialitātes prasības, kas noteiktas tiesību aktos vai Eiropas Parlamenta Reglamentā.

3 Pants

Drošības dienesta palīdzība

Pēc Biroja direktora pieprasījuma Eiropas Parlamenta drošības dienests praktiski palīdz Biroja darbiniekiem veikt izmeklēšanu.

4 Pants

Neaizskaramība un tiesības nesniegt liecības

Noteikumi par deputātu neaizskaramību un deputātu tiesībām atteikties no liecību sniegšanas paliek negrozīti.

5 Pants

Ieinteresētās puses informēšana

Gadījumā, ja iespējama deputāta, ierēdņa vai darbinieka personīga saistība, ieinteresētā persona par to īsā laikā jāinformē, ja tas nekaitē izmeklēšanas gaitai. Jebkurā gadījumā pēc izmeklēšanas nedrīkst izdarīt secinājumus par konkrētu Eiropas Parlamenta deputātu, ierēdni vai darbinieku, ja ieinteresētajai personai nav iespējas izteikties par visiem faktiem, kas uz viņu attiecas.

Ja izmeklēšanai vajadzīga pilnīga slepenības saglabāšana un kādas valsts tiesu iestāžu kompetencē esošu izmeklēšanas pasākumu izmantošana, pienākumu uzaicināt Eiropas Parlamenta deputātu, ierēdni vai darbinieku var atlikt uz vēlāku laiku, to saskaņojot ar Parlamenta priekšsēdētāju, ja lēmums attiecas uz deputātu, vai ar ģenerālsekretāru, ja tas attiecas uz ierēdni vai darbinieku.

6 Pants

Informācija par lietas nevirzīšanu tālāk

Ja pēc iekšējās izmeklēšanas nav faktu, uz kuru pamata var izvirzīt apsūdzību pret Eiropas Parlamenta deputātu, ierēdni vai darbinieku, par attiecīgo personu veikto iekšējo izmeklēšanu izbeidz un lietu nevirza tālāk pēc Biroja direktora lēmuma, kurš par to rakstiski informē ieinteresēto pusi.

7 Pants

Neaizskaramības atņemšana

Visus valsts policijas vai tiesu iestādes pieprasījumus atcelt Eiropas Parlamenta ierēdnim vai darbiniekam neaizskaramību saistībā ar iespējamiem krāpšanas vai korupcijas gadījumiem vai jebkuru citu prettiesisku darbību nodod Biroja direktoram atzinuma sniegšanai. Ja šāds pieprasījums attiecas uz Eiropas Parlamenta deputātu, par to informē Biroju.

8 Pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to pieņem Eiropas Parlaments.

---

(1)  Pieņemts 1999. gada 18. novembrī.

(2)  Tagad 204. panta c) punkts.

(3)  OV L 136, 31.05.1999, 1. lpp.

(4)  OV L 136, 31.05.1999, 8. lpp.

---

XII PIELIKUMS

KOMISIJAI PIEŠĶIRTO IEVIEŠANAS PILNVARU ĪSTENOŠANA

A.   Izvilkums no Eiropas Parlamenta Rezolūcijas (1) par Eiropas Parlamenta un Komisijas Nolīgumu par īstenošanas noteikumiem attiecībā uz Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2)

EIROPAS PARLAMENTS,

tā kā Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmuma 8. pants piešķir Eiropas Parlamentam tiesības iejaukties gadījumos, kad tas uzskata, ka ir pārsniegtas ieviešanas pilnvaras, un tā kā Komisijai šādos gadījumos jāpārskata īstenošanas pasākumu projekts, ņemot vērā Parlamenta rezolūciju, kā arī jāsniedz informācija ar pamatojumu par pasākumiem, ko tā ir paredzējusi veikt saistībā ar rezolūciju;

tā kā Lēmuma 7. panta 3. punktā ir noteikts, ka Eiropas Parlamentam jāsaņem pilnīga informācija par darba kārtību, īstenošanas pasākumu projektiem saistībā ar tiesību aktiem, kas pieņemti, piemērojot koplēmuma procedūru, un iesniegti komitejām, par balsošanas rezultātiem, sanāksmju protokolu kopsavilkumiem, komiteju locekļu sarakstiem un Padomei nosūtītajiem īstenošanas pasākumu projektiem;

tā kā jaunais lēmums par komitejas procedūru tikai daļēji atbilst Eiropas Parlamenta vajadzībām, lai gan jāatzīmē, ka tas ir uzlabojis iepriekšējo situāciju;

tā kā Eiropas Parlaments un Komisija ir nolēmuši vienoties par attiecīgā Padomes lēmuma īstenošanas noteikumiem un tā kā šis nolīgums ar Komisiju jo īpaši attiecas uz 7. panta 3. punktu par Eiropas Parlamenta informētību un uz 8. pantu par Eiropas Parlamenta tiesībām iejaukties,

| 1. | apstiprina pievienoto nolīgumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina pievienoto nolīgumu;

| 2. | uzskata, ka visas komitejas, kas pastāvēja līdz 1999. gada 28. jūnija Lēmumam, jāpārveido saskaņā ar jaunajām procedūrām, un tādējādi pievienojas Padomes un Komisijas Deklarācijai Nr. 2 (3) par minēto lēmumu; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka visas komitejas, kas pastāvēja līdz 1999. gada 28. jūnija Lēmumam, jāpārveido saskaņā ar jaunajām procedūrām, un tādējādi pievienojas Padomes un Komisijas Deklarācijai Nr. 2 (3) par minēto lēmumu;

| 3. | paziņo, ka šis nolīgums neierobežo Parlamenta tiesības pieņemt rezolūcijas par jebkuru jautājumu, jo īpaši, ja Parlaments iebilst pret īstenošanas pasākuma projekta saturu, kā arī tā neierobežo Parlamenta tiesības iebilst pret Padomei nodotu īstenošanas pasākumu, ja komiteju procedūra nav bijusi veiksmīga (saskaņā ar Eiropas Parlamenta Reglamenta 88. pantu (4)); |
| --- | --- |

3.

paziņo, ka šis nolīgums neierobežo Parlamenta tiesības pieņemt rezolūcijas par jebkuru jautājumu, jo īpaši, ja Parlaments iebilst pret īstenošanas pasākuma projekta saturu, kā arī tā neierobežo Parlamenta tiesības iebilst pret Padomei nodotu īstenošanas pasākumu, ja komiteju procedūra nav bijusi veiksmīga (saskaņā ar Eiropas Parlamenta Reglamenta 88. pantu (4));

| 4. | uzskata, ka šis nolīgums starp Parlamentu un Komisiju aizstāj iepriekšējos nolīgumus (Plamba-Delora [Plumb/Delors] 1988. gada nolīgumu, Sāmlanda-Viljamsona [Samland/Williamson] 1996. gada nolīgumu un 1994. gada pagaidu vienošanos) un tie vairs nav spēkā (5). |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka šis nolīgums starp Parlamentu un Komisiju aizstāj iepriekšējos nolīgumus (Plamba-Delora [Plumb/Delors] 1988. gada nolīgumu, Sāmlanda-Viljamsona [Samland/Williamson] 1996. gada nolīgumu un 1994. gada pagaidu vienošanos) un tie vairs nav spēkā (5).

B.   Eiropas Parlamenta un Komisijas Nolīgums par īstenošanas noteikumiem attiecībā uz Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību

| 1. | Piemērojot Lēmuma Nr. 1999/468/EK 7. panta 3. punktu, Komisijai regulāri jāinformē Eiropas Parlaments par to komiteju darbu, kuras darbojas saskaņā ar komiteju procedūrām. Šajā nolūkā Parlaments tajā pašā laikā un ar tādiem pašiem nosacījumiem kā komiteju locekļi saņem komiteju sanāksmju darba kārtības projektus, īstenošanas pasākumu projektus, kas iesniegti komitejās, pamatojoties uz pamataktiem, kuri pieņemti saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto kārtību, kā arī balsošanas rezultātus, sanāksmju protokolu kopsavilkumus un to iestāžu sarakstus, no kurām dalībvalstis ir izraudzījušās savus pārstāvjus. |
| --- | --- |

1.

Piemērojot Lēmuma Nr. 1999/468/EK 7. panta 3. punktu, Komisijai regulāri jāinformē Eiropas Parlaments par to komiteju darbu, kuras darbojas saskaņā ar komiteju procedūrām. Šajā nolūkā Parlaments tajā pašā laikā un ar tādiem pašiem nosacījumiem kā komiteju locekļi saņem komiteju sanāksmju darba kārtības projektus, īstenošanas pasākumu projektus, kas iesniegti komitejās, pamatojoties uz pamataktiem, kuri pieņemti saskaņā ar EK līguma 251. pantā noteikto kārtību, kā arī balsošanas rezultātus, sanāksmju protokolu kopsavilkumus un to iestāžu sarakstus, no kurām dalībvalstis ir izraudzījušās savus pārstāvjus.

| 2. | Turklāt Komisija piekrīt nosūtīt Eiropas Parlamentam informācijai pēc attiecīgās Parlamenta komitejas pieprasījuma īpašus īstenošanas pasākumu projektus pamataktiem, kuri nav pieņemti ar koplēmuma procedūru, taču kuri ir īpaši svarīgi Eiropas Parlamentam. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas 1999. gada 19. jūlija spriedumu (lieta T - 188/97 Rotmans [Rothmans] pret Komisiju) (6), Eiropas Parlaments var prasīt piekļuvi šo komiteju sanāksmju protokoliem. |
| --- | --- |

2.

Turklāt Komisija piekrīt nosūtīt Eiropas Parlamentam informācijai pēc attiecīgās Parlamenta komitejas pieprasījuma īpašus īstenošanas pasākumu projektus pamataktiem, kuri nav pieņemti ar koplēmuma procedūru, taču kuri ir īpaši svarīgi Eiropas Parlamentam. Saskaņā ar Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas 1999. gada 19. jūlija spriedumu (lieta T - 188/97 Rotmans [Rothmans] pret Komisiju) (6), Eiropas Parlaments var prasīt piekļuvi šo komiteju sanāksmju protokoliem.

| 3. | Eiropas Parlaments un Komisija uzskata par spēku zaudējušiem un nesaistošiem, ciktāl tie attiecas uz Parlamentu un Komisiju, šādus nolīgumus: 1988. gada Plumba-Delora [Plumb/Delors] nolīgumu, 1996. gada Samlanda-Viljamsona [Samland/Williamson] nolīgumu un 1994. gada pagaidu vienošanos. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Parlaments un Komisija uzskata par spēku zaudējušiem un nesaistošiem, ciktāl tie attiecas uz Parlamentu un Komisiju, šādus nolīgumus: 1988. gada Plumba-Delora [Plumb/Delors] nolīgumu, 1996. gada Samlanda-Viljamsona [Samland/Williamson] nolīgumu un 1994. gada pagaidu vienošanos.

| 4. | Tiklīdz būs paveikti šajā nolūkā nepieciešamie tehniskie priekšdarbi, Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 3. punktā minētos dokumentus nosūtīs elektroniski. Konfidenciālus dokumentus izskata saskaņā ar katras iestādes iekšējām administratīvajām procedūrām, lai nodrošinātu vajadzīgo slepenību. |
| --- | --- |

4.

Tiklīdz būs paveikti šajā nolūkā nepieciešamie tehniskie priekšdarbi, Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 3. punktā minētos dokumentus nosūtīs elektroniski. Konfidenciālus dokumentus izskata saskaņā ar katras iestādes iekšējām administratīvajām procedūrām, lai nodrošinātu vajadzīgo slepenību.

| 5. | Saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 8. pantu Eiropas Parlaments var rezolūcijā, kas nosaka pamatojumu, norādīt, ka īstenošanas pasākumu projekts pamataktiem, kurš pieņemts atbilstoši līguma 251. pantā noteiktajai procedūrai, pārsniedz šajā pamataktā noteiktās ieviešanas pilnvaras. |
| --- | --- |

5.

Saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 8. pantu Eiropas Parlaments var rezolūcijā, kas nosaka pamatojumu, norādīt, ka īstenošanas pasākumu projekts pamataktiem, kurš pieņemts atbilstoši līguma 251. pantā noteiktajai procedūrai, pārsniedz šajā pamataktā noteiktās ieviešanas pilnvaras.

| 6. | Šo rezolūciju, kas nosaka pamatojumu, Eiropas Parlaments pieņem plenārsēdē; tā jāpieņem viena mēneša laikā no dienas, kad saņemts īstenošanas pasākumu galīgais projekts tajās valodās, kurās tas bija iesniegts Komisijai. |
| --- | --- |

6.

Šo rezolūciju, kas nosaka pamatojumu, Eiropas Parlaments pieņem plenārsēdē; tā jāpieņem viena mēneša laikā no dienas, kad saņemts īstenošanas pasākumu galīgais projekts tajās valodās, kurās tas bija iesniegts Komisijai.

| 7. | Steidzamos gadījumos, kā arī risinot ikdienas vadības jautājumus un/vai tādus, kuriem ir ierobežota spēkā esamība, nosaka īsākus termiņus. Šis termiņš var būt pavisam īss, ja gadījums ir īpaši steidzams, it sevišķi, ja jautājums attiecas uz sabiedrības veselības aizsardzību. Atbildīgais Komisijas loceklis norāda nepieciešamo termiņu un to pamato. Tādā gadījumā Eiropas Parlaments piemēro procedūru, kas nosaka, ka Lēmuma 1999/468/EK 8. panta piemērošanu var uzdot veikt atbildīgajai Parlamenta komitejai noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

7.

Steidzamos gadījumos, kā arī risinot ikdienas vadības jautājumus un/vai tādus, kuriem ir ierobežota spēkā esamība, nosaka īsākus termiņus. Šis termiņš var būt pavisam īss, ja gadījums ir īpaši steidzams, it sevišķi, ja jautājums attiecas uz sabiedrības veselības aizsardzību. Atbildīgais Komisijas loceklis norāda nepieciešamo termiņu un to pamato. Tādā gadījumā Eiropas Parlaments piemēro procedūru, kas nosaka, ka Lēmuma 1999/468/EK 8. panta piemērošanu var uzdot veikt atbildīgajai Parlamenta komitejai noteiktajā termiņā.

| 8. | Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis rezolūciju, kas nosaka pamatojumu, atbildīgais Komisijas loceklis informē Eiropas Parlamentu vai, ja vajadzīgs, atbildīgo Parlamenta komiteju par Komisijas iecerēto tālāko darbību. |
| --- | --- |

8.

Pēc tam, kad Parlaments ir pieņēmis rezolūciju, kas nosaka pamatojumu, atbildīgais Komisijas loceklis informē Eiropas Parlamentu vai, ja vajadzīgs, atbildīgo Parlamenta komiteju par Komisijas iecerēto tālāko darbību.

| 9. | Eiropas Parlaments atbalsta mērķi un procedūras, kas noteiktas Padomes un Komisijas Deklarācijā Nr. 2 (7). Šīs deklarācijas mērķis ir vienkāršot Kopienas īstenošanas noteikumus, tuvinot pašlaik spēkā esošās komiteju procedūras tām procedūrām, kuras noteiktas Lēmumā 1999/468/EK. |
| --- | --- |

9.

Eiropas Parlaments atbalsta mērķi un procedūras, kas noteiktas Padomes un Komisijas Deklarācijā Nr. 2 (7). Šīs deklarācijas mērķis ir vienkāršot Kopienas īstenošanas noteikumus, tuvinot pašlaik spēkā esošās komiteju procedūras tām procedūrām, kuras noteiktas Lēmumā 1999/468/EK.

---

(1)  Pieņemta 2000. gada 17. februārī.

(2)  OV L 184, 17.07.1999, 23. lpp.

(3)  OV C 203, 17.07.1999, 1. lpp.

(4)  Tagad 81. pants

(5)  OV C 102, 04.04.1996, 1. lpp.

(6)  [1999] ECR II-2463

(7)  OV C 203, 17.07.1999, 1. lpp.

---

XIII PIELIKUMS

PAMATNOLĪGUMS PAR EIROPAS PARLAMENTA UN KOMISIJAS ATTIECĪBĀM (1)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

ņemot vēra Komisijas priekšsēdētāja paziņojumus Eiropas Parlamentā pēc 1999. gada maija,

ņemot vērā rakstiskos un mutiskos paziņojumus, ko ir sniedzis katrs komisāra amata kandidāts uzklausīšanu laikā Eiropas Parlamenta komitejās, un šo kandidātu novērtējumu, ko komiteju priekšsēdētāji ir iesnieguši pēc kandidātu uzklausīšanas,

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāta paziņojumu Priekšsēdētāju konferencē 1999. gada 7. septembrī,

ņemot vērā Komisijas locekļu amata kandidātu programmu, ar kuru 1999. gada 14. septembrī iepazīstināja Komisijas priekšsēdētāja amata kandidāts,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 1999. gada 15. septembra lēmumu (2), ar kuru tas apstiprina Romano Prodi iecelšanu par Komisijas priekšsēdētāju un Komisijas locekļu iecelšanu uz atlikušo amata pilnvaru laiku līdz 2000. gada 22. janvārim un uz amata pilnvaru laiku no 2000. gada 23. janvāra līdz 2005. gada 22. janvārim,

ņemot vērā EK līguma 214. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Reglamentu, it īpaši tā 32. un 33. pantu (3),

tā kā Līgumā par Eiropas Savienību ir izvirzīts mērķis pastiprināt lēmumu pieņemšanas procesu demokrātisko leģitimitāti Eiropas Savienībā;

tā kā Eiropas Parlaments apstiprina Komisijas sastāvu un tā kā šī procedūra apliecina savstarpējo uzticēšanos, kurai jāsaista abas iestādes visā to pilnvaru laikā;

tā kā šis pamatnolīgums neskar Eiropas Parlamenta un Komisijas pienākumus un kompetenci, bet tā mērķis ir uzlabot darbību vienotā iestāžu sistēmā, kas nodibināta, balstoties uz 3. pantu Līgumā par Eiropas Savienību,

ir pieņēmuši šādu pamatnolīgumu.

Vispārēji principi

| 1. | Ar mērķi pārskatīt rīcības kodeksu, kas pieņemts 1990. gadā un grozīts 1995. gadā, abas iestādes vienojas par šādiem pasākumiem, lai pastiprinātu Komisijas atbildību un leģitimitāti, paplašinātu konstruktīvu dialogu un politisko sadarbību, uzlabotu informācijas apriti, sniegtu ieteikumus un informētu Eiropas Parlamentu par Komisijas administratīvajām reformām. Tās arī apstiprina vairākus īpašus īstenošanas pasākumus, kas attiecas uz i) likumdošanas procesu, ii) starptautiskajiem nolīgumiem un paplašināšanos un iii) Komisijas konfidenciālo dokumentu un informācijas nodošanu. Šie īstenošanas pasākumi ir pievienoti šim pamatnolīgumam. |
| --- | --- |

1.

Ar mērķi pārskatīt rīcības kodeksu, kas pieņemts 1990. gadā un grozīts 1995. gadā, abas iestādes vienojas par šādiem pasākumiem, lai pastiprinātu Komisijas atbildību un leģitimitāti, paplašinātu konstruktīvu dialogu un politisko sadarbību, uzlabotu informācijas apriti, sniegtu ieteikumus un informētu Eiropas Parlamentu par Komisijas administratīvajām reformām. Tās arī apstiprina vairākus īpašus īstenošanas pasākumus, kas attiecas uz i) likumdošanas procesu, ii) starptautiskajiem nolīgumiem un paplašināšanos un iii) Komisijas konfidenciālo dokumentu un informācijas nodošanu. Šie īstenošanas pasākumi ir pievienoti šim pamatnolīgumam.

Konstruktīva dialoga un politiskās sadarbības paplašināšana

| 2. | Komisijas priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieks apņemas reizi pusgadā ziņot Priekšsēdētāju konferencē par kārtējā gada darbības programmas politiskās piemērošanas galvenajiem virzieniem, kā arī tās koriģēšanu, ja vajadzīgs, atbilstīgi aktuāliem un svarīgiem politiskiem notikumiem. |
| --- | --- |

2.

Komisijas priekšsēdētājs vai priekšsēdētāja vietnieks apņemas reizi pusgadā ziņot Priekšsēdētāju konferencē par kārtējā gada darbības programmas politiskās piemērošanas galvenajiem virzieniem, kā arī tās koriģēšanu, ja vajadzīgs, atbilstīgi aktuāliem un svarīgiem politiskiem notikumiem.

| 3. | Komisija regulāri iesniedz ziņojumus Eiropas Parlamentam par darbībām, ko tā veikusi pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma. Šādu informāciju sniedz vismaz reizi trijos mēnešos. |
| --- | --- |

3.

Komisija regulāri iesniedz ziņojumus Eiropas Parlamentam par darbībām, ko tā veikusi pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma. Šādu informāciju sniedz vismaz reizi trijos mēnešos.

| 4. | Komisija ņem vērā jebkuru pieprasījumu iesniegt likumdošanas priekšlikumus, ko Eiropas Parlaments tai nosūtījis saskaņā ar EK līguma 192. pantu, un apņemas sniegt ātru un pietiekami izsmeļošu atbildi uz visiem pieprasījumiem attiecīgajā Parlamenta komitejā un, ja vajadzīgs, Eiropas Parlamenta plenārsēdē. |
| --- | --- |

4.

Komisija ņem vērā jebkuru pieprasījumu iesniegt likumdošanas priekšlikumus, ko Eiropas Parlaments tai nosūtījis saskaņā ar EK līguma 192. pantu, un apņemas sniegt ātru un pietiekami izsmeļošu atbildi uz visiem pieprasījumiem attiecīgajā Parlamenta komitejā un, ja vajadzīgs, Eiropas Parlamenta plenārsēdē.

| 5. | Komisija, saskaņā ar EK līguma 251. pantu sniedzot atzinumu Padomei par Eiropas Parlamenta veiktajiem tiesību aktu grozījumiem, apņemas maksimāli ņemt vērā otrajā lasījumā pieņemtos grozījumus; ja svarīgu iemeslu dēļ un pēc tam, kad tos izskatījusi Kolēģija, Komisija nolemj nepieņemt vai neatbalstīt šos grozījumus, tā paskaidro savu lēmumu Eiropas Parlamentam vai atbildīgajai Parlamenta komitejai tās nākamajā sanāksmē. |
| --- | --- |

5.

Komisija, saskaņā ar EK līguma 251. pantu sniedzot atzinumu Padomei par Eiropas Parlamenta veiktajiem tiesību aktu grozījumiem, apņemas maksimāli ņemt vērā otrajā lasījumā pieņemtos grozījumus; ja svarīgu iemeslu dēļ un pēc tam, kad tos izskatījusi Kolēģija, Komisija nolemj nepieņemt vai neatbalstīt šos grozījumus, tā paskaidro savu lēmumu Eiropas Parlamentam vai atbildīgajai Parlamenta komitejai tās nākamajā sanāksmē.

| 6. | Komisija savu iespēju robežās seko, lai Eiropas Parlaments būtu informēts un pilnībā iesaistīts starpvaldību konferenču sagatavošanā un norisē. |
| --- | --- |

6.

Komisija savu iespēju robežās seko, lai Eiropas Parlaments būtu informēts un pilnībā iesaistīts starpvaldību konferenču sagatavošanā un norisē.

| 7. | Ikviena jaunieceltā Komisija cik iespējams drīz iepazīstina ar savu politisko programmu, kurā ietvertas visas tās pilnvaru laikā paredzamās pamatnostādnes, un nodibina dialogu ar Eiropas Parlamentu. |
| --- | --- |

7.

Ikviena jaunieceltā Komisija cik iespējams drīz iepazīstina ar savu politisko programmu, kurā ietvertas visas tās pilnvaru laikā paredzamās pamatnostādnes, un nodibina dialogu ar Eiropas Parlamentu.

| 8. | Komisija regulāri iesniedz Eiropas Parlamentam pārskatus par budžeta izpildi; Eiropas Parlaments apņemas šos pārskatus izskatīt atbildīgajās komitejās. |
| --- | --- |

8.

Komisija regulāri iesniedz Eiropas Parlamentam pārskatus par budžeta izpildi; Eiropas Parlaments apņemas šos pārskatus izskatīt atbildīgajās komitejās.

Politiskā atbildība

| 9. | Neskarot Komisijas koleģialitātes principu, katrs Komisijas loceklis ir politiski atbildīgs par darbību tajā nozarē, kas viņam ir uzticēta. |
| --- | --- |

9.

Neskarot Komisijas koleģialitātes principu, katrs Komisijas loceklis ir politiski atbildīgs par darbību tajā nozarē, kas viņam ir uzticēta.

| 10. | Komisija piekrīt, ka gadījumā, ja Eiropas Parlaments izsaka neuzticību kādam Komisijas loceklim (ja šādam uzskatam ir politisks atbalsts gan pēc būtības, gan pēc formas), Komisijas priekšsēdētājs nopietni izskata iespēju pieprasīt šāda locekļa atkāpšanos. |
| --- | --- |

10.

Komisija piekrīt, ka gadījumā, ja Eiropas Parlaments izsaka neuzticību kādam Komisijas loceklim (ja šādam uzskatam ir politisks atbalsts gan pēc būtības, gan pēc formas), Komisijas priekšsēdētājs nopietni izskata iespēju pieprasīt šāda locekļa atkāpšanos.

| 11. | Komisijas priekšsēdētājs nekavējoties ziņo Eiropas Parlamentam par visiem lēmumiem attiecībā uz Komisijas locekļiem uzticēto atbildību. Ja kāda komisāra pilnvaras ir būtiski mainījušās (piemēram, ir uzticēta pilnīgi jauna nozare vai ievērojams skaits jaunu pienākumu), komisārs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma ierodas tās sanāksmē. |
| --- | --- |

11.

Komisijas priekšsēdētājs nekavējoties ziņo Eiropas Parlamentam par visiem lēmumiem attiecībā uz Komisijas locekļiem uzticēto atbildību. Ja kāda komisāra pilnvaras ir būtiski mainījušās (piemēram, ir uzticēta pilnīgi jauna nozare vai ievērojams skaits jaunu pienākumu), komisārs pēc atbildīgās komitejas pieprasījuma ierodas tās sanāksmē.

Informācijas aprite

| 12. | Komisija nekavējoties pilnīgi informē Eiropas Parlamentu par saviem priekšlikumiem un iniciatīvām likumdošanas un budžeta jomās, kā arī savu iespēju robežās kopējās ārpolitikas un drošības politikas un brīvības, drošības un tiesiskuma jomās.
  Visās jomās, kurās Eiropas Parlaments veic likumdošanas funkcijas vai darbojas kā budžeta lēmējiestādes sastāvdaļa, tam vienlīdzīgi ar Padomi jābūt informētam katrā likumdošanas vai budžeta procesa posmā. |
| --- | --- |

12.

Komisija nekavējoties pilnīgi informē Eiropas Parlamentu par saviem priekšlikumiem un iniciatīvām likumdošanas un budžeta jomās, kā arī savu iespēju robežās kopējās ārpolitikas un drošības politikas un brīvības, drošības un tiesiskuma jomās.

Visās jomās, kurās Eiropas Parlaments veic likumdošanas funkcijas vai darbojas kā budžeta lēmējiestādes sastāvdaļa, tam vienlīdzīgi ar Padomi jābūt informētam katrā likumdošanas vai budžeta procesa posmā.

| 13. | Komisija likumdošanas iniciatīvu, nozīmīgu iniciatīvu vai lēmumu publisko tikai pēc tam, kad par to ir rakstiski informējusi Eiropas Parlamentu, un attiecībā uz politiski svarīgiem jautājumiem ar Eiropas Parlamenta piekrišanu ierosina to informēt:






  — | plenārsēdes laikā, ja notiek Eiropas Parlamenta sesija; |
| --- | --- | --- |

13.

Komisija likumdošanas iniciatīvu, nozīmīgu iniciatīvu vai lēmumu publisko tikai pēc tam, kad par to ir rakstiski informējusi Eiropas Parlamentu, un attiecībā uz politiski svarīgiem jautājumiem ar Eiropas Parlamenta piekrišanu ierosina to informēt:

—

plenārsēdes laikā, ja notiek Eiropas Parlamenta sesija;

| — | Priekšsēdētāju konferences sanāksmē, ko šajā gadījumā var apmeklēt Eiropas Parlamenta deputāti; |
| --- | --- |

—

Priekšsēdētāju konferences sanāksmē, ko šajā gadījumā var apmeklēt Eiropas Parlamenta deputāti;

| — | pienācīgi informējot atbildīgo komiteju priekšsēdētājus, kuri var sasaukt attiecīgās komitejas sanāksmi. |
| --- | --- |

—

pienācīgi informējot atbildīgo komiteju priekšsēdētājus, kuri var sasaukt attiecīgās komitejas sanāksmi.

Īpaši noteikumi, kas attiecas uz konfidenciālu informāciju, ir noteikti 3. papildinājumā.

| 14. | Komisāri nodrošina, lai notiktu regulāra un nepastarpināta informācijas apmaiņa starp komisāru un attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētāju. |
| --- | --- |

14.

Komisāri nodrošina, lai notiktu regulāra un nepastarpināta informācijas apmaiņa starp komisāru un attiecīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētāju.

| 15. | Savu iespēju robežās Komisija nodrošina, lai Eiropas Parlamentu ātri un pilnīgi informētu visos starptautisko nolīgumu sagatavošanas, sarunu noslēgšanas posmos tādējādi, lai tā varētu ņemt vērā Eiropas Parlamenta uzskatus saskaņā ar 2. papildinājuma noteikumiem. |
| --- | --- |

15.

Savu iespēju robežās Komisija nodrošina, lai Eiropas Parlamentu ātri un pilnīgi informētu visos starptautisko nolīgumu sagatavošanas, sarunu noslēgšanas posmos tādējādi, lai tā varētu ņemt vērā Eiropas Parlamenta uzskatus saskaņā ar 2. papildinājuma noteikumiem.

| 16. | Veicot pienākumus, kas tai noteikti ar līgumu saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, Komisija veic pasākumus ar nolūku veicināt Eiropas Parlamenta iesaistīšanos šajās jomās tādējādi, lai varētu pēc iespējas ņemt vērā Parlamenta uzskatus. |
| --- | --- |

16.

Veicot pienākumus, kas tai noteikti ar līgumu saistībā ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī saistībā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, Komisija veic pasākumus ar nolūku veicināt Eiropas Parlamenta iesaistīšanos šajās jomās tādējādi, lai varētu pēc iespējas ņemt vērā Parlamenta uzskatus.

| 17. | Saskaņā ar EK līguma 276. pantā noteikto ikgadējo budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Parlaments un Komisija vienojas, ka Komisija nosūta kārtējā gada budžeta kontrolei vajadzīgo informāciju, ko šajā nolūkā tai prasa tās Parlamenta komitejas priekšsēdētājs, kura atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas kārtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta Reglamenta VI pielikumu.
  Ja parādās jauni fakti attiecībā uz gadiem, kuru budžeta izpilde jau ir apstiprināta, Komisija iesniedz visu ar to saistīto vajadzīgo informāciju, lai varētu rast abām pusēm pieņemamu risinājumu. |
| --- | --- |

17.

Saskaņā ar EK līguma 276. pantā noteikto ikgadējo budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Parlaments un Komisija vienojas, ka Komisija nosūta kārtējā gada budžeta kontrolei vajadzīgo informāciju, ko šajā nolūkā tai prasa tās Parlamenta komitejas priekšsēdētājs, kura atbildīga par budžeta izpildes apstiprināšanas kārtību saskaņā ar Eiropas Parlamenta Reglamenta VI pielikumu.

Ja parādās jauni fakti attiecībā uz gadiem, kuru budžeta izpilde jau ir apstiprināta, Komisija iesniedz visu ar to saistīto vajadzīgo informāciju, lai varētu rast abām pusēm pieņemamu risinājumu.

| 18. | Ja ārpus iestādēm izplata kādu iekšēju Komisijas dokumentu, par ko Eiropas Parlaments nav bijis informēts šī pamatnolīguma 13. panta nozīmē, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs var pieprasīt šī dokumenta tūlītēju nosūtīšanu, lai ar to iepazīstinātu deputātus pēc viņu pieprasījuma. |
| --- | --- |

18.

Ja ārpus iestādēm izplata kādu iekšēju Komisijas dokumentu, par ko Eiropas Parlaments nav bijis informēts šī pamatnolīguma 13. panta nozīmē, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs var pieprasīt šī dokumenta tūlītēju nosūtīšanu, lai ar to iepazīstinātu deputātus pēc viņu pieprasījuma.

Parlamenta sēdes

| 19. | Parasti Komisija seko, lai ikreiz, kad to prasa Eiropas Parlaments, atbildīgais komisārs būtu klāt plenārsēdēs, kad apspriež uz viņa darbības jomu attiecīgus darba kārtības jautājumus. |
| --- | --- |

19.

Parasti Komisija seko, lai ikreiz, kad to prasa Eiropas Parlaments, atbildīgais komisārs būtu klāt plenārsēdēs, kad apspriež uz viņa darbības jomu attiecīgus darba kārtības jautājumus.

| 20. | Nolūkā nodrošināt komisāra klātbūtni Eiropas Parlaments apņemas darīt visu iespējamo, lai ievērotu galīgos darba kārtības projektus. |
| --- | --- |

20.

Nolūkā nodrošināt komisāra klātbūtni Eiropas Parlaments apņemas darīt visu iespējamo, lai ievērotu galīgos darba kārtības projektus.

| 21. | Ja Eiropas Parlaments groza savu darba kārtības projektu pēc Priekšsēdētāju konferences sanāksmes, kurā apstiprināja galīgo sesijas darba kārtības projektu, vai arī ja tas maina sesijas darba kārtības jautājumu secību, Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu atbildīgā komisāra klātbūtni. |
| --- | --- |

21.

Ja Eiropas Parlaments groza savu darba kārtības projektu pēc Priekšsēdētāju konferences sanāksmes, kurā apstiprināja galīgo sesijas darba kārtības projektu, vai arī ja tas maina sesijas darba kārtības jautājumu secību, Komisija dara visu iespējamo, lai nodrošinātu atbildīgā komisāra klātbūtni.

| 22. | Komisija var ierosināt jautājumu iekļaušanu darba kārtībā, bet ne vēlāk kā tajā sanāksmē, kuras laikā Priekšsēdētāju konference apstiprina sesijas darba kārtības projektu. Eiropas Parlaments pilnīgi ņem vērā šos priekšlikumus. |
| --- | --- |

22.

Komisija var ierosināt jautājumu iekļaušanu darba kārtībā, bet ne vēlāk kā tajā sanāksmē, kuras laikā Priekšsēdētāju konference apstiprina sesijas darba kārtības projektu. Eiropas Parlaments pilnīgi ņem vērā šos priekšlikumus.

| 23. | Komisāru iesniegtos pieprasījumus uzstāties plenārsēdē ar paziņojumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta Reglamenta 37. pantu (4), ja iespējams, iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā. |
| --- | --- |

23.

Komisāru iesniegtos pieprasījumus uzstāties plenārsēdē ar paziņojumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta Reglamenta 37. pantu (4), ja iespējams, iekļauj nākamās sesijas darba kārtībā.

| 24. | Parasti komisārs, kura pārziņā ir jautājums, ko izskata Parlamenta komitejā, ir klāt attiecīgajā sanāksmē, ja viņu uz to uzaicina.
  Komisijas locekļus uzklausa pēc viņu pieprasījuma.
  Ja nav nepārprotama pieprasījuma, lai komitejas sanāksmē būtu klāt kāds Komisijas loceklis, Komisija seko, lai to pārstāvētu kāds kompetents augstākā līmeņa ierēdnis. |
| --- | --- |

24.

Parasti komisārs, kura pārziņā ir jautājums, ko izskata Parlamenta komitejā, ir klāt attiecīgajā sanāksmē, ja viņu uz to uzaicina.

Komisijas locekļus uzklausa pēc viņu pieprasījuma.

Ja nav nepārprotama pieprasījuma, lai komitejas sanāksmē būtu klāt kāds Komisijas loceklis, Komisija seko, lai to pārstāvētu kāds kompetents augstākā līmeņa ierēdnis.

Administratīvās reformas

| 25. | Komisija nosaka atbilstošus mehānismus, kas ļauj informēt Eiropas Parlamentu un regulāri ar to uzturēt konstruktīvu dialogu par Komisijas administratīvo reformu. |
| --- | --- |

25.

Komisija nosaka atbilstošus mehānismus, kas ļauj informēt Eiropas Parlamentu un regulāri ar to uzturēt konstruktīvu dialogu par Komisijas administratīvo reformu.

| 26. | Komisijas locekļu rīcības kodeksu nekavējoties nosūta Eiropas Parlamentam. Tā ievērošanu regulāri pārbauda. |
| --- | --- |

26.

Komisijas locekļu rīcības kodeksu nekavējoties nosūta Eiropas Parlamentam. Tā ievērošanu regulāri pārbauda.

Nobeiguma noteikumi

| 27. | Eiropas Parlaments un Komisija apņemas stiprināt sadarbību informācijas un saziņas jomā; tie var saskaņot katrs savas darbības Starpiestāžu informācijas un saziņas darba grupā. Šajā kontekstā Parlaments un Komiteja var noteikt vienotu rīcību, kuras mērķis ir rosināt pilsoņu interesi, un tie saskaņo darbību informācijas jomā, ievērojot katras iestādes autonomiju un atšķirīgo lomu. |
| --- | --- |

27.

Eiropas Parlaments un Komisija apņemas stiprināt sadarbību informācijas un saziņas jomā; tie var saskaņot katrs savas darbības Starpiestāžu informācijas un saziņas darba grupā. Šajā kontekstā Parlaments un Komiteja var noteikt vienotu rīcību, kuras mērķis ir rosināt pilsoņu interesi, un tie saskaņo darbību informācijas jomā, ievērojot katras iestādes autonomiju un atšķirīgo lomu.

| 28. | Abas iestādes regulāri izvērtē, kā šo pamatnolīgumu piemēro. |
| --- | --- |

28.

Abas iestādes regulāri izvērtē, kā šo pamatnolīgumu piemēro.

| 29. | Īpašie pasākumi ir iekļauti papildinājumos. |
| --- | --- |

29.

Īpašie pasākumi ir iekļauti papildinājumos.

1. PAPILDINĀJUMS

ĪPAŠS NOLĪGUMS PAR LIKUMDOŠANAS PROCESU

| 1. | Piemērojot šo pamatnolīgumu un balstoties uz pieredzi, ko sniedz Komisijas un Eiropas Parlamenta 1990. un 1995. (5) gada savstarpējais rīcības kodekss, abas iestādes vienojas par īpašiem noteikumiem attiecībā uz likumdošanas procesa vadību. |
| --- | --- |

1.

Piemērojot šo pamatnolīgumu un balstoties uz pieredzi, ko sniedz Komisijas un Eiropas Parlamenta 1990. un 1995. (5) gada savstarpējais rīcības kodekss, abas iestādes vienojas par īpašiem noteikumiem attiecībā uz likumdošanas procesa vadību.

Likumdošanas plānošana un likumdošanas gada programma

| 2. | Kad Komisija izstrādā savu likumdošanas gada programmu, tā pilnīgi ņem vērā Eiropas Parlamenta ieteiktās pamatnostādnes. Tā iesniedz savu programmu savlaicīgi, lai par tās saturu varētu notikt plašas sabiedriskas debates. Tā sniedz pietiekami sīkas ziņas par katra programmā iekļautā jautājuma saturu, lai Eiropas Parlaments to varētu ņemt vērā savā likumdošanas plānošanā. Komisija pēc iespējas drīz informē Starpiestāžu koordinācijas darba grupu par kavēšanos saistībā ar kāda īpaša priekšlikuma vai dokumenta iesniegšanu pieņemtajā programmā, neierobežojot Komisijas kompetenci. |
| --- | --- |

2.

Kad Komisija izstrādā savu likumdošanas gada programmu, tā pilnīgi ņem vērā Eiropas Parlamenta ieteiktās pamatnostādnes. Tā iesniedz savu programmu savlaicīgi, lai par tās saturu varētu notikt plašas sabiedriskas debates. Tā sniedz pietiekami sīkas ziņas par katra programmā iekļautā jautājuma saturu, lai Eiropas Parlaments to varētu ņemt vērā savā likumdošanas plānošanā. Komisija pēc iespējas drīz informē Starpiestāžu koordinācijas darba grupu par kavēšanos saistībā ar kāda īpaša priekšlikuma vai dokumenta iesniegšanu pieņemtajā programmā, neierobežojot Komisijas kompetenci.

Juridiskā pamata izvēle

| 3. | Komisija apņemas informēt gan Eiropas Parlamentu, gan Padomi par visiem saviem priekšlikumiem, kas groza juridisko pamatu lēmumu pieņemšanas procedūrās. |
| --- | --- |

3.

Komisija apņemas informēt gan Eiropas Parlamentu, gan Padomi par visiem saviem priekšlikumiem, kas groza juridisko pamatu lēmumu pieņemšanas procedūrās.

| 4. | Komisija pilnīgi ņem vērā visus juridiskā pamata grozījumus tās priekšlikumiem, kas iekļauti Eiropas Parlamenta grozījumos. Komisija apņemas sniegt sīki izstrādātu savas nostājas pamatojumu. |
| --- | --- |

4.

Komisija pilnīgi ņem vērā visus juridiskā pamata grozījumus tās priekšlikumiem, kas iekļauti Eiropas Parlamenta grozījumos. Komisija apņemas sniegt sīki izstrādātu savas nostājas pamatojumu.

Vispārējas likumdošanas procedūras

| 5. | Komisija un Eiropas Parlaments nodrošina, lai stingri ievērotu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 5. maija Kopīgo deklarāciju par jaunās koplēmuma procedūras (EK līguma 251. pants) piemērošanas noteikumiem (6). |
| --- | --- |

5.

Komisija un Eiropas Parlaments nodrošina, lai stingri ievērotu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 5. maija Kopīgo deklarāciju par jaunās koplēmuma procedūras (EK līguma 251. pants) piemērošanas noteikumiem (6).

| 6. | Komisija regulāri informē atbildīgo Eiropas Parlamenta komiteju par galvenajām nostādnēm, kas pamatojas uz diskusijām Padomes struktūrvienībās, it īpaši, ja tās atšķiras no sākotnējā priekšlikuma, kā arī nosūta visus Komisijas izdarītos sākotnējā priekšlikuma grozījumus, par kuriem Padome turpinās diskusijas. Komisija cik vien iespējams drīz informē Eiropas Parlamentu, ja tā atbalsta grozījumus, ko Padome izdarījusi pēc tās priekšlikuma. |
| --- | --- |

6.

Komisija regulāri informē atbildīgo Eiropas Parlamenta komiteju par galvenajām nostādnēm, kas pamatojas uz diskusijām Padomes struktūrvienībās, it īpaši, ja tās atšķiras no sākotnējā priekšlikuma, kā arī nosūta visus Komisijas izdarītos sākotnējā priekšlikuma grozījumus, par kuriem Padome turpinās diskusijas. Komisija cik vien iespējams drīz informē Eiropas Parlamentu, ja tā atbalsta grozījumus, ko Padome izdarījusi pēc tās priekšlikuma.

| 7. | Likumdošanas procedūrās, kurās nav nepieciešama koplēmuma procedūra: |
| --- | --- |

7.

Likumdošanas procedūrās, kurās nav nepieciešama koplēmuma procedūra:

| i) | Komisija nodrošina, lai Padomes struktūrvienībām savlaicīgi atgādina, ka tās nedrīkst pieņemt politisku vienošanos par priekšlikumiem, kamēr Eiropas Parlaments nav sniedzis atzinumu. Komisija prasa diskusiju ministru līmenī pēc tam, kad Padomes locekļi atbilstīgā termiņā varēja izskatīt Eiropas Parlamenta atzinumu; |
| --- | --- |

i)

Komisija nodrošina, lai Padomes struktūrvienībām savlaicīgi atgādina, ka tās nedrīkst pieņemt politisku vienošanos par priekšlikumiem, kamēr Eiropas Parlaments nav sniedzis atzinumu. Komisija prasa diskusiju ministru līmenī pēc tam, kad Padomes locekļi atbilstīgā termiņā varēja izskatīt Eiropas Parlamenta atzinumu;

| ii) | Komisija nodrošina, lai Padome ievēro Eiropas Kopienu Tiesas noteiktos principus attiecībā uz atkārtotu apspriešanos ar Eiropas Parlamentu gadījumos, kad Padome būtiski groza Komisijas priekšlikumu. Komisija informē Eiropas Parlamentu, ja Padomei vajadzēja atgādināt par nepieciešamību atkārtoti apspiesties; |
| --- | --- |

ii)

Komisija nodrošina, lai Padome ievēro Eiropas Kopienu Tiesas noteiktos principus attiecībā uz atkārtotu apspriešanos ar Eiropas Parlamentu gadījumos, kad Padome būtiski groza Komisijas priekšlikumu. Komisija informē Eiropas Parlamentu, ja Padomei vajadzēja atgādināt par nepieciešamību atkārtoti apspiesties;

| iii) | Komisija apņemas vajadzības gadījumā atsaukt likumdošanas priekšlikumus, ko Eiropas Parlaments ir noraidījis. Ja svarīgu iemeslu dēļ un pēc izskatīšanas Kolēģijā Komisija nolemj savu priekšlikumu uzturēt, tā sniedz argumentētu skaidrojumu Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

iii)

Komisija apņemas vajadzības gadījumā atsaukt likumdošanas priekšlikumus, ko Eiropas Parlaments ir noraidījis. Ja svarīgu iemeslu dēļ un pēc izskatīšanas Kolēģijā Komisija nolemj savu priekšlikumu uzturēt, tā sniedz argumentētu skaidrojumu Eiropas Parlamentā;

| iv) | lai pilnveidotu likumdošanas plānošanu, Eiropas Parlaments apņemas:






  — | referentus par nākamajiem priekšlikumiem pēc iespējas iecelt uzreiz pēc likumdošanas programmas pieņemšanas, |
| --- | --- | --- |

iv)

lai pilnveidotu likumdošanas plānošanu, Eiropas Parlaments apņemas:

—

referentus par nākamajiem priekšlikumiem pēc iespējas iecelt uzreiz pēc likumdošanas programmas pieņemšanas,

| — | vispirms izskatīt atkārtotas apspriešanās pieprasījumus, ja ir saņemta visa vajadzīgā informācija, |
| --- | --- |

—

vispirms izskatīt atkārtotas apspriešanās pieprasījumus, ja ir saņemta visa vajadzīgā informācija,

| — | plānojot savu darbību, ņemt vērā Komisijas un Padomes izskatītās prioritātes, |
| --- | --- |

—

plānojot savu darbību, ņemt vērā Komisijas un Padomes izskatītās prioritātes,

| — | plānojot darba kārtības likumdošanas iedaļas, piemērot tās apstiprinātajai likumdošanas programmai un rezolūcijām, kuras tas ir pieņēmis par šo programmu, |
| --- | --- |

—

plānojot darba kārtības likumdošanas iedaļas, piemērot tās apstiprinātajai likumdošanas programmai un rezolūcijām, kuras tas ir pieņēmis par šo programmu,

| — | ievērot samērīgus termiņus, ciktāl tas ir lietderīgi procedūrai, sniedzot atzinumu pirmajā lasījumā, ja piemēro sadarbības un koplēmuma procedūru, vai sniedzot atzinumu saskaņā ar apspriežu procedūru. |
| --- | --- |

—

ievērot samērīgus termiņus, ciktāl tas ir lietderīgi procedūrai, sniedzot atzinumu pirmajā lasījumā, ja piemēro sadarbības un koplēmuma procedūru, vai sniedzot atzinumu saskaņā ar apspriežu procedūru.

| 8. | Ja Eiropas Kopienu Tiesa kādu tiesību aktu pasludina par spēkā neesošu, taču tā juridiskās sekas paliek, Komisija apņemas nekavējoties iesniegt grozītu tiesību akta priekšlikumu, ņemot vērā Tiesas spriedumu.
  Kad Komisija gatavojas veikt īstenošanas pasākumus, pamatojoties uz spēkā neesošu tiesību aktu, kura juridiskās sekas paliek, Komisija pilnīgi un savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu, lai ņemtu vērā tā viedokli. |
| --- | --- |

8.

Ja Eiropas Kopienu Tiesa kādu tiesību aktu pasludina par spēkā neesošu, taču tā juridiskās sekas paliek, Komisija apņemas nekavējoties iesniegt grozītu tiesību akta priekšlikumu, ņemot vērā Tiesas spriedumu.

Kad Komisija gatavojas veikt īstenošanas pasākumus, pamatojoties uz spēkā neesošu tiesību aktu, kura juridiskās sekas paliek, Komisija pilnīgi un savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu, lai ņemtu vērā tā viedokli.

| 9. | Komisija apņemas informēt Eiropas Parlamentu un Padomi pirms savu priekšlikumu atsaukšanas. |
| --- | --- |

9.

Komisija apņemas informēt Eiropas Parlamentu un Padomi pirms savu priekšlikumu atsaukšanas.

Komisijas īpašās likumdošanas pilnvaras

| 10. | Komisija apņemas pilnīgi un savlaicīgi informēt Eiropas Parlamentu par tās pieņemtajiem tiesību aktiem, kas izriet no tās īpašajām likumdošanas pilnvarām. |
| --- | --- |

10.

Komisija apņemas pilnīgi un savlaicīgi informēt Eiropas Parlamentu par tās pieņemtajiem tiesību aktiem, kas izriet no tās īpašajām likumdošanas pilnvarām.

Ieviešanas pilnvaras

| 11. | Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmuma 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, īstenošanu nosaka starp Komisiju un Eiropas Parlamentu noslēgtais nolīgums par šī lēmuma (7) īstenošanas noteikumiem.
  Parlaments un Komisija seko, lai šo nolīgumu stingri ievērotu. |
| --- | --- |

11.

Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmuma 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību, īstenošanu nosaka starp Komisiju un Eiropas Parlamentu noslēgtais nolīgums par šī lēmuma (7) īstenošanas noteikumiem.

Parlaments un Komisija seko, lai šo nolīgumu stingri ievērotu.

| 12. | Rīcības kodeksu par Komisijas veikto struktūrpolitikas īstenošanu (2000. — 2006. g.) (8), kas parakstīts 1999. gada 6. maijā, turpina piemērot ar struktūrfondiem saistītajiem īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

12.

Rīcības kodeksu par Komisijas veikto struktūrpolitikas īstenošanu (2000. — 2006. g.) (8), kas parakstīts 1999. gada 6. maijā, turpina piemērot ar struktūrfondiem saistītajiem īstenošanas pasākumiem.

Kopienas tiesību aktu piemērošanas kontrole

| 13. | Papildus īpašajiem ziņojumiem un gada ziņojumam par Kopienas tiesību aktu piemērošanu Komisija pēc atbildīgās Parlamenta komitejas pieprasījuma mutiski informē Eiropas Parlamentu par kārtējo procedūras posmu pēc pamatota atzinuma nosūtīšanas un, ja ir uzsākta procedūra saistībā ar to, ka nav paziņoti direktīvu īstenošanas pasākumi vai nav izpildīts Eiropas Kopienu Tiesas spriedums, pēc brīdinājuma izteikšanas.
  Abas iestādes ir vienojušās Starpiestāžu koordinācijas darba grupā apmainīties ar būtisko informāciju par likumdošanas plānošanu un likumdošanas procedūru organizēšanu. |
| --- | --- |

13.

Papildus īpašajiem ziņojumiem un gada ziņojumam par Kopienas tiesību aktu piemērošanu Komisija pēc atbildīgās Parlamenta komitejas pieprasījuma mutiski informē Eiropas Parlamentu par kārtējo procedūras posmu pēc pamatota atzinuma nosūtīšanas un, ja ir uzsākta procedūra saistībā ar to, ka nav paziņoti direktīvu īstenošanas pasākumi vai nav izpildīts Eiropas Kopienu Tiesas spriedums, pēc brīdinājuma izteikšanas.

Abas iestādes ir vienojušās Starpiestāžu koordinācijas darba grupā apmainīties ar būtisko informāciju par likumdošanas plānošanu un likumdošanas procedūru organizēšanu.

2. PAPILDINĀJUMS

INFORMĀCIJAS NODOŠANA EIROPAS PARLAMENTAM PAR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM UN PAR PAPLAŠINĀŠANOS UN EIROPAS PARLAMENTA IESAISTĪŠANĀS

| 1. | Lai padarītu iespējamu specifiskāku Pamatnolīgumā pasludinātā vispārējā principa piemērošanu un pamatojoties uz pieredzi, uz kuru atsaucas 1995. gada Komisijas un Eiropas Parlamenta savstarpējā rīcības kodeksa 3.10. punkts, abas iestādes vienojas par šādiem noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Lai padarītu iespējamu specifiskāku Pamatnolīgumā pasludinātā vispārējā principa piemērošanu un pamatojoties uz pieredzi, uz kuru atsaucas 1995. gada Komisijas un Eiropas Parlamenta savstarpējā rīcības kodeksa 3.10. punkts, abas iestādes vienojas par šādiem noteikumiem.

Starptautiskie nolīgumi

| 2. | Attiecībā uz starptautiskajiem nolīgumiem, kā arī tirdzniecības nolīgumus (šo nolīgumu sagatavošanas posms, sarunu direktīvu projekti un pieņemtās sarunu direktīvas), Komisija skaidri un savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu, lai varētu pienācīgi pēc iespējas ņemt vērā Eiropas Parlamenta viedokli. |
| --- | --- |

2.

Attiecībā uz starptautiskajiem nolīgumiem, kā arī tirdzniecības nolīgumus (šo nolīgumu sagatavošanas posms, sarunu direktīvu projekti un pieņemtās sarunu direktīvas), Komisija skaidri un savlaicīgi informē Eiropas Parlamentu, lai varētu pienācīgi pēc iespējas ņemt vērā Eiropas Parlamenta viedokli.

| 3. | Komisija ar atbildīgās Parlamenta komitejas starpniecību un vajadzības gadījumā plenārsēdē pilnīgi un regulāri informē Eiropas Parlamentu par starptautisko sarunu norisi un noslēgumu. Iepriekšējā punktā minēto informāciju nodod Eiropas Parlamentam termiņos, kas ir pietiekami, lai tas vajadzības gadījumā varētu izteikt savu viedokli. Eiropas Parlaments savukārt apņemas izstrādāt atbilstīgas procedūras un noteikumus, lai ievērotu konfidencialitāti saskaņā ar 3. papildinājuma noteikumiem. |
| --- | --- |

3.

Komisija ar atbildīgās Parlamenta komitejas starpniecību un vajadzības gadījumā plenārsēdē pilnīgi un regulāri informē Eiropas Parlamentu par starptautisko sarunu norisi un noslēgumu. Iepriekšējā punktā minēto informāciju nodod Eiropas Parlamentam termiņos, kas ir pietiekami, lai tas vajadzības gadījumā varētu izteikt savu viedokli. Eiropas Parlaments savukārt apņemas izstrādāt atbilstīgas procedūras un noteikumus, lai ievērotu konfidencialitāti saskaņā ar 3. papildinājuma noteikumiem.

| 4. | Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai Eiropas Parlamentam nodrošinātu tūlītēju un pilnīgu informāciju par: |
| --- | --- |

4.

Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai Eiropas Parlamentam nodrošinātu tūlītēju un pilnīgu informāciju par:

| i) | lēmumiem, kas attiecas uz nolīgumu pagaidu piemērošanu vai piemērošanas apturēšanu;
  un |
| --- | --- |

i)

lēmumiem, kas attiecas uz nolīgumu pagaidu piemērošanu vai piemērošanas apturēšanu;

un

| ii) | kopējas nostājas pieņemšanu struktūrvienībā, kas izveidota ar nolīgumu, pamatojoties uz EK līguma 310. pantu. |
| --- | --- |

ii)

kopējas nostājas pieņemšanu struktūrvienībā, kas izveidota ar nolīgumu, pamatojoties uz EK līguma 310. pantu.

| 5. | Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma Komisija atvieglo Eiropas Parlamenta deputātu iekļaušanu novērotāju statusā Kopienas delegācijās sarunām par daudzpusēju vienošanos, ņemot vērā to, ka deputāti nedrīkst tieši piedalīties sarunu norisē, ja Kopienu pārstāv tikai Komisija.
  Tomēr saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti abu iestāžu priekšsēdētāju vēstuļu apmaiņā, novērotājus no Eiropas Parlamenta regulāri informē par sarunu attīstību sanāksmju laikā, lai Komisija varētu ņemt vērā Eiropas Parlamenta viedokli. |
| --- | --- |

5.

Pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma Komisija atvieglo Eiropas Parlamenta deputātu iekļaušanu novērotāju statusā Kopienas delegācijās sarunām par daudzpusēju vienošanos, ņemot vērā to, ka deputāti nedrīkst tieši piedalīties sarunu norisē, ja Kopienu pārstāv tikai Komisija.

Tomēr saskaņā ar nosacījumiem, kas noteikti abu iestāžu priekšsēdētāju vēstuļu apmaiņā, novērotājus no Eiropas Parlamenta regulāri informē par sarunu attīstību sanāksmju laikā, lai Komisija varētu ņemt vērā Eiropas Parlamenta viedokli.

Paplašināšanās

| 6. | Komisija pilnīgi informē Eiropas Parlamentu par paplašināšanās sarunu norisi, lai tas laikus varētu formulēt savu viedokli saskaņā ar attiecīgajām parlamenta procedūrām. |
| --- | --- |

6.

Komisija pilnīgi informē Eiropas Parlamentu par paplašināšanās sarunu norisi, lai tas laikus varētu formulēt savu viedokli saskaņā ar attiecīgajām parlamenta procedūrām.

| 7. | Šajā nolūkā Komisija savu iespēju robežās mutiski un rakstiski sniedz Eiropas Parlamentam vajadzīgo informāciju par galvenajiem paplašināšanās aspektiem un tās attīstību. |
| --- | --- |

7.

Šajā nolūkā Komisija savu iespēju robežās mutiski un rakstiski sniedz Eiropas Parlamentam vajadzīgo informāciju par galvenajiem paplašināšanās aspektiem un tās attīstību.

| 8. | Ja Eiropas Parlaments pieņem ieteikumus par šiem jautājumiem saskaņā ar Reglamenta 96. pantu (9) un ja svarīgu iemeslu dēļ Komisija nolemj, ka tā šo ieteikumu nevar atbalstīt, tā izklāsta iemeslus Eiropas Parlamentam plenārsēdē vai nākamajā atbildīgās komitejas sēdē. |
| --- | --- |

8.

Ja Eiropas Parlaments pieņem ieteikumus par šiem jautājumiem saskaņā ar Reglamenta 96. pantu (9) un ja svarīgu iemeslu dēļ Komisija nolemj, ka tā šo ieteikumu nevar atbalstīt, tā izklāsta iemeslus Eiropas Parlamentam plenārsēdē vai nākamajā atbildīgās komitejas sēdē.

3. PAPILDINĀJUMS

KONFIDENCIĀLAS INFORMĀCIJAS NODOŠANA EIROPAS PARLAMENTAM

1.   Piemērošanas joma

| 1.1. | Šis papildinājums regulē Komisijas konfidenciālās informācijas nodošanu Eiropas Parlamentam un darbu ar to, Parlamentam īstenojot piešķirtās pilnvaras likumdošanas un budžeta procedūrā, budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā, kā arī vispārīgi izmantojot Eiropas Parlamentam piešķirtās pārbaudes pilnvaras. Abas iestādes darbojas, ievērojot savstarpējo lojālas sadarbības pienākumu, un pilnīgas savstarpējas uzticēšanās gaisotnē, kā arī strikti ievērojot Līgumu attiecīgos noteikumus, it īpaši Līguma par Eiropas Savienību 6. un 46. pantu un EK līguma 276. pantu. |
| --- | --- |

1.1.

Šis papildinājums regulē Komisijas konfidenciālās informācijas nodošanu Eiropas Parlamentam un darbu ar to, Parlamentam īstenojot piešķirtās pilnvaras likumdošanas un budžeta procedūrā, budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā, kā arī vispārīgi izmantojot Eiropas Parlamentam piešķirtās pārbaudes pilnvaras. Abas iestādes darbojas, ievērojot savstarpējo lojālas sadarbības pienākumu, un pilnīgas savstarpējas uzticēšanās gaisotnē, kā arī strikti ievērojot Līgumu attiecīgos noteikumus, it īpaši Līguma par Eiropas Savienību 6. un 46. pantu un EK līguma 276. pantu.

| 1.2. | “Informācija” ir jebkura rakstiska vai mutiska informācija, neatkarīgi no pasniegšanas veida vai sniedzēja. |
| --- | --- |

1.2.

“Informācija” ir jebkura rakstiska vai mutiska informācija, neatkarīgi no pasniegšanas veida vai sniedzēja.

| 1.3. | Komisija nodrošina Eiropas Parlamentam pieeju informācijai saskaņā ar šī papildinājuma noteikumiem, kad tā saņem pieprasījumu par konfidenciālas informācijas nodošanu no kādas Parlamenta struktūrvienības, kas minēta 1.4. pantā. |
| --- | --- |

1.3.

Komisija nodrošina Eiropas Parlamentam pieeju informācijai saskaņā ar šī papildinājuma noteikumiem, kad tā saņem pieprasījumu par konfidenciālas informācijas nodošanu no kādas Parlamenta struktūrvienības, kas minēta 1.4. pantā.

| 1.4. | Saskaņā ar šo papildinājumu Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, attiecīgo Parlamenta komiteju priekšsēdētāji, kā arī Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var pieprasīt Komisijai konfidenciālas informācijas nodošanu. |
| --- | --- |

1.4.

Saskaņā ar šo papildinājumu Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, attiecīgo Parlamenta komiteju priekšsēdētāji, kā arī Prezidijs un Priekšsēdētāju konference var pieprasīt Komisijai konfidenciālas informācijas nodošanu.

| 1.5. | Šī papildinājuma noteikumi neattiecas uz informāciju par pārkāpumu izskatīšanas procedūrām un konkurences procedūrām, ja dienā, kad Parlamenta struktūrvienībām iesniedz pieprasījumu, par tām vēl nav saņemts Komisijas galīgais lēmums. |
| --- | --- |

1.5.

Šī papildinājuma noteikumi neattiecas uz informāciju par pārkāpumu izskatīšanas procedūrām un konkurences procedūrām, ja dienā, kad Parlamenta struktūrvienībām iesniedz pieprasījumu, par tām vēl nav saņemts Komisijas galīgais lēmums.

| 1.6. | Šos noteikumus piemēro, neskarot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu un attiecīgos noteikumus Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmumā 1999/352/EK, EOTK, Euratom par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) izveidi (10). |
| --- | --- |

1.6.

Šos noteikumus piemēro, neskarot Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanu un attiecīgos noteikumus Komisijas 1999. gada 28. aprīļa Lēmumā 1999/352/EK, EOTK, Euratom par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) izveidi (10).

2.   Vispārēji noteikumi

| 2.1. | Pēc 1.4. punktā minēto struktūrvienību pieprasījuma Komisija pēc iespējas ātri nodod konfidenciālo informāciju, kas tai vajadzīga, lai Eiropas Parlaments varētu veikt kontroles funkcijas, un abas iestādes saskaņā ar savām pilnvarām un saviem pienākumiem ievēro:






  — | personas pamattiesības, tostarp tiesības uz aizstāvību un privātās dzīves aizsardzību, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Pēc 1.4. punktā minēto struktūrvienību pieprasījuma Komisija pēc iespējas ātri nodod konfidenciālo informāciju, kas tai vajadzīga, lai Eiropas Parlaments varētu veikt kontroles funkcijas, un abas iestādes saskaņā ar savām pilnvarām un saviem pienākumiem ievēro:

—

personas pamattiesības, tostarp tiesības uz aizstāvību un privātās dzīves aizsardzību,

| — | noteikumus, kas reglamentē tiesas un disciplinārās procedūras, |
| --- | --- |

—

noteikumus, kas reglamentē tiesas un disciplinārās procedūras,

| — | komercnoslēpumu un darījumu attiecību noslēpumu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

komercnoslēpumu un darījumu attiecību noslēpumu aizsardzību,

| — | Eiropas Savienības interešu aizsardzību, it īpaši to, kuras attiecas uz sabiedrības drošību, starptautiskajām attiecībām, monetāro stabilitāti un finansiālajām interesēm. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības interešu aizsardzību, it īpaši to, kuras attiecas uz sabiedrības drošību, starptautiskajām attiecībām, monetāro stabilitāti un finansiālajām interesēm.

Ja rodas domstarpības, ar tām iepazīstina abu iestāžu priekšsēdētājus, lai viņi varētu tās atrisināt.

Konfidenciālu informāciju, kas nākusi no kādas valsts, iestādes vai starptautiskas organizācijas, nodod ar šīs valsts, iestādes vai organizācijas piekrišanu.

| 2.2. | Ja rodas šaubas par kādas informācijas konfidencialitāti vai ja jāizstrādā atbilstīgi noteikumi tās izsniegšanai saskaņā ar 3.2. punktā minētajām iespējām, atbildīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājs vajadzības gadījumā kopā ar referentu nekavējoties apspriežas ar Komisijas atbildīgo locekli.
  Ja rodas domstarpības, ar tām iepazīstina abu iestāžu priekšsēdētājus, lai viņi varētu tās atrisināt. |
| --- | --- |

2.2.

Ja rodas šaubas par kādas informācijas konfidencialitāti vai ja jāizstrādā atbilstīgi noteikumi tās izsniegšanai saskaņā ar 3.2. punktā minētajām iespējām, atbildīgās Parlamenta komitejas priekšsēdētājs vajadzības gadījumā kopā ar referentu nekavējoties apspriežas ar Komisijas atbildīgo locekli.

Ja rodas domstarpības, ar tām iepazīstina abu iestāžu priekšsēdētājus, lai viņi varētu tās atrisināt.

| 2.3. | Ja pēc 2.2. punktā noteiktās procedūras piemērošanas domstarpības nav atrisinātas, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas argumentēta pieprasījuma aicina Komisiju pienācīgi norādītā termiņā nodot minēto konfidenciālo informāciju, atsaucoties uz kādu no 3. punktā minētajiem noteikumiem. Komisija pirms šī termiņa beigām rakstiski informē Eiropas Parlamentu par tās galīgo nostāju, ko vajadzības gadījumā Eiropas Parlaments var pārsūdzēt. |
| --- | --- |

2.3.

Ja pēc 2.2. punktā noteiktās procedūras piemērošanas domstarpības nav atrisinātas, Parlamenta priekšsēdētājs pēc atbildīgās komitejas argumentēta pieprasījuma aicina Komisiju pienācīgi norādītā termiņā nodot minēto konfidenciālo informāciju, atsaucoties uz kādu no 3. punktā minētajiem noteikumiem. Komisija pirms šī termiņa beigām rakstiski informē Eiropas Parlamentu par tās galīgo nostāju, ko vajadzības gadījumā Eiropas Parlaments var pārsūdzēt.

3.   Noteikumi par konfidenciālas informācijas izsniegšanu un darbu ar to

| 3.1. | Parlamenta priekšsēdētājs vai Komisijas loceklis uzņemas atbildību par tās konfidenciālās informācijas, kas nodota saskaņā ar 2.2. punktā vai attiecīgajā gadījumā saskaņā ar 2.3. punktā noteikto procedūru, nodošanu tai Parlamenta struktūrvienībai, kura to ir pieprasījusi. |
| --- | --- |

3.1.

Parlamenta priekšsēdētājs vai Komisijas loceklis uzņemas atbildību par tās konfidenciālās informācijas, kas nodota saskaņā ar 2.2. punktā vai attiecīgajā gadījumā saskaņā ar 2.3. punktā noteikto procedūru, nodošanu tai Parlamenta struktūrvienībai, kura to ir pieprasījusi.

| 3.2. | Neskarot 2.3. punkta noteikumus, pieeju konfidenciālai informācijai un noteikumus par tās konfidencialitātes saglabāšanu, savstarpēji vienojoties, nosaka attiecīgā Parlamenta struktūrvienība, ko atbilstoši pārstāv tās vadītājs, un atbildīgais komisārs, kuri izraugās vienu no šim iespējām:






  — | informāciju izsniedz atbildīgās komitejas priekšsēdētājam vai referentam, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Neskarot 2.3. punkta noteikumus, pieeju konfidenciālai informācijai un noteikumus par tās konfidencialitātes saglabāšanu, savstarpēji vienojoties, nosaka attiecīgā Parlamenta struktūrvienība, ko atbilstoši pārstāv tās vadītājs, un atbildīgais komisārs, kuri izraugās vienu no šim iespējām:

—

informāciju izsniedz atbildīgās komitejas priekšsēdētājam vai referentam,

| — | visiem atbildīgās komitejas locekļiem piešķir ierobežotu pieeju informācijai saskaņā ar atbilstošiem noteikumiem, vajadzības gadījumā paņemot atpakaļ dokumentus pēc tam, kad persona ar tiem ir iepazinusies, un aizliedzot tos kopēt, |
| --- | --- |

—

visiem atbildīgās komitejas locekļiem piešķir ierobežotu pieeju informācijai saskaņā ar atbilstošiem noteikumiem, vajadzības gadījumā paņemot atpakaļ dokumentus pēc tam, kad persona ar tiem ir iepazinusies, un aizliedzot tos kopēt,

| — | informāciju apspriež atbildīgajā komitejā aiz slēgtām durvīm saskaņā ar dažādiem noteikumiem atkarībā no konfidencialitātes pakāpes un ievērojot principus, kas noteikti Eiropas Parlamenta Reglamenta VII pielikumā, |
| --- | --- |

—

informāciju apspriež atbildīgajā komitejā aiz slēgtām durvīm saskaņā ar dažādiem noteikumiem atkarībā no konfidencialitātes pakāpes un ievērojot principus, kas noteikti Eiropas Parlamenta Reglamenta VII pielikumā,

| — | dokumentus izsniedz, kad tajos ir izņemtas norādes uz personas datiem, |
| --- | --- |

—

dokumentus izsniedz, kad tajos ir izņemtas norādes uz personas datiem,

| — | īpašos atbilstīgi pamatotos izņēmuma gadījumos informāciju izsniedz tikai Parlamenta priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

—

īpašos atbilstīgi pamatotos izņēmuma gadījumos informāciju izsniedz tikai Parlamenta priekšsēdētājam.

Minēto informāciju ir aizliegts publiskot vai nodot citam adresātam.

| 3.3. | Ja šos noteikumus pārkāpj, piemēro noteikumus par sankcijām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta Reglamenta VII pielikumā. |
| --- | --- |

3.3.

Ja šos noteikumus pārkāpj, piemēro noteikumus par sankcijām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta Reglamenta VII pielikumā.

| 3.4. | Lai piemērotu še turpmāk minētos noteikumus, Eiropas Parlaments nodrošina šādu procedūru ieviešanu:






  — | drošu arhivēšanas sistēmu konfidenciāliem dokumentiem, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Lai piemērotu še turpmāk minētos noteikumus, Eiropas Parlaments nodrošina šādu procedūru ieviešanu:

—

drošu arhivēšanas sistēmu konfidenciāliem dokumentiem,

| — | drošu lasītavu (bez kopēšanas iekārtām, telefoniem, faksa aparātiem, skeneriem vai citiem tehniskiem dokumentu reproducēšanas vai pārraidīšanas līdzekļiem utt.), |
| --- | --- |

—

drošu lasītavu (bez kopēšanas iekārtām, telefoniem, faksa aparātiem, skeneriem vai citiem tehniskiem dokumentu reproducēšanas vai pārraidīšanas līdzekļiem utt.),

| — | lasītavas pieeju reglamnetējošus drošības pasākumus, tostarp parakstīšanos lasītavas apmeklējumu reģistrā un paraksts par apņemšanos neizpaust izskatīto konfidenciālo informāciju. |
| --- | --- |

—

lasītavas pieeju reglamnetējošus drošības pasākumus, tostarp parakstīšanos lasītavas apmeklējumu reģistrā un paraksts par apņemšanos neizpaust izskatīto konfidenciālo informāciju.

| 3.5. | Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šī papildinājuma noteikumu īstenošanu. |
| --- | --- |

3.5.

Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šī papildinājuma noteikumu īstenošanu.

4.   Pārskatīšana

Pamatojoties uz gūto pieredzi, abu iestāžu priekšsēdētāji var ierosināt šo papildinājumu papildināt vai grozīt.

---

(1)  Apstiprināts Priekšsēdētāju konferencē 2000. gada 29. jūnijā.

(2)  OV C 54, 25.02.2000, 51. lpp.

(3)  Tagad 98. un 99. pants.

(4)  Tagad 103. pants.

(5)  OV C 89, 10.04.1995, 68. lpp.

(6)  OV C 279, 01.10.1999, 230. lpp.

(7)  OV L 256, 10.10.2000, 19. lpp. Skat. XII pielikumu.

(8)  OV C 279, 01.10.1999, 488. lpp.

(9)  Tagad 82. pants.

(10)  OV L 136, 31.05.1999, 20. lpp.

---

XIV PIELIKUMS

EIROPAS KOMISIJAS DARBA UN LIKUMDOŠANAS PROGRAMMA

Eiropas Komisijas darba un likumdošanas programma (1)

Eiropas Parlaments un Komisija sadarbojas Komisijas likumdošanas programmas un darba programmas sagatavošanā, ievērojot šādu grafiku (2):

| a) | februāra/marta plenārsēžu laikā attiecīgās iestādes piedalās debatēs par politiskajām prioritātēm (stāvoklis Savienībā) saistībā ar nākamajam gadam apstiprināto gadskārtējo politikas stratēģiju, ko Komisija pieņem februārī. Debatēs sagatavo materiālus Komisijas provizoriskajam budžeta projektam, kā arī pārrunām Parlamentā par nākamā gada budžeta pamatnostādnēm. Pirms tam Priekšsēdētāju konferenci informē par apstiprināto Komisijas gadskārtējo politikas stratēģiju (februāris); |
| --- | --- |

a)

februāra/marta plenārsēžu laikā attiecīgās iestādes piedalās debatēs par politiskajām prioritātēm (stāvoklis Savienībā) saistībā ar nākamajam gadam apstiprināto gadskārtējo politikas stratēģiju, ko Komisija pieņem februārī. Debatēs sagatavo materiālus Komisijas provizoriskajam budžeta projektam, kā arī pārrunām Parlamentā par nākamā gada budžeta pamatnostādnēm. Pirms tam Priekšsēdētāju konferenci informē par apstiprināto Komisijas gadskārtējo politikas stratēģiju (februāris);

| b) | no marta līdz maijam attiecīgās Parlamenta komitejas uzsāk divpusēju strukturētu dialogu ar atbildīgajiem komisāriem par to, kurām jomām piešķirt politisko prioritāti par to īstenošanu viņu attiecīgajā kompetences jomā. Parlamenta komitejas ziņo par šo tikšanos rezultātiem, un Komiteju priekšsēdētāju konference par to informē Priekšsēdētāju konferenci; |
| --- | --- |

b)

no marta līdz maijam attiecīgās Parlamenta komitejas uzsāk divpusēju strukturētu dialogu ar atbildīgajiem komisāriem par to, kurām jomām piešķirt politisko prioritāti par to īstenošanu viņu attiecīgajā kompetences jomā. Parlamenta komitejas ziņo par šo tikšanos rezultātiem, un Komiteju priekšsēdētāju konference par to informē Priekšsēdētāju konferenci;

| c) | jūnijā un jūlijā Komiteju priekšsēdētāju konference kopā ar Komisijas atbildīgo priekšsēdētāja vietnieku izvērtē kārtējo likumdošanas programmu un darba programmu (3); |
| --- | --- |

c)

jūnijā un jūlijā Komiteju priekšsēdētāju konference kopā ar Komisijas atbildīgo priekšsēdētāja vietnieku izvērtē kārtējo likumdošanas programmu un darba programmu (3);

| d) | septembrī Komiteju priekšsēdētāju konferencē kopā ar atbildīgo Komisijas priekšsēdētāja vietnieku notiek to dažādo likumdošanas priekšlikumu “inventarizācija”, kurus Komisija paredz iekļaut likumdošanas un darba programmā saskaņā ar katra komisāra kompetences jomu, pamatojoties uz Komisijas izstrādātu dokumentu, kas cita starpā arī pārskata politiskās prioritātes saskaņā ar rezultātiem, ko devušas tikšanās ar Parlamenta komitejām no marta līdz maijam; |
| --- | --- |

d)

septembrī Komiteju priekšsēdētāju konferencē kopā ar atbildīgo Komisijas priekšsēdētāja vietnieku notiek to dažādo likumdošanas priekšlikumu “inventarizācija”, kurus Komisija paredz iekļaut likumdošanas un darba programmā saskaņā ar katra komisāra kompetences jomu, pamatojoties uz Komisijas izstrādātu dokumentu, kas cita starpā arī pārskata politiskās prioritātes saskaņā ar rezultātiem, ko devušas tikšanās ar Parlamenta komitejām no marta līdz maijam;

| e) | novembra sesijā Komisijas priekšsēdētājs, piedaloties Komisāru kolēģijai, plenārsēdē oficiāli iepazīstina ar Komisijas nākamā gada likumdošanas un darba programmu, kā arī sniedz kārtējās programmas īstenošanas novērtējumu. Likumdošanas un darba programmai ir pievienots saraksts ar likumdošanas priekšlikumiem un nenormatīviem priekšlikumiem nākamajam gadam (4). Šī likumdošanas un darba programma jāiesniedz vismaz desmit darba dienas pirms tās plenārsēdes, kurā to apspriedīs. Parlaments izsaka savu viedokli novembra vai decembra sesijā. |
| --- | --- |

e)

novembra sesijā Komisijas priekšsēdētājs, piedaloties Komisāru kolēģijai, plenārsēdē oficiāli iepazīstina ar Komisijas nākamā gada likumdošanas un darba programmu, kā arī sniedz kārtējās programmas īstenošanas novērtējumu. Likumdošanas un darba programmai ir pievienots saraksts ar likumdošanas priekšlikumiem un nenormatīviem priekšlikumiem nākamajam gadam (4). Šī likumdošanas un darba programma jāiesniedz vismaz desmit darba dienas pirms tās plenārsēdes, kurā to apspriedīs. Parlaments izsaka savu viedokli novembra vai decembra sesijā.

---

(1)  Grafiku apstiprināja Priekšsēdētāju konference 2002. gada 31. janvārī.

(2)  Maijā Komisija iesniedz provizorisku budžeta projektu, budžeta projektu pirmajā lasījumā izskata oktobrī un otrajā lasījumā — decembrī.

(3)  Perioda vidū varētu izvērtēt likumdošanas un darba programmas īstenošanu, lai kopīgi vienotos par likumdošanas programmas dažādo sarakstu lietderību un kopīgi izvēlētos labākos plānošanas līdzekļus izmantošanai 2003. gada darbā.

(4)  Tajā jāiekļauj kalendārs un vajadzības gadījumā juridiskais pamats un ietekme uz budžetu.

---

XV PIELIKUMS

DOKUMENTI, KAS TIEŠI PIEEJAMI CAUR REĢISTRU

1.   Dokumenti, kas attiecas uz Parlamenta darbu

| 1.1. | Eiropas Parlamenta Reglaments |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Parlamenta Reglaments

| 1.2. | Plenārsēžu dokumenti






  — | Darba kārtības projekti |
| --- | --- | --- |

1.2.

Plenārsēžu dokumenti

—

Darba kārtības projekti

| — | Galīgie darba kārtības projekti |
| --- | --- |

—

Galīgie darba kārtības projekti

| — | Darba kārtība |
| --- | --- |

—

Darba kārtība

| — | Sēžu stenogrammas |
| --- | --- |

—

Sēžu stenogrammas

| — | Protokolu pagaidu variants |
| --- | --- |

—

Protokolu pagaidu variants

| — | Protokolu galīgais variants |
| --- | --- |

—

Protokolu galīgais variants

| — | Apmeklējumu reģistri |
| --- | --- |

—

Apmeklējumu reģistri

| — | Rezultāti balsojumiem pēc saraksta |
| --- | --- |

—

Rezultāti balsojumiem pēc saraksta

| — | Pieņemtie teksti |
| --- | --- |

—

Pieņemtie teksti

| — | Konsolidētie teksti |
| --- | --- |

—

Konsolidētie teksti

| — | Ar budžetu saistītie lēmumi |
| --- | --- |

—

Ar budžetu saistītie lēmumi

| — | Ziņojumos iekļautie grozījumi |
| --- | --- |

—

Ziņojumos iekļautie grozījumi

| — | Citi plenārsēdei paredzētie grozījumi |
| --- | --- |

—

Citi plenārsēdei paredzētie grozījumi

| — | Kopīgo rezolūcijas priekšlikumu grozījumi |
| --- | --- |

—

Kopīgo rezolūcijas priekšlikumu grozījumi

| — | Grozījumu projekti un budžeta projekta ierosinātie labojumi |
| --- | --- |

—

Grozījumu projekti un budžeta projekta ierosinātie labojumi

| — | Rezolūciju priekšlikumi un lēmumu priekšlikumi |
| --- | --- |

—

Rezolūciju priekšlikumi un lēmumu priekšlikumi

| — | Kopīgo rezolūciju priekšlikumi |
| --- | --- |

—

Kopīgo rezolūciju priekšlikumi

| 1.3. | Ar deputātu darbu saistītie dokumenti






  — | Deputātu finansiālo interešu deklarācijas |
| --- | --- | --- |

1.3.

Ar deputātu darbu saistītie dokumenti

—

Deputātu finansiālo interešu deklarācijas

| — | Rakstiskas deklarācijas |
| --- | --- |

—

Rakstiskas deklarācijas

| — | Rakstiski jautājumi |
| --- | --- |

—

Rakstiski jautājumi

| — | Deputāta, politiskās grupas vai parlamenta komitejas iesniegti mutiski jautājumi |
| --- | --- |

—

Deputāta, politiskās grupas vai parlamenta komitejas iesniegti mutiski jautājumi

| — | Jautājumi jautājumu laikam |
| --- | --- |

—

Jautājumi jautājumu laikam

| — | Atbildes uz rakstiskiem jautājumiem |
| --- | --- |

—

Atbildes uz rakstiskiem jautājumiem

| — | Atbildes uz jautājumu laika jautājumiem |
| --- | --- |

—

Atbildes uz jautājumu laika jautājumiem

| — | Rezolūciju priekšlikumi |
| --- | --- |

—

Rezolūciju priekšlikumi

| — | Reglamenta grozījumu priekšlikumi |
| --- | --- |

—

Reglamenta grozījumu priekšlikumi

| — | Deputātu saraksts |
| --- | --- |

—

Deputātu saraksts

| — | Deputātu palīgu saraksts |
| --- | --- |

—

Deputātu palīgu saraksts

| 1.4. | Parlamenta komiteju dokumenti






  — | Darba kārtība |
| --- | --- | --- |

1.4.

Parlamenta komiteju dokumenti

—

Darba kārtība

| — | Protokoli |
| --- | --- |

—

Protokoli

| — | Darba dokumenti |
| --- | --- |

—

Darba dokumenti

| — | Ziņojumu projekti |
| --- | --- |

—

Ziņojumu projekti

| — | Ziņojumu projektu grozījumi |
| --- | --- |

—

Ziņojumu projektu grozījumi

| — | Ziņojumi |
| --- | --- |

—

Ziņojumi

| — | Atzinumu projekti |
| --- | --- |

—

Atzinumu projekti

| — | Atzinumu projektu grozījumi |
| --- | --- |

—

Atzinumu projektu grozījumi

| — | Atzinumi |
| --- | --- |

—

Atzinumi

| — | Apmeklējumu reģistri |
| --- | --- |

—

Apmeklējumu reģistri

| 1.5. | Parlamentāro delegāciju dokumenti






  — | Darba kārtība |
| --- | --- | --- |

1.5.

Parlamentāro delegāciju dokumenti

—

Darba kārtība

| — | Protokoli |
| --- | --- |

—

Protokoli

| — | Darba dokumenti |
| --- | --- |

—

Darba dokumenti

| — | Apmeklējumu reģistri |
| --- | --- |

—

Apmeklējumu reģistri

| — | Ieteikumi un paziņojumi |
| --- | --- |

—

Ieteikumi un paziņojumi

| 1.6. | Ar samierināšanu saistīti dokumenti






  — | Kopējie darba dokumenti |
| --- | --- | --- |

1.6.

Ar samierināšanu saistīti dokumenti

—

Kopējie darba dokumenti

| — | Samierināšanas komitejas apstiprinātie kopīgie projekti |
| --- | --- |

—

Samierināšanas komitejas apstiprinātie kopīgie projekti

| — | Samierināšanas rokasgrāmata |
| --- | --- |

—

Samierināšanas rokasgrāmata

| — | Apmeklējumu reģistri |
| --- | --- |

—

Apmeklējumu reģistri

| 1.7. | Citu Parlamenta struktūrvienību dokumenti






  — | Parlamenta priekšsēdētāja oficiālās vēstules, kurās izteikta prasība piemērot Prezidija, Priekšsēdētāju konferences, Kvestoru kolēģijas, Komiteju priekšsēdētāju konferences un Delegāciju vadītāju konferences lēmumus |
| --- | --- | --- |

1.7.

Citu Parlamenta struktūrvienību dokumenti

—

Parlamenta priekšsēdētāja oficiālās vēstules, kurās izteikta prasība piemērot Prezidija, Priekšsēdētāju konferences, Kvestoru kolēģijas, Komiteju priekšsēdētāju konferences un Delegāciju vadītāju konferences lēmumus

| — | Darba kārtība |
| --- | --- |

—

Darba kārtība

| — | Protokoli |
| --- | --- |

—

Protokoli

| — | Lēmumu kopsavilkumi |
| --- | --- |

—

Lēmumu kopsavilkumi

| — | Komiteju priekšsēdētāju konferences darba pārskati |
| --- | --- |

—

Komiteju priekšsēdētāju konferences darba pārskati

2.   Dokumenti, kas satur vispārēju informāciju

| 2.1. | Parlamenta biļetens






  — | Pasākumi |
| --- | --- | --- |

2.1.

Parlamenta biļetens

—

Pasākumi

| — | Sanāksmju grafiks |
| --- | --- |

—

Sanāksmju grafiks

| — | Speciāls biļetens par Eiropadomēm |
| --- | --- |

—

Speciāls biļetens par Eiropadomēm

| — | Eiropas Parlamenta darbība pēc sesijām |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta darbība pēc sesijām

| 2.2. | Preses dokumenti






  — | Paziņojumi presei |
| --- | --- | --- |

2.2.

Preses dokumenti

—

Paziņojumi presei

| — | Komiteju dienas ziņas (News Reportt/Directinfo) |
| --- | --- |

—

Komiteju dienas ziņas (News Reportt/Directinfo)

| — | Nākamās nedēļas pasākumi Parlamentā (News Alert/Direct agenda) |
| --- | --- |

—

Nākamās nedēļas pasākumi Parlamentā (News Alert/Direct agenda)

| — | Publikāciju kopa (Background notes/Dossiers) |
| --- | --- |

—

Publikāciju kopa (Background notes/Dossiers)

| — | Dienas debašu un balsošanas rezultātu kopsavilkums (Daily notebook/Débat du jour) |
| --- | --- |

—

Dienas debašu un balsošanas rezultātu kopsavilkums (Daily notebook/Débat du jour)

| — | Nākamās sesijas ziņojumu un uzstāšanos kopsavilkums (The Briefing/Avant-première) |
| --- | --- |

—

Nākamās sesijas ziņojumu un uzstāšanos kopsavilkums (The Briefing/Avant-première)

| — | Pārskats par iepriekšējās sesijas debatēm un balsošanas rezultātiem (The week/Le point de la session) |
| --- | --- |

—

Pārskats par iepriekšējās sesijas debatēm un balsošanas rezultātiem (The week/Le point de la session)

| 2.3. | Parlamenta pētījumi un publikācijas






  — | Pētījumi |
| --- | --- | --- |

2.3.

Parlamenta pētījumi un publikācijas

—

Pētījumi

| — | Darba dokumenti |
| --- | --- |

—

Darba dokumenti

| — | Īsumā par nākamo sesiju |
| --- | --- |

—

Īsumā par nākamo sesiju

| — | Informatīvi materiāli |
| --- | --- |

—

Informatīvi materiāli

| — | Faktu lapas |
| --- | --- |

—

Faktu lapas

| 2.4. | Izdales materiāli, ārējie dienesti |
| --- | --- |

2.4.

Izdales materiāli, ārējie dienesti

3.   Oficiāli dokumenti, ko nosūtījušas citas iestādes

Oficiāli dokumenti, ko nosūtījušas citas iestādes saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1049/2001 un iestāžu savstarpēji saskaņotām procedūrām, ievērojot maksimālos apjomus, it īpaši attiecībā uz minētās Regulas 15. panta 2. punktā minēto Starpiestāžu komiteju.

| 3.1. | Komisija






  — | KOM dokumenti |
| --- | --- | --- |

3.1.

Komisija

—

KOM dokumenti

| — | SEK dokumenti |
| --- | --- |

—

SEK dokumenti

| — | Komisāru kolēģijas lēmumi |
| --- | --- |

—

Komisāru kolēģijas lēmumi

| — | Uz komiteju procedūru attiecīgi dokumenti (dokumenti, kas saistīti ar Parlamentam piešķirtajām pārbaudes tiesībām, tiesību aktu projekti, darba kārtības, protokoli, atzinumi un informatīvi dokumenti) |
| --- | --- |

—

Uz komiteju procedūru attiecīgi dokumenti (dokumenti, kas saistīti ar Parlamentam piešķirtajām pārbaudes tiesībām, tiesību aktu projekti, darba kārtības, protokoli, atzinumi un informatīvi dokumenti)

| 3.2. | Padome






  — | Dokumenti un paziņojumi, kas iesniegti saistībā ar likumdošanas un budžeta procedūrām, budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, iecelšanas un nolīgumu noslēgšanas procedūru |
| --- | --- | --- |

3.2.

Padome

—

Dokumenti un paziņojumi, kas iesniegti saistībā ar likumdošanas un budžeta procedūrām, budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, iecelšanas un nolīgumu noslēgšanas procedūru

| 3.3. | Eiropas Centrālā banka






  — | Paziņojumi |
| --- | --- | --- |

3.3.

Eiropas Centrālā banka

—

Paziņojumi

| 3.4. | Eiropas Investīciju banka






  — | Paziņojumi |
| --- | --- | --- |

3.4.

Eiropas Investīciju banka

—

Paziņojumi

| 3.5. | Reģionu komiteja






  — | Paziņojumi |
| --- | --- | --- |

3.5.

Reģionu komiteja

—

Paziņojumi

| 3.6. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja






  — | Paziņojumi |
| --- | --- | --- |

3.6.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

—

Paziņojumi

| 3.7. | Revīzijas palāta






  — | Paziņojumi |
| --- | --- | --- |

3.7.

Revīzijas palāta

—

Paziņojumi

| 3.8. | Iestāžu attiecības






  — | Iestāžu nolīgumi |
| --- | --- | --- |

3.8.

Iestāžu attiecības

—

Iestāžu nolīgumi

4.   Trešo personu dokumenti

| 4.1. | Dokumenti no dalībvalstīm |
| --- | --- |

4.1.

Dokumenti no dalībvalstīm

| 4.2. | Lūgumraksti (ja tam piekrīt lūgumraksta iesniedzējs) |
| --- | --- |

4.2.

Lūgumraksti (ja tam piekrīt lūgumraksta iesniedzējs)

| 4.3. | Oficiālā sarakste |
| --- | --- |

4.3.

Oficiālā sarakste

5.   Administratīvie dokumenti

Oficiālas vēstules — Ģenerālsekretariāta paziņojumi par Parlamenta pieņemtajiem lēmumiem

---

XVI PIELIKUMS

Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi dokumentiem

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES 2001. GADA 30. MAIJA REGULA (EK) NR. 1049/2001 PAR PUBLISKU PIEKĻUVI EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS DOKUMENTIEM (1)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 255. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (2),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā izklāstīto procedūru (3),

tā kā

| 1) | Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otrajā daļā ir ietverts atklātības princips, saskaņā ar kuru šis līgums iezīmē jaunu posmu ciešākas Eiropas tautu savienības izveidošanā, kur lēmumu pieņemšana notiek cik vien iespējams atklāti un cik vien iespējams tuvinot to pilsoņiem. |
| --- | --- |

1)

Līguma par Eiropas Savienību 1. panta otrajā daļā ir ietverts atklātības princips, saskaņā ar kuru šis līgums iezīmē jaunu posmu ciešākas Eiropas tautu savienības izveidošanā, kur lēmumu pieņemšana notiek cik vien iespējams atklāti un cik vien iespējams tuvinot to pilsoņiem.

| 2) | Atklātība dod iespēju pilsoņiem vēl vairāk iesaistīties lēmumu pieņemšanā un nodrošina lielāku pārvaldes sistēmas leģitimitāti un efektivitāti demokrātiskā iekārtā, kā arī nosaka tai lielāku atbildību pilsoņu priekšā. Atklātība veicina demokrātijas un pamattiesību ievērošanas principu nostiprināšanos, kuri noteikti ES līguma 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. |
| --- | --- |

2)

Atklātība dod iespēju pilsoņiem vēl vairāk iesaistīties lēmumu pieņemšanā un nodrošina lielāku pārvaldes sistēmas leģitimitāti un efektivitāti demokrātiskā iekārtā, kā arī nosaka tai lielāku atbildību pilsoņu priekšā. Atklātība veicina demokrātijas un pamattiesību ievērošanas principu nostiprināšanos, kuri noteikti ES līguma 6. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā.

| 3) | Eiropadomes sanāksmes secinājumos Birmingemā, Edinburgā un Kopenhāgenā ir uzsvērts, ka Savienības iestāžu darbam ir jākļūst vēl pārskatāmākam. Šajā regulā ir apkopotas iestāžu iniciatīvas, ko tās jau ir uzņēmušās ar mērķi uzlabot lēmumu pieņemšanas pārskatāmību. |
| --- | --- |

3)

Eiropadomes sanāksmes secinājumos Birmingemā, Edinburgā un Kopenhāgenā ir uzsvērts, ka Savienības iestāžu darbam ir jākļūst vēl pārskatāmākam. Šajā regulā ir apkopotas iestāžu iniciatīvas, ko tās jau ir uzņēmušās ar mērķi uzlabot lēmumu pieņemšanas pārskatāmību.

| 4) | Šīs regulas mērķis ir pēc iespējas pilnīgāk nodrošināt sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem un noteikt vispārīgus principus un ierobežojumus šādām tiesībām saskaņā ar EK līguma 255. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

4)

Šīs regulas mērķis ir pēc iespējas pilnīgāk nodrošināt sabiedrības tiesības piekļūt dokumentiem un noteikt vispārīgus principus un ierobežojumus šādām tiesībām saskaņā ar EK līguma 255. panta 2. punktu.

| 5) | Ņemot vērā to, ka dokumentu pieejamības jautājums nav atrunāts Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai saskaņā ar Amsterdamas līguma Nobeiguma aktam pievienoto Deklarāciju Nr. 41 attiecībā uz dokumentiem, kas skar darbības veidus, uz kuriem attiecas abi minētie līgumi, būtu jāpiemēro šī regula. |
| --- | --- |

5)

Ņemot vērā to, ka dokumentu pieejamības jautājums nav atrunāts Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai saskaņā ar Amsterdamas līguma Nobeiguma aktam pievienoto Deklarāciju Nr. 41 attiecībā uz dokumentiem, kas skar darbības veidus, uz kuriem attiecas abi minētie līgumi, būtu jāpiemēro šī regula.

| 6) | Būtu jānodrošina plašāka piekļuve dokumentiem gadījumos, kad iestādes darbojas kā likumdevējas, arī saskaņā ar deleģētām pilnvarām, vienlaicīgi nodrošinot iestāžu lēmumu pieņemšanas procedūras efektivitāti. Šādiem dokumentiem vajadzētu būt tieši pieejamiem, ciktāl tas ir iespējams. |
| --- | --- |

6)

Būtu jānodrošina plašāka piekļuve dokumentiem gadījumos, kad iestādes darbojas kā likumdevējas, arī saskaņā ar deleģētām pilnvarām, vienlaicīgi nodrošinot iestāžu lēmumu pieņemšanas procedūras efektivitāti. Šādiem dokumentiem vajadzētu būt tieši pieejamiem, ciktāl tas ir iespējams.

| 7) | Saskaņā ar ES līguma 28. panta 1. punktu un 41. panta 1. punktu tiesības piekļūt dokumentiem paredz arī piekļūšanu tiem dokumentiem, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. Katrai iestādei ir jāievēro savi drošības noteikumi. |
| --- | --- |

7)

Saskaņā ar ES līguma 28. panta 1. punktu un 41. panta 1. punktu tiesības piekļūt dokumentiem paredz arī piekļūšanu tiem dokumentiem, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. Katrai iestādei ir jāievēro savi drošības noteikumi.

| 8) | Lai pilnībā nodrošinātu šīs regulas piemērošanu visiem darbības veidiem Savienībā, visām iestāžu dibinātām aģentūrām ir jāpiemēro šajā regulā noteiktie principi. |
| --- | --- |

8)

Lai pilnībā nodrošinātu šīs regulas piemērošanu visiem darbības veidiem Savienībā, visām iestāžu dibinātām aģentūrām ir jāpiemēro šajā regulā noteiktie principi.

| 9) | Dažiem dokumentiem būtu jānosaka īpašs režīms, ņemot vērā to satura slepenību. Par kārtību, kā informēt Eiropas Parlamentu par šādu dokumentu saturu, vienojas, noslēdzot nolīgumu starp iestādēm. |
| --- | --- |

9)

Dažiem dokumentiem būtu jānosaka īpašs režīms, ņemot vērā to satura slepenību. Par kārtību, kā informēt Eiropas Parlamentu par šādu dokumentu saturu, vienojas, noslēdzot nolīgumu starp iestādēm.

| 10) | Lai padarītu iestāžu darbu atklātāku, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ir jānodrošina ne tikai šajās iestādēs sagatavoto dokumentu, bet arī saņemto dokumentu pieejamība. Šajā sakarā der atgādināt, ka Amsterdamas līguma Nobeiguma aktam pievienotā Deklarācija Nr. 35 paredz, ka dalībvalsts var pieprasīt Komisijai vai Padomei bez tās iepriekšējas piekrišanas nenodot trešām personām dokumentus, kas izdoti šajā valstī. |
| --- | --- |

10)

Lai padarītu iestāžu darbu atklātāku, Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ir jānodrošina ne tikai šajās iestādēs sagatavoto dokumentu, bet arī saņemto dokumentu pieejamība. Šajā sakarā der atgādināt, ka Amsterdamas līguma Nobeiguma aktam pievienotā Deklarācija Nr. 35 paredz, ka dalībvalsts var pieprasīt Komisijai vai Padomei bez tās iepriekšējas piekrišanas nenodot trešām personām dokumentus, kas izdoti šajā valstī.

| 11) | Principā visiem iestāžu dokumentiem ir jābūt publiski pieejamiem. Tomēr atsevišķos gadījumos būtu jāaizsargā sabiedrības un privātās intereses, nosakot izņēmumus. Vajadzētu dot iestādēm tiesības neizpaust iekšējo pārrunu un apspriežu saturu, ja tas ir nepieciešams to pienākumu izpildes nodrošināšanai. Izvērtējot izņēmuma gadījumus, iestādēm būtu jāņem vērā Kopienas tiesību principi, kas attiecas uz personas datu aizsardzību visās Savienības darbības jomās. |
| --- | --- |

11)

Principā visiem iestāžu dokumentiem ir jābūt publiski pieejamiem. Tomēr atsevišķos gadījumos būtu jāaizsargā sabiedrības un privātās intereses, nosakot izņēmumus. Vajadzētu dot iestādēm tiesības neizpaust iekšējo pārrunu un apspriežu saturu, ja tas ir nepieciešams to pienākumu izpildes nodrošināšanai. Izvērtējot izņēmuma gadījumus, iestādēm būtu jāņem vērā Kopienas tiesību principi, kas attiecas uz personas datu aizsardzību visās Savienības darbības jomās.

| 12) | Visiem noteikumiem par publisku piekļuvi iestāžu dokumentiem ir jāatbilst šīs regulas prasībām. |
| --- | --- |

12)

Visiem noteikumiem par publisku piekļuvi iestāžu dokumentiem ir jāatbilst šīs regulas prasībām.

| 13) | Lai panāktu to, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības piekļūt dokumentiem, būtu jāpiemēro divpakāpju administratīvā procedūra, kas papildus paredz iespēju griezties tiesā vai iesniegt sūdzību ombudam. |
| --- | --- |

13)

Lai panāktu to, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības piekļūt dokumentiem, būtu jāpiemēro divpakāpju administratīvā procedūra, kas papildus paredz iespēju griezties tiesā vai iesniegt sūdzību ombudam.

| 14) | Katrai iestādei būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai informētu sabiedrību par jauniem noteikumiem, kas stājušies spēkā, un apmācītu personālu palīdzēt pilsoņiem izmantot šajā regulā paredzētās tiesības. Lai pilsoņi varētu vienkāršāk izmantot savas tiesības, katrai iestādei ir jānodrošina publiska piekļuve dokumentu reģistram. |
| --- | --- |

14)

Katrai iestādei būtu jāveic vajadzīgie pasākumi, lai informētu sabiedrību par jauniem noteikumiem, kas stājušies spēkā, un apmācītu personālu palīdzēt pilsoņiem izmantot šajā regulā paredzētās tiesības. Lai pilsoņi varētu vienkāršāk izmantot savas tiesības, katrai iestādei ir jānodrošina publiska piekļuve dokumentu reģistram.

| 15) | Lai arī atsevišķu valstu tiesību aktu grozīšana saistībā ar publisku piekļuvi dokumentiem nevar būt ne šīs regulas mērķis, ne tās sekas, tomēr ir pilnīgi skaidrs, ka, saskaņā ar uzticamas sadarbības principu, kas regulē iestāžu un dalībvalstu savstarpējās attiecības, dalībvalstīm būtu jārūpējas par šīs regulas netraucētu un pienācīgu piemērošanu, kā arī jārespektē iestāžu drošības noteikumi. |
| --- | --- |

15)

Lai arī atsevišķu valstu tiesību aktu grozīšana saistībā ar publisku piekļuvi dokumentiem nevar būt ne šīs regulas mērķis, ne tās sekas, tomēr ir pilnīgi skaidrs, ka, saskaņā ar uzticamas sadarbības principu, kas regulē iestāžu un dalībvalstu savstarpējās attiecības, dalībvalstīm būtu jārūpējas par šīs regulas netraucētu un pienācīgu piemērošanu, kā arī jārespektē iestāžu drošības noteikumi.

| 16) | Šī regula neskar dalībvalstu, tiesu iestāžu un izmeklēšanas iestāžu jau esošās tiesības piekļūt dokumentiem. |
| --- | --- |

16)

Šī regula neskar dalībvalstu, tiesu iestāžu un izmeklēšanas iestāžu jau esošās tiesības piekļūt dokumentiem.

| 17) | Saskaņā ar EK līguma 255. panta 3. punktu katra iestāde savā reglamentā ietver īpašus noteikumus par piekļuvi dokumentiem. Tāpēc vajadzības gadījumā būtu jāgroza vai jāatceļ Padomes 1993. gada 20. decembra Lēmums 93/731/EK par publisku piekļuvi Padomes dokumentiem (4), Komisijas 1994. gada 8. februāra Lēmums 94/90/EOTK, EK, Euratom par publisku piekļuvi Komisijas dokumentiem (5), Eiropas Parlamenta 1997. gada 10. jūlija Lēmums 97/632/EK, EOTK, Euratom par publisku iekļuvi Eiropas Parlamenta dokumentiem (6) un Šengenas dokumentu konfidencialitātes noteikumi. |
| --- | --- |

17)

Saskaņā ar EK līguma 255. panta 3. punktu katra iestāde savā reglamentā ietver īpašus noteikumus par piekļuvi dokumentiem. Tāpēc vajadzības gadījumā būtu jāgroza vai jāatceļ Padomes 1993. gada 20. decembra Lēmums 93/731/EK par publisku piekļuvi Padomes dokumentiem (4), Komisijas 1994. gada 8. februāra Lēmums 94/90/EOTK, EK, Euratom par publisku piekļuvi Komisijas dokumentiem (5), Eiropas Parlamenta 1997. gada 10. jūlija Lēmums 97/632/EK, EOTK, Euratom par publisku iekļuvi Eiropas Parlamenta dokumentiem (6) un Šengenas dokumentu konfidencialitātes noteikumi.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. Pants

Mērķis

Šīs regulas mērķis ir:

| a) | noteikt principus, nosacījumus un ierobežojumus, kas saistīti ar sabiedrības vai privātām interesēm, kuri reglamentē tiesības piekļūt EK līguma 255. pantā paredzētajiem Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas (turpmāk tekstā “iestādes”) dokumentiem, nodrošinot iespējami plašāku piekļuvi tiem; |
| --- | --- |

a)

noteikt principus, nosacījumus un ierobežojumus, kas saistīti ar sabiedrības vai privātām interesēm, kuri reglamentē tiesības piekļūt EK līguma 255. pantā paredzētajiem Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas (turpmāk tekstā “iestādes”) dokumentiem, nodrošinot iespējami plašāku piekļuvi tiem;

| b) | izstrādāt noteikumus, kas nodrošina šo tiesību iespējami vienkāršāku izmantošanu, un |
| --- | --- |

b)

izstrādāt noteikumus, kas nodrošina šo tiesību iespējami vienkāršāku izmantošanu, un

| c) | sekmēt labu administratīvo praksi attiecībā uz piekļuvi dokumentiem. |
| --- | --- |

c)

sekmēt labu administratīvo praksi attiecībā uz piekļuvi dokumentiem.

2. Pants

Tiesību izmantotāji un piemērošanas joma

1.   Ikvienam Savienības pilsonim un fiziskai personai, kas pastāvīgi dzīvo kādā dalībvalstī, vai juridiskai personai, kuras juridiskā adrese ir kādā dalībvalstī, ir tiesības piekļūt iestāžu dokumentiem, ievērojot šajā regulā noteiktos principus, nosacījumus un ierobežojumus.

2.   Saskaņā ar šiem pašiem principiem, nosacījumiem un ierobežojumiem iestādes var nodrošināt piekļuvi dokumentiem ikvienai fiziskai personai, kas nedzīvo pastāvīgi dalībvalstī, vai juridiskai personai, kam tajā nav juridiskās adreses.

3.   Šī regula attiecas uz visiem iestādes dokumentiem, tātad uz dokumentiem, ko tā ir izdevusi, saņēmusi vai kuri ir tās rīcībā un skar jebkuru darbības jomu Eiropas Savienībā.

4.   Neskarot 4. līdz 9. pantu, publisku piekļuvi dokumentiem nodrošina pēc rakstiska pieteikuma saņemšanas vai tieši, elektroniskā veidā vai ar reģistra palīdzību. Jo īpaši saskaņā ar 12. pantu nodrošina tiešu piekļuvi dokumentiem, kas izdoti vai saņemti likumdošanas procedūras gaitā.

5.   Uz slepeniem dokumentiem, kā noteikts 9. panta 1. punktā, attiecas īpašs režīms saskaņā ar minēto pantu.

6.   Šī regula neskar sabiedrības tiesības piekļūt iestāžu dokumentiem, kuras izriet no starptautisko tiesību aktiem vai to iestāžu aktiem, kuras tos piemēro.

3. Pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| a) | “dokuments” ir jebkura satura informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), kas skar iestādes politiku, darbību un lēmumus; |
| --- | --- |

a)

“dokuments” ir jebkura satura informācija neatkarīgi no tās pasniegšanas veida (uz papīra, elektroniskā formā vai skaņu, vizuālie un audiovizuālie ieraksti), kas skar iestādes politiku, darbību un lēmumus;

| b) | “trešā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kā arī subjekts ārpus attiecīgās iestādes, to skaitā dalībvalstis, citas iestādes un organizācijas Kopienā vai ārpus tās, kā arī trešās valstis. |
| --- | --- |

b)

“trešā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kā arī subjekts ārpus attiecīgās iestādes, to skaitā dalībvalstis, citas iestādes un organizācijas Kopienā vai ārpus tās, kā arī trešās valstis.

4. Pants

Izņēmumi

1.   Iestādes var atteikt piekļuvi dokumentam, ja iepazīšanās ar to var kaitēt:

| a) | sabiedrības interesēm saistībā ar






  — | valsts drošību, |
| --- | --- | --- |

a)

sabiedrības interesēm saistībā ar

—

valsts drošību,

| — | aizsardzību un militāro jomu, |
| --- | --- |

—

aizsardzību un militāro jomu,

| — | starptautiskajām attiecībām, |
| --- | --- |

—

starptautiskajām attiecībām,

| — | Kopienas vai kādas dalībvalsts finanšu, monetāro vai ekonomikas politiku; |
| --- | --- |

—

Kopienas vai kādas dalībvalsts finanšu, monetāro vai ekonomikas politiku;

| b) | personu privātajai dzīvei un neaizskaramībai, jo īpaši saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par personas datu aizsardzību. |
| --- | --- |

b)

personu privātajai dzīvei un neaizskaramībai, jo īpaši saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem par personas datu aizsardzību.

2.   Iestādes var atteikt piekļuvi dokumentam, ja iepazīšanās ar to var kaitēt

| — | fiziskas vai juridiskas personas komerciālo interešu, to skaitā intelektuālā īpašuma, aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

fiziskas vai juridiskas personas komerciālo interešu, to skaitā intelektuālā īpašuma, aizsardzībai,

| — | tiesvedības un juridisku konsultāciju aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

tiesvedības un juridisku konsultāciju aizsardzībai,

| — | pārbaužu, izmeklēšanas un revīziju mērķiem. |
| --- | --- |

—

pārbaužu, izmeklēšanas un revīziju mērķiem.

ja vien iepazīšanās ar to nav saistīta ar sevišķām sabiedrības interesēm.

3.   Var atteikt piekļuvi dokumentam, ko iestāde izdevusi iekšējām vajadzībām, vai iestādes saņemtam dokumentam, kurš skar jautājumu, par ko tā nav pieņēmusi lēmumu, ja iepazīšanās ar šo dokumentu var nopietni kaitēt lēmumu pieņemšanai iestādē, ja vien iepazīšanās ar to nav saistīta ar sevišķām sabiedrības interesēm.

Var atteikt piekļuvi dokumentam, kas satur viedokļu izklāstu iekšējām vajadzībām sakarā ar apspriedēm un iepriekšējām pārrunām attiecīgās iestādes iekšienē, pat tad, ja lēmums jau ir pieņemts, ja iepazīšanās ar šo dokumentu var nopietni kaitēt lēmumu pieņemšanai iestādē, ja vien iepazīšanās ar to nav saistīta ar sevišķām sabiedrības interesēm.

4.   Kas attiecas uz trešo personu dokumentiem, iestāde apspriežas ar attiecīgo trešo personu ar mērķi noskaidrot, vai ir jāpiemēro 1. vai 2. punktā paredzētais izņēmums, ja nav skaidrības par to, vai šo dokumentu drīkst izsniegt vai ne.

5.   Dalībvalsts var lūgt iestādei atteikt piekļuvi dokumentam, kas ir izdots minētajā dalībvalstī, bez tās iepriekšējas piekrišanas.

6.   Ja izņēmumi attiecas tikai uz kādu pieprasītā dokumenta daļu, pārējās dokumenta daļas publisko.

7.   Izņēmumi, kas noteikti 1. līdz 3. punktā, ir spēkā tik ilgi, kamēr šāda aizsardzība ir pamatota, ņemot vērā dokumenta saturu. Izņēmumi var būt spēkā ne ilgāk kā 30 gadus. Ja dokumentiem ir piemērojami izņēmumi, kas skar privāto dzīvi vai komerciālās intereses, kā arī ja tie ir slepeni dokumenti, izņēmumus vajadzības gadījumā drīkst piemērot arī pēc šī termiņa.

5. Pants

Dokumenti dalībvalstīs

Ja dalībvalsts saņem lūgumu iepazīties ar tās rīcībā esošu dokumentu, ko sagatavojusi kāda iestāde, bet nav skaidrības par to, vai šo dokumentu drīkst izsniegt, dalībvalsts apspriežas ar attiecīgo iestādi, lai varētu pieņemt lēmumu, kas nekaitē šīs regulas mērķu sasniegšanai.

Dalībvalsts var arī pāradresēt šo lūgumu attiecīgajai iestādei.

6. Pants

Pieteikumi

1.   Pieteikumus saistībā ar piekļuvi dokumentam iesniedz rakstiski, arī elektroniski, vienā no EK līguma 314. pantā minētajām valodām; tiem ir jābūt skaidri formulētiem, lai iestāde varētu viegli atrast attiecīgo dokumentu. Pieteikuma iesniedzējam nav jānorāda tā iesniegšanas iemesli.

2.   Ja pieteikums nav pietiekami skaidri formulēts, iestāde lūdz iesniedzēju precizēt pieteikumu un turklāt sniedz viņam palīdzību, piemēram, paskaidrojot, kā ir izmantojami publiskie dokumentu reģistri.

3.   Ja pieteikums attiecas uz ļoti apjomīgu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu, attiecīgā iestāde var bez papildu formalitātēm apspriesties ar pieteikuma iesniedzēju, lai rastu pieņemamu risinājumu.

4.   Iestādes sniedz ziņas un palīdz pilsoņiem noskaidrot, kādā veidā un kur var iesniegt pieteikumus saistībā ar piekļuvi dokumentiem.

7. Pants

Sākotnējo pieteikumu izskatīšana

1.   Pieteikumus attiecībā uz pieeju dokumentiem izskata ātri. Pieteikuma iesniedzējam nosūta saņemšanas apstiprinājumu. Iestāde 15 darba dienu laikā pēc pieteikuma reģistrācijas dod atļauju piekļūt pieprasītajam dokumentam un šajā laikā nodrošina to saskaņā ar 10. pantu vai rakstiskā atbildē paskaidro pilnīgā vai daļējā atteikuma iemeslus, kā arī informē pieteikuma iesniedzēju par viņa tiesībām iesniegt atkārtotu pieteikumu saskaņā ar šī panta 2. punktu.

2.   Saņemot pilnīgu vai daļēju atteikumu, pieteikuma iesniedzējs 15 darba dienu laikā pēc iestādes atbildes saņemšanas var iesniegt atkārtotu pieteikumu ar lūgumu iestādei mainīt savu nostāju.

3.   Izņēmuma gadījumos, piemēram, ja pieteikums attiecas uz ļoti apjomīgu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu, 1. punktā paredzēto termiņu var pagarināt par 15 darba dienām, ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs ir iepriekš informēts un saņēmis sīkus paskaidrojumus.

4.   Nesaņemot iestādes atbildi paredzētajā laikā, pieteikuma iesniedzējam ir tiesības iesniegt atkārtotu pieteikumu.

8. Pants

Atkārtotu pieteikumu izskatīšana

1.   Atkārtotus pieteikumus izskata ātri. Iestāde 15 darba dienu laikā pēc tāda pieteikuma reģistrācijas dod atļauju piekļūt pieprasītajam dokumentam un šajā laika nodrošina to saskaņā ar 10. pantu vai rakstiskā atbildē paskaidro pilnīgā vai daļējā atteikuma iemeslus. Pilnīga vai daļēja atteikuma gadījumā iestāde, ievērojot nosacījumus, kas izklāstīti attiecīgi EK līguma 230. un 195. pantā, informē pieteikuma iesniedzēju par viņam pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, proti, tiesvedības uzsākšanu pret iestādi vai sūdzības iesniegšanu ombudam.

2.   Izņēmuma gadījumos, piemēram, ja pieteikums attiecas uz ļoti garu dokumentu vai ļoti lielu dokumentu skaitu, 1. punktā paredzēto termiņu var pagarināt par 15 darba dienām, ar nosacījumu, ka pieteikuma iesniedzējs ir iepriekš informēts un saņēmis sīkus paskaidrojumus.

3.   Ja iestāde nesniedz atbildi paredzētajā termiņā, uzskata, ka atbilde ir noraidoša, un pieteikuma iesniedzējam ir tiesības saskaņā ar attiecīgajiem EK līguma noteikumiem iesūdzēt iestādi tiesā un/vai iesniegt sūdzību ombudam.

9. Pants

Pieteikumu izskatīšana saistībā ar piekļuvi slepeniem dokumentiem

1.   Slepeni dokumenti ir dokumenti, kas izdoti iestādēs vai to dibinātās aģentūrās dalībvalstīs, trešās valstīs vai starptautiskās organizācijās, un kam piešķirts grifs “SEVIŠĶI SLEPENS”, “SLEPENS” vai “KONFIDENCIĀLS” saskaņā ar attiecīgās iestādes noteikumiem ar mērķi aizsargāt Eiropas Savienības vai dalībvalstu būtiskas intereses jomās, kuras norādītas 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā, proti, valsts drošību, aizsardzību un militārajiem jautājumiem.

2.   Saskaņā ar 7. un 8. pantā noteikto kārtību pieteikumus attiecībā uz piekļuvi slepeniem dokumentiem izskata tikai tās personas, kam ir tiesības iepazīties ar šiem dokumentiem. Šīs personas, neskarot 11. panta 2. punktu, arī nosaka, kādas norādes par slepeniem dokumentiem var iekļaut publiskajā reģistrā.

3.   Slepenus dokumentus iekļauj reģistrā vai izsniedz tikai ar attiecīgā dokumenta autora piekrišanu.

4.   Iestāde, kas pieņem lēmumu atteikt piekļuvi slepenam dokumentam, paskaidro sava lēmuma iemeslus tā, lai tas nekaitētu 4. pantā minētajām interesēm.

5.   Dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka, izskatot pieteikumus saistībā ar piekļuvi slepeniem dokumentiem, tiek ievēroti šajā pantā un 4. pantā minētie principi.

6.   Iestāžu noteikumus par slepeniem dokumentiem publisko.

7.   Komisija un Padome informē Eiropas Parlamentu par slepeniem dokumentiem saskaņā ar vienošanos, kas panākta starp iestādēm.

10. Pants

Pieeja dokumentiem pēc pieteikuma izskatīšanas

1.   Pieteikuma iesniedzējs, iegūstot piekļuvi dokumentiem, pēc paša vēlēšanās iepazīstas ar tiem uz vietas vai saņem to kopiju, arī elektronisku kopiju, ja tāda ir pieejama. Kopiju izgatavošanas un pārsūtīšanas izdevumus var likt apmaksāt pieteikuma iesniedzējam. Šī maksa nedrīkst pārsniegt kopiju izgatavošanas un pārsūtīšanas faktiskās izmaksas. Iepazīšanās uz vietas, kopiju izgatavošana līdz 20 A4 lappusēm un tieša piekļuve dokumentam elektroniskā formā vai izmantojot reģistru ir bez maksas.

2.   Ja attiecīgā iestāde jau agrāk ir izsniegusi dokumentu un tas ir viegli pieejams pieteikuma iesniedzējam, iestāde var izpildīt savu pienākumu nodrošināt piekļuvi dokumentiem, paziņojot pieteikuma iesniedzējam, kā var iegūt pieprasīto dokumentu.

3.   Dokumentus nodrošina tādā redakcijā un veidā, kādā tas ir (arī elektroniski vai citā veidā, piemēram, Braila rakstā, palielinātā rakstā vai ierakstā), pilnībā ievērojot pieteikuma iesniedzēja vēlēšanos.

11. Pants

Reģistri

1.   Īstenojot pilsoņu tiesības saskaņā ar šo regulu, ikviena iestāde nodrošina publisku piekļuvi dokumentu reģistram. Piekļuve reģistram ir jānodrošina elektroniski. Uzziņas par dokumentiem reģistrā iekļauj nekavējoties.

2.   Katram dokumentam reģistrā piešķir uzskaites numuru (arī vairāku iestāžu uzskaites numuru, ja tāds ir), norāda dokumenta priekšmetu un/vai pievieno tam īsu satura izklāstu, kā arī norāda dienu, kad tas ir saņemts un iekļauts reģistrā. Uzziņas sagatavo, nemazinot 4. pantā minēto interešu aizsardzību.

3.   Iestādes nekavējoties veic pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai izveidotu reģistru, kam jāsāk darboties ne vēlāk kā 2002. gada 3. jūnijā.

12. Pants

Tieša piekļuve dokumentiem elektroniskā veidā vai ar reģistra palīdzību

1.   Iestādes, ciktāl iespējams, nodrošina dokumentu publiskumu elektroniskā veidā vai izmantojot reģistru saskaņā ar attiecīgās iestādes noteikumiem.

2.   Saskaņā ar 4. un 9. pantu tieši pieejamiem jo īpaši ir jābūt likumdošanas dokumentiem, tas ir, dokumentiem, kas izdoti vai saņemti tādu tiesību aktu pieņemšanas procedūras laikā, kas dalībvalstīs vai dalībvalstīm ir juridiski saistoši.

3.   Ja iespējams, tieši pieejamiem ir jābūt pārējiem dokumentiem, īpaši dokumentiem, kas skar politikas vai stratēģijas izstrādāšanu.

4.   Ja dokuments nav tieši pieejams reģistrā, tajā, ciktāl iespējams, norāda dokumenta atrašanās vietu.

13. Pants

Publicēšana “Oficiālajā Vēstnesī”

1.   Papildus tiesību aktiem, kas minēti EK līguma 254. panta 1. un 2 punktā un Euratom līguma 163. panta pirmajā daļā, ievērojot šīs regulas 4. un 9. pantu, “Oficiālajā Vēstnesī” publicē:

| a) | Komisijas priekšlikumus; |
| --- | --- |

a)

Komisijas priekšlikumus;

| b) | kopējās nostājas, ko pieņēmusi Padome saskaņā ar EK līguma 251. un 252. pantā minēto procedūru, un to pamatojumu, kā arī Eiropas Parlamenta nostāju šajās norisēs; |
| --- | --- |

b)

kopējās nostājas, ko pieņēmusi Padome saskaņā ar EK līguma 251. un 252. pantā minēto procedūru, un to pamatojumu, kā arī Eiropas Parlamenta nostāju šajās norisēs;

| c) | pamatlēmumus un lēmumus, kas minēti ES līguma 34. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

c)

pamatlēmumus un lēmumus, kas minēti ES līguma 34. panta 2. punktā;

| d) | konvencijas, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar ES līguma 34. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

d)

konvencijas, ko Padome izstrādājusi saskaņā ar ES līguma 34. panta 2. punktu;

| e) | savstarpējas konvencijas, ko dalībvalstis parakstījušas saskaņā ar EK līguma 293. pantu; |
| --- | --- |

e)

savstarpējas konvencijas, ko dalībvalstis parakstījušas saskaņā ar EK līguma 293. pantu;

| f) | starptautiskus nolīgumus, ko Kopiena noslēgusi saskaņā ar ES līguma 24. pantu. |
| --- | --- |

f)

starptautiskus nolīgumus, ko Kopiena noslēgusi saskaņā ar ES līguma 24. pantu.

2.   Ciktāl tas ir iespējams, “Oficiālajā Vēstnesī” publicē šādus dokumentus:

| a) | iniciatīvas, ko Padomei iesniegušas dalībvalstis, ievērojot EK līguma 67. panta 1. punktu vai ES līguma 34. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

iniciatīvas, ko Padomei iesniegušas dalībvalstis, ievērojot EK līguma 67. panta 1. punktu vai ES līguma 34. panta 2. punktu;

| b) | kopējās nostājas, kas minētas ES līguma 34. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

b)

kopējās nostājas, kas minētas ES līguma 34. panta 2. punktā;

| c) | direktīvas, izņemot tās, kas minētas EK līguma 254. panta 1. un 2. punktā, lēmumus, izņemot tos, kuri minēti EK līguma 254. panta 1. punktā, ieteikumus un atzinumus. |
| --- | --- |

c)

direktīvas, izņemot tās, kas minētas EK līguma 254. panta 1. un 2. punktā, lēmumus, izņemot tos, kuri minēti EK līguma 254. panta 1. punktā, ieteikumus un atzinumus.

3.   Ikviena iestāde savā reglamentā var noteikt, kādi dokumenti vēl ir publicējami “Oficiālajā Vēstnesī”.

14. Pants

Informēšana

1.   Ikviena iestāde veic vajadzīgos pasākumus, lai informētu sabiedrību par tiesībām, ko tai dod šī regula.

2.   Dalībvalstis sadarbojas ar iestādēm, sniedzot pilsoņiem informāciju.

15. Pants

Iestāžu administratīvā prakse

1.   Iestādes izstrādā labu administratīvo praksi, lai vienkāršotu šajā regulā garantēto tiesību izmantošanu saistībā ar piekļuvi dokumentiem.

2.   Iestādes izveido iestāžu komiteju, kas izvērtē labāko praksi, risina iespējamos strīdus un apspriež turpmākās attīstības iespējas dokumentu publiskuma jomā.

16. Pants

Dokumentu pavairošana

Šī regula neskar esošos autortiesību noteikumus, kas var ierobežot trešās personas tiesības pavairot vai izmantot izsniegtos dokumentus.

17. Pants

Ziņojumi

1.   Ikviena iestāde reizi gadā publicē ziņojumu par iepriekšējo gadu, kurā norāda, cik gadījumos tā atteikusi nodrošināt piekļuvi dokumentiem, šādu atteikumu iemeslus un to slepeno dokumentu skaitu, kuri nav iekļauti reģistrā.

2.   Komisija, vēlākais 2004. gada 31. janvārī, publicē ziņojumu par šīs regulas principu ievērošanu un sniedz ieteikumus, vajadzības gadījumā arī minot priekšlikumus šīs regulas pārskatīšanai un iestāžu veicamo pasākumu rīcības programmu.

18. Pants

Piemērošanas pasākumi

1.   Katra iestāde pielāgo savu reglamentu šīs regulas noteikumiem. Pielāgojumi stājas spēkā 2001. gada 3. decembrī.

2.   Sešos mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija pārbauda, vai Padomes 1983. gada 1. februāra Regula (EEK, Euratom) Nr. 354/83 par Eiropas Ekonomikas kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas vēsturisko arhīva materiālu nodošanu atklātībai (7) atbilst šīs regulas prasībām, lai, cik vien iespējams, nodrošinātu dokumentu saglabāšanu un arhivēšanu.

3.   Sešos mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija pārbauda esošo noteikumu atbilstību šīs regulas prasībām attiecībā uz piekļuvi dokumentiem.

19. Pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī”.

To piemēro no 2001. gada 3. decembra.

---

(1)  OV C 145, 31.05.2001, 43. lpp.

(2)  OV C 177 E, 27.06.2000, 70. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta 2001. gada 3. maija atzinums un Padomes 2001. gada 28. maija Lēmums.

(4)  OV L 340, 31.12.1993, 43. lpp. Lēmuma pēdējie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2000/527/EK (OV L 212, 23.08.2000, 9. lpp.).

(5)  OV L 46, 18.02.1994, 58. lpp. Lēmuma grozījumi izdarīti ar Lēmumu 96/567/EK, EOTK, Euratom (OV L 247, 28.09.1996, 45. lpp.).

(6)  OV L 263, 25.09.1997, 27. lpp.

(7)  OV L 43, 15.02.1983, 1 lpp.

---