# Az Európai Unió L 46/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 46 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. február 17. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 46

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. február 17.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 257/2005/EK, Euratom rendelete (2005. február 4.) az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részére 2004. július 1-jétől alkalmazandó súlyozás megállapításáról | 1 |
| | * | A Tanács 258/2005/EK rendelete (2005. február 14.) a 348/2000/EK rendelet által a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedések módosításáról | 7 |
| | | A Bizottság 259/2005/EK rendelete (2005. február 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 29 |
| | * | A Bizottság 260/2005/EK rendelete (2005. február 16.) a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gyorstesztek tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 31 |
| | * | A Bizottság 261/2005/EK rendelete (2005. február 16.) az Európai Unió legkülső régióiban a növényi termékek helyi termeléséhez nyújtott támogatás tekintetében az 1452/2001/EK, az 1453/2001/EK és az 1454/2001/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 43/2003/EK rendelet módosításáról | 34 |
| | | A Bizottság 262/2005/EK rendelete (2005. február 16.) az olívaolajra vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról | 36 |
| | | A Bizottság 263/2005/EK rendelete (2005. február 16.) a baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról | 38 |
| | | A Bizottság 264/2005/EK rendelete (2005. február 16.) a 2005. február 17-től alkalmazandó export-visszatérítések rögzítéséről a baromfihús-ágazatban | 40 |
| | * | A Bizottság 2005/11/EK irányelve (2005. február 16.) a gépjárművek és pótkocsijaik gumiabroncsairól és azok felszereléséről szóló 92/23/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról (
  1
  ) | 42 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 257/2005/EK, Euratom rendelete (2005. február 4.) az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részére 2004. július 1-jétől alkalmazandó súlyozás megállapításáról

1

*

A Tanács 258/2005/EK rendelete (2005. február 14.) a 348/2000/EK rendelet által a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedések módosításáról

7

A Bizottság 259/2005/EK rendelete (2005. február 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

29

*

A Bizottság 260/2005/EK rendelete (2005. február 16.) a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gyorstesztek tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

31

*

A Bizottság 261/2005/EK rendelete (2005. február 16.) az Európai Unió legkülső régióiban a növényi termékek helyi termeléséhez nyújtott támogatás tekintetében az 1452/2001/EK, az 1453/2001/EK és az 1454/2001/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 43/2003/EK rendelet módosításáról

34

A Bizottság 262/2005/EK rendelete (2005. február 16.) az olívaolajra vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról

36

A Bizottság 263/2005/EK rendelete (2005. február 16.) a baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról

38

A Bizottság 264/2005/EK rendelete (2005. február 16.) a 2005. február 17-től alkalmazandó export-visszatérítések rögzítéséről a baromfihús-ágazatban

40

*

A Bizottság 2005/11/EK irányelve (2005. február 16.) a gépjárművek és pótkocsijaik gumiabroncsairól és azok felszereléséről szóló 92/23/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról (
  1
  )

1

42

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | 2005/132/EK:A Bizottság határozata (2005. február 16.) a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes acélcsövek és ötvözetlen acélcsövek behozatalával kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2000/137/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről | 44 |
| | * | 2005/133/EK:A Bizottság határozata (2005. február 16.) a 258/2005/EK rendelet értelmében a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám kivetésének részleges felfüggesztéséről | 46 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

2005/132/EK:A Bizottság határozata (2005. február 16.) a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes acélcsövek és ötvözetlen acélcsövek behozatalával kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2000/137/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

44

*

2005/133/EK:A Bizottság határozata (2005. február 16.) a 258/2005/EK rendelet értelmében a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám kivetésének részleges felfüggesztéséről

46

| | | Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 2005/134/KKBP határozata (2004. december 20.) a Bolgár Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételének kereteit megállapító, az Európai Unió és a Bolgár Köztársaság közötti megállapodás megkötéséről | 49 |
| Megállapodás a Bolgár Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételének kereteit megállapító, az Európai Unió és a Bolgár Köztársaság közötti | 50 |

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

*

A Tanács 2005/134/KKBP határozata (2004. december 20.) a Bolgár Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételének kereteit megállapító, az Európai Unió és a Bolgár Köztársaság közötti megállapodás megkötéséről

49

Megállapodás a Bolgár Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételének kereteit megállapító, az Európai Unió és a Bolgár Köztársaság közötti

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 17.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/1

---

A TANÁCS 257/2005/EK, EURATOM
  RENDELETE

(2005. február 4.)

az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részére 2004. július 1-jétől alkalmazandó súlyozás megállapításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel as Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben (1) megállapított, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatára és az e Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekre és különösen annak X. melléklete 13. cikkének első bekezdésére,

tekintettel a 2003-as csatlakozási szerződésre és különösen annak 33. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság tervezetére,

mivel:

| (1) | Figyelembe kell venni a megélhetési költségek változását a Közösségen kívüli országokban, az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részére 2004. július 1-jei hatállyal alkalmazandó súlyozást annak megfelelően kell meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

Figyelembe kell venni a megélhetési költségek változását a Közösségen kívüli országokban, az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részére 2004. július 1-jei hatállyal alkalmazandó súlyozást annak megfelelően kell meghatározni.

| (2) | Azon súlyozás, amelyre tekintettel az 1785/2004/EK, Euratom rendelet (2) alapján kifizetések történtek, a díjazás visszamenőleges hatályú, felfelé vagy lefelé történő kiigazításához vezethet. |
| --- | --- |

(2)

Azon súlyozás, amelyre tekintettel az 1785/2004/EK, Euratom rendelet (2) alapján kifizetések történtek, a díjazás visszamenőleges hatályú, felfelé vagy lefelé történő kiigazításához vezethet.

| (3) | Abban az esetben, ha a díjazás az új súlyozás következtében emelkedik, rendelkezni kell a hátralék megfizetéséről. |
| --- | --- |

(3)

Abban az esetben, ha a díjazás az új súlyozás következtében emelkedik, rendelkezni kell a hátralék megfizetéséről.

| (4) | Abban az esetben, ha a díjazás az új súlyozás következtében csökken, rendelkezni kell a túlfizetett összegek behajtásáról a 2004. július 1-je és az e rendelet hatálybalépésének időpontja közötti időszak tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Abban az esetben, ha a díjazás az új súlyozás következtében csökken, rendelkezni kell a túlfizetett összegek behajtásáról a 2004. július 1-je és az e rendelet hatálybalépésének időpontja közötti időszak tekintetében.

| (5) | Az Európai Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak díjazására és nyugdíjára az Európai Közösségben alkalmazandó súlyozásra vonatkozó szabályokkal összhangban, rendelkezést kell hozni annak érdekében, hogy az ilyen behajtás legfeljebb az e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőző hat hónapos időszakra vonatkozzon, és következményei ne terjedjenek tovább az említett időpontot követő legfeljebb 12 hónapos időszakon, |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Közösségek tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak díjazására és nyugdíjára az Európai Közösségben alkalmazandó súlyozásra vonatkozó szabályokkal összhangban, rendelkezést kell hozni annak érdekében, hogy az ilyen behajtás legfeljebb az e rendelet hatálybalépésének időpontját megelőző hat hónapos időszakra vonatkozzon, és következményei ne terjedjenek tovább az említett időpontot követő legfeljebb 12 hónapos időszakon,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

2004. július 1-jétől kezdődő hatállyal, az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak, valamint a csatlakozást követően legfeljebb tizenöt hónapos időszakra a tíz új tagállamban tisztségben maradó tisztviselők egy részére az alkalmazási ország pénznemében fizetett díjazására a mellékletben megállapított súlyozást kell alkalmazni.

Az ilyen díjazás kiszámítását a pénzügyi szabályzat végrehajtási rendelkezéseinek megfelelően megállapított, az első bekezdésben szereplő időpontban érvényes átváltási árfolyamok alapján kell elvégezni.

2. cikk

(1)   Abban az esetben, ha a díjazás a mellékletben meghatározott súlyozás következtében emelkedik, az intézmények gondoskodnak a hátralék megfizetéséről.

(2)   Abban az esetben, ha a díjazás a mellékletben meghatározott súlyozás következtében csökken, az intézmények elvégzik a díjazás visszamenőleges hatályú lefelé történő kiigazítását a 2004. július 1-je és ezen rendelet hatálybalépésének időpontja közötti időszak tekintetében.

A túlfizetett összegek behajtásával járó visszamenőleges hatályú kiigazításokat az e rendelet hatálybalépését megelőző legfeljebb hat hónapos időszakra kell korlátozni. A behajtás ezen időponttól számítva legfeljebb 12 hónapig tarthat.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o. A legutóbb a 857/2004/EK, Euratom rendelettel (HL L 161., 2004.4.30., 11. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 317., 2004.10.16., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Szolgálati hely | Korrekciós szorzók 2004. július |
| --- | --- |
| Afganisztán (1) | 0,0 |
| Dél-Afrika | 69,2 |
| Albánia | 87,7 |
| Algéria | 83,4 |
| Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság | 73,5 |
| Angola | 111,4 |
| Szaúd-Arábia | 86,0 |
| Argentína | 58,0 |
| Örményország (1) | 0,0 |
| Ausztrália | 93,7 |
| Banglades | 53,0 |
| Barbados | 111,9 |
| Benin | 87,0 |
| Bolívia | 48,2 |
| Bosznia és Hercegovina | 72,2 |
| Botswana | 68,7 |
| Brazília | 55,1 |
| Bulgária | 74,0 |
| Burkina Faso | 82,0 |
| Burundi (1) | 0,0 |
| Kambodzsa | 64,3 |
| Kamerun | 97,9 |
| Kanada | 75,9 |
| Zöld-foki-szigetek | 74,0 |
| Chile | 69,5 |
| Kína | 74,5 |
| Ciprus | 100,1 |
| Ciszjordánia – Gázai övezet | 86,0 |
| Kolumbia | 57,5 |
| Kongó | 128,5 |
| Dél-Korea | 90,2 |
| Costa Rica | 68,7 |
| Elefántcsontpart | 108,1 |
| Horvátország | 99,0 |
| Kuba | 88,5 |
| Dzsibuti | 94,5 |
| Egyiptom | 45,6 |
| Salvador (1) | 0,0 |
| Ecuador | 68,1 |
| Eritrea | 39,0 |
| Észtország | 75,2 |
| Egyesült Államok (New York) | 103,5 |
| Egyesült Államok (Washington) | 99,5 |
| Etiópia | 68,1 |
| Gabon | 112,8 |
| Gambia | 36,8 |
| Grúzia | 88,2 |
| Ghána | 67,2 |
| Guatemala | 71,6 |
| Guinea | 76,6 |
| Bissau-Guinea | 137,0 |
| Guyana | 57,3 |
| Haiti | 101,4 |
| Honduras (1) | 0,0 |
| Hong Kong | 84,2 |
| Magyarország | 74,4 |
| Fidzsi-szigetek | 70,3 |
| Salamon-szigetek | 80,8 |
| India | 47,6 |
| Indonézia | 74,7 |
| Izrael | 88,5 |
| Jamaica | 82,7 |
| Japán (Naka) | 125,6 |
| Japán (Tokió) | 133,9 |
| Jordánia | 73,2 |
| Kazahsztán | 96,1 |
| Kenya | 72,5 |
| Kirgizisztán (1) | 0,0 |
| Laosz | 67,4 |
| Lesotho | 72,6 |
| Lettország | 72,4 |
| Libanon | 88,9 |
| Libéria (1) | 0,0 |
| Litvánia | 73,7 |
| Madagaszkár | 56,8 |
| Malajzia | 71,4 |
| Malawi | 72,4 |
| Mali | 89,0 |
| Málta | 97,5 |
| Marokkó | 82,7 |
| Mauritius | 73,2 |
| Mauritánia | 58,2 |
| Mexikó | 71,1 |
| Mozambik | 75,5 |
| Namíbia | 83,4 |
| Nepál | 65,3 |
| Nicaragua | 64,7 |
| Niger | 87,6 |
| Nigéria | 69,0 |
| Norvégia | 125,1 |
| Új-Kaledónia | 119,8 |
| Új-Zéland (1) | 0,0 |
| Uganda | 71,9 |
| Pakisztán | 50,1 |
| Pápua-Új-Guinea | 76,5 |
| Paraguay | 62,8 |
| Peru | 78,8 |
| Fülöp-szigetek | 47,2 |
| Lengyelország | 69,2 |
| Közép-afrikai Köztársaság | 109,3 |
| Kongói Demokratikus Köztársaság | 137,5 |
| Dominikai Köztársaság | 48,5 |
| Cseh Köztársaság | 80,9 |
| Románia | 49,8 |
| Oroszország | 102,5 |
| Ruanda | 77,6 |
| Szenegál | 78,7 |
| Szerbia és Montenegró | 61,8 |
| Sierra Leone | 70,4 |
| Szingapúr | 93,6 |
| Szlovákia | 84,9 |
| Szlovénia | 82,3 |
| Szomália (1) | 0,0 |
| Szudán | 38,6 |
| Srí Lanka | 53,6 |
| Svájc | 117,3 |
| Suriname | 53,1 |
| Szváziföld | 70,0 |
| Szíria | 64,3 |
| Tádzsikisztán (1) | 0,0 |
| Tajvan | 86,1 |
| Tanzánia | 57,9 |
| Csád | 114,2 |
| Thaiföld | 57,9 |
| Togo | 96,9 |
| Trinidad és Tobago | 69,3 |
| Tunézia | 73,8 |
| Törökország | 78,5 |
| Ukrajna | 92,0 |
| Uruguay | 58,5 |
| Vanuatu | 114,7 |
| Venezuela | 63,1 |
| Vietnam | 51,0 |
| Jemen (1) | 0,0 |
| Zambia | 47,1 |
| Zimbabwe | 51,9 |

Szolgálati hely

Korrekciós szorzók 2004. július

Afganisztán (1)

0,0

Dél-Afrika

69,2

Albánia

87,7

Algéria

83,4

Macedónia volt Jugoszláv Köztársaság

73,5

Angola

111,4

Szaúd-Arábia

86,0

Argentína

58,0

Örményország (1)

0,0

Ausztrália

93,7

Banglades

53,0

Barbados

111,9

Benin

87,0

Bolívia

48,2

Bosznia és Hercegovina

72,2

Botswana

68,7

Brazília

55,1

Bulgária

74,0

Burkina Faso

82,0

Burundi (1)

0,0

Kambodzsa

64,3

Kamerun

97,9

Kanada

75,9

Zöld-foki-szigetek

74,0

Chile

69,5

Kína

74,5

Ciprus

100,1

Ciszjordánia – Gázai övezet

86,0

Kolumbia

57,5

Kongó

128,5

Dél-Korea

90,2

Costa Rica

68,7

Elefántcsontpart

108,1

Horvátország

99,0

Kuba

88,5

Dzsibuti

94,5

Egyiptom

45,6

Salvador (1)

0,0

Ecuador

68,1

Eritrea

39,0

Észtország

75,2

Egyesült Államok (New York)

103,5

Egyesült Államok (Washington)

99,5

Etiópia

68,1

Gabon

112,8

Gambia

36,8

Grúzia

88,2

Ghána

67,2

Guatemala

71,6

Guinea

76,6

Bissau-Guinea

137,0

Guyana

57,3

Haiti

101,4

Honduras (1)

0,0

Hong Kong

84,2

Magyarország

74,4

Fidzsi-szigetek

70,3

Salamon-szigetek

80,8

India

47,6

Indonézia

74,7

Izrael

88,5

Jamaica

82,7

Japán (Naka)

125,6

Japán (Tokió)

133,9

Jordánia

73,2

Kazahsztán

96,1

Kenya

72,5

Kirgizisztán (1)

0,0

Laosz

67,4

Lesotho

72,6

Lettország

72,4

Libanon

88,9

Libéria (1)

0,0

Litvánia

73,7

Madagaszkár

56,8

Malajzia

71,4

Malawi

72,4

Mali

89,0

Málta

97,5

Marokkó

82,7

Mauritius

73,2

Mauritánia

58,2

Mexikó

71,1

Mozambik

75,5

Namíbia

83,4

Nepál

65,3

Nicaragua

64,7

Niger

87,6

Nigéria

69,0

Norvégia

125,1

Új-Kaledónia

119,8

Új-Zéland (1)

0,0

Uganda

71,9

Pakisztán

50,1

Pápua-Új-Guinea

76,5

Paraguay

62,8

Peru

78,8

Fülöp-szigetek

47,2

Lengyelország

69,2

Közép-afrikai Köztársaság

109,3

Kongói Demokratikus Köztársaság

137,5

Dominikai Köztársaság

48,5

Cseh Köztársaság

80,9

Románia

49,8

Oroszország

102,5

Ruanda

77,6

Szenegál

78,7

Szerbia és Montenegró

61,8

Sierra Leone

70,4

Szingapúr

93,6

Szlovákia

84,9

Szlovénia

82,3

Szomália (1)

0,0

Szudán

38,6

Srí Lanka

53,6

Svájc

117,3

Suriname

53,1

Szváziföld

70,0

Szíria

64,3

Tádzsikisztán (1)

0,0

Tajvan

86,1

Tanzánia

57,9

Csád

114,2

Thaiföld

57,9

Togo

96,9

Trinidad és Tobago

69,3

Tunézia

73,8

Törökország

78,5

Ukrajna

92,0

Uruguay

58,5

Vanuatu

114,7

Venezuela

63,1

Vietnam

51,0

Jemen (1)

0,0

Zambia

47,1

Zimbabwe

51,9

---

(1)  Nem áll rendelkezésre adat.

---

| 17.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/7 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/7

---

A TANÁCS 258/2005/EK RENDELETE

(2005. február 14.)

a 348/2000/EK rendelet által a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozóan bevezetett dömpingellenes intézkedések módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az „alaprendelet”) és különösen annak 11. cikke (3) és 11. cikke (7) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Előző vizsgálat és jelenlegi intézkedések

| (1) | A Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó, jelenleg hatályos intézkedések a 348/2000/EK tanácsi rendelettel (2) kivetett végleges dömpingellenes vám és egy horvát exportőrtől a 2000/137/EK bizottsági határozattal (3) elfogadott kötelezettségvállalás. A Horvátországból származó behozatalra 23 %-os, az Ukrajnából származóra pedig 38,5 %-os vámtétel vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó, jelenleg hatályos intézkedések a 348/2000/EK tanácsi rendelettel (2) kivetett végleges dömpingellenes vám és egy horvát exportőrtől a 2000/137/EK bizottsági határozattal (3) elfogadott kötelezettségvállalás. A Horvátországból származó behozatalra 23 %-os, az Ukrajnából származóra pedig 38,5 %-os vámtétel vonatkozik.

2.   Felülvizsgálat megindítása

| (2) | A Bizottság 2002. november 23-án az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett, felülvizsgálat megindításáról szóló értesítéssel (4) bejelentette a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatát, és vizsgálatot kezdett. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2002. november 23-án az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett, felülvizsgálat megindításáról szóló értesítéssel (4) bejelentette a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések időközi felülvizsgálatát, és vizsgálatot kezdett.

| (3) | A vizsgálat az Európai Unió varratmentes acélcsövek gyártásával foglalkozó iparágának védelmi bizottsága által a közösségi össztermelés több mint 75 %-át képviselő termelők nevében benyújtott kérelem alapján kezdődött meg. |
| --- | --- |

(3)

A vizsgálat az Európai Unió varratmentes acélcsövek gyártásával foglalkozó iparágának védelmi bizottsága által a közösségi össztermelés több mint 75 %-át képviselő termelők nevében benyújtott kérelem alapján kezdődött meg.

| (4) | Meg kell jegyezni, hogy ugyanazon a napon, 2002. november 23-án, egy másik felülvizsgálat kezdődött meg ugyanazon termék, azaz egyes Lengyelországból, Oroszországból, a Cseh Köztársaságból, Romániából és a Szlovák Köztársaságból származó varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó hatályos intézkedésekkel kapcsolatban (5). A Lengyelországgal, a Cseh Köztársasággal és a Szlovák Köztársasággal szembeni intézkedések az Európai Unió 2004. május 1-jei bővítésének következtében hatályukat vesztették. Az 1322/2004/EK rendelet (6) nyomán az Oroszországból és Romániából származó egyes varratmentes csövek behozatalára vonatkozó jelenlegi intézkedéseket 2004. július 21-től átmenetileg nem alkalmazzák. Az ezen intézkedésekkel kapcsolatos felülvizsgálat még tart. |
| --- | --- |

(4)

Meg kell jegyezni, hogy ugyanazon a napon, 2002. november 23-án, egy másik felülvizsgálat kezdődött meg ugyanazon termék, azaz egyes Lengyelországból, Oroszországból, a Cseh Köztársaságból, Romániából és a Szlovák Köztársaságból származó varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek behozatalára vonatkozó hatályos intézkedésekkel kapcsolatban (5). A Lengyelországgal, a Cseh Köztársasággal és a Szlovák Köztársasággal szembeni intézkedések az Európai Unió 2004. május 1-jei bővítésének következtében hatályukat vesztették. Az 1322/2004/EK rendelet (6) nyomán az Oroszországból és Romániából származó egyes varratmentes csövek behozatalára vonatkozó jelenlegi intézkedéseket 2004. július 21-től átmenetileg nem alkalmazzák. Az ezen intézkedésekkel kapcsolatos felülvizsgálat még tart.

3.   Az eljárásban érintett felek

| (5) | A Bizottság hivatalosan értesítette a horvát és ukrán exportáló termelőket, az ismerten érintett közösségi termelőket, importőröket, beszállítókat és felhasználókat, valamint az ismerten érintett felhasználói szövetségeket, illetve Horvátország és Ukrajna hatóságait a vizsgálat megkezdéséről. Az érdekelt feleknek a felülvizsgálat megkezdéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül lehetőséget biztosítottak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság hivatalosan értesítette a horvát és ukrán exportáló termelőket, az ismerten érintett közösségi termelőket, importőröket, beszállítókat és felhasználókat, valamint az ismerten érintett felhasználói szövetségeket, illetve Horvátország és Ukrajna hatóságait a vizsgálat megkezdéséről. Az érdekelt feleknek a felülvizsgálat megkezdéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül lehetőséget biztosítottak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek.

| (6) | A Bizottság kérdőívet küldött minden ismerten érintett félnek, valamint valamennyi, a felülvizsgálat megkezdéséről szóló értesítésben kitűzött határidő lejárta előtt jelentkező vállalatnak. A kérdőívre öt közösségi termelő, egy importőr, egy horvát exportáló termelő, három ukrán exportáló termelő és az ukrán termelőkkel kapcsolatban álló három kereskedő adott választ. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság kérdőívet küldött minden ismerten érintett félnek, valamint valamennyi, a felülvizsgálat megkezdéséről szóló értesítésben kitűzött határidő lejárta előtt jelentkező vállalatnak. A kérdőívre öt közösségi termelő, egy importőr, egy horvát exportáló termelő, három ukrán exportáló termelő és az ukrán termelőkkel kapcsolatban álló három kereskedő adott választ.

| (7) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping és az abból eredő kár ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt, és ellenőrző látogatást tett a következő vállalatok telephelyein:






  a) | közösségi termelők






  — | Dalmine Spa, Olaszország |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping és az abból eredő kár ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt, és ellenőrző látogatást tett a következő vállalatok telephelyein:

a)

közösségi termelők

—

Dalmine Spa, Olaszország

| — | Productos Tubulares S.A., Spanyolország |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares S.A., Spanyolország

| — | Tubos Reunidos S.A., Spanyolország |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos S.A., Spanyolország

| — | Vallourec & Mannesmann, Németország |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Németország

| — | Vallourec & Mannesmann, Franciaország |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann, Franciaország

| b) | független közösségi importőrök






  — | Comercial de Tubos S.A., Spanyolország |
| --- | --- | --- |

b)

független közösségi importőrök

—

Comercial de Tubos S.A., Spanyolország

| c) | horvát exportáló termelő






  — | Mechel Željezara Ltd., Sisak |
| --- | --- | --- |

c)

horvát exportáló termelő

—

Mechel Željezara Ltd., Sisak

| d) | ukrán exportáló termelő






  — | CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol |
| --- | --- | --- |

d)

ukrán exportáló termelő

—

CJSC Nikopolsky seamless tubes plant Nikotube, Nikopol

| — | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

| — | OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk

| e) | kapcsolatban álló ukrán kereskedők






  — | Time Ltd, Dnipropetrovsk |
| --- | --- | --- |

e)

kapcsolatban álló ukrán kereskedők

—

Time Ltd, Dnipropetrovsk

| — | SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk |
| --- | --- |

—

SGIP Interpipe, Dnipropetrovsk

| f) | kapcsolatban álló svájci kereskedő






  — | SEPCO, Lugano. |
| --- | --- | --- |

f)

kapcsolatban álló svájci kereskedő

—

SEPCO, Lugano.

4.   Vizsgálati időszak

| (8) | A dömpinggel és a kárral kapcsolatos vizsgálat a 2001. október 1. és 2002. szeptember 30. közötti időszakra („vizsgálati időszak” vagy „VI”) terjedt ki. A kármegállapítással kapcsolatos trendek vizsgálata az 1999. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot („érintett időszak”) ölelte fel. |
| --- | --- |

(8)

A dömpinggel és a kárral kapcsolatos vizsgálat a 2001. október 1. és 2002. szeptember 30. közötti időszakra („vizsgálati időszak” vagy „VI”) terjedt ki. A kármegállapítással kapcsolatos trendek vizsgálata az 1999. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot („érintett időszak”) ölelte fel.

5.   Érintett termék és hasonló termék

5.1.   Érintett termék

| (9) | A felülvizsgálat alá tartozó termékek a következők:






  a) | varratmentes cső vasból vagy ötvözetlen acélból olaj és gáz szállítására szolgáló csővezetékhez, legfeljebb 406,4 mm külső átmérővel; |
| --- | --- | --- |

(9)

A felülvizsgálat alá tartozó termékek a következők:

a)

varratmentes cső vasból vagy ötvözetlen acélból olaj és gáz szállítására szolgáló csővezetékhez, legfeljebb 406,4 mm külső átmérővel;

| b) | kör keresztmetszetű varratmentes cső vasból vagy ötvözetlen acélból, hidegen húzva vagy hidegen hengerelve, a precíziós cső kivételével; |
| --- | --- |

b)

kör keresztmetszetű varratmentes cső vasból vagy ötvözetlen acélból, hidegen húzva vagy hidegen hengerelve, a precíziós cső kivételével;

| c) | más, kör keresztmetszetű cső vasból vagy ötvözetlen acélból, a menetes vagy menettel ellátható kivételével, amelynek külső átmérője nem haladja meg a 406,4 mm-t, amely Horvátországból és Ukrajnából származik („érintett termék”), az ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 és 7304 39 93 KN-kód alá tartozik. |
| --- | --- |

c)

más, kör keresztmetszetű cső vasból vagy ötvözetlen acélból, a menetes vagy menettel ellátható kivételével, amelynek külső átmérője nem haladja meg a 406,4 mm-t, amely Horvátországból és Ukrajnából származik („érintett termék”), az ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 és 7304 39 93 KN-kód alá tartozik.

| (10) | A vizsgálat kimutatta, hogy valamennyi említett kategória kellően egyező volt ahhoz, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan egyetlen terméket alkosson. Ezért és a jelenlegi dömpingellenes vizsgálat céljából az érintett termék valamennyi típusa egy terméknek tekintendő. |
| --- | --- |

(10)

A vizsgálat kimutatta, hogy valamennyi említett kategória kellően egyező volt ahhoz, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan egyetlen terméket alkosson. Ezért és a jelenlegi dömpingellenes vizsgálat céljából az érintett termék valamennyi típusa egy terméknek tekintendő.

5.2.   Hasonló termék

| (11) | Az előző vizsgálathoz hasonlóan nem találtak különbséget az érintett termék és Horvátország hazai piacán gyártott és értékesített varratmentes csövek között. |
| --- | --- |

(11)

Az előző vizsgálathoz hasonlóan nem találtak különbséget az érintett termék és Horvátország hazai piacán gyártott és értékesített varratmentes csövek között.

| (12) | Nem találtak különbséget az érintett termék és a közösségi termelők által gyártott és a közösségi piacon értékesített varratmentes csövek között sem. Mindkettő ugyanazokkal a fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik és ugyanazokra a célokra használható. Ezenkívül mindkettő megfelel az ipari (például a DIN, API vagy ASTM) szabványoknak. Ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintendők. |
| --- | --- |

(12)

Nem találtak különbséget az érintett termék és a közösségi termelők által gyártott és a közösségi piacon értékesített varratmentes csövek között sem. Mindkettő ugyanazokkal a fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik és ugyanazokra a célokra használható. Ezenkívül mindkettő megfelel az ipari (például a DIN, API vagy ASTM) szabványoknak. Ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek tekintendők.

B.   DÖMPING

1.   Horvátország

1.1.   Együttműködés

| (13) | Horvátország esetében egyetlen exportáló termelő, a Mechel Željezara Ltd., végezte az érintett terméknek a Közösségbe történő kivitelét. A Mechel Željezara Ltd. annak a vállalkozásnak az új neve, amely Željezara Sisak d.d. néven működött együtt az eredeti vizsgálatban, és amely a jelenlegi intézkedések bevezetése óta egymást követő tulajdonosváltások miatt kétszer változtatott hivatalosan nevet (7). |
| --- | --- |

(13)

Horvátország esetében egyetlen exportáló termelő, a Mechel Željezara Ltd., végezte az érintett terméknek a Közösségbe történő kivitelét. A Mechel Željezara Ltd. annak a vállalkozásnak az új neve, amely Željezara Sisak d.d. néven működött együtt az eredeti vizsgálatban, és amely a jelenlegi intézkedések bevezetése óta egymást követő tulajdonosváltások miatt kétszer változtatott hivatalosan nevet (7).

| (14) | Az eredeti vizsgálat során még a korábbi nevén kötelezettségvállalást fogadtak el a Mechel Željezara Ltd.-től (8). Mivel a vizsgálatot az intézkedések mértékének és formájának felülvizsgálata céljából kezdték meg, a felülvizsgálat a kötelezettségvállalásra is kiterjedt (lásd az alábbi (135)–(137) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(14)

Az eredeti vizsgálat során még a korábbi nevén kötelezettségvállalást fogadtak el a Mechel Željezara Ltd.-től (8). Mivel a vizsgálatot az intézkedések mértékének és formájának felülvizsgálata céljából kezdték meg, a felülvizsgálat a kötelezettségvállalásra is kiterjedt (lásd az alábbi (135)–(137) preambulumbekezdést).

1.2.   Rendes érték

| (15) | Először megállapították, hogy a Mechel Željezara Ltd. esetében az érintett termék belföldi összértékesítése reprezentatív volt-e a Közösségbe történő teljes exportértékesítéshez viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha a belföldi összértékesítés volumene a Közösségbe történő teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át elérte. |
| --- | --- |

(15)

Először megállapították, hogy a Mechel Željezara Ltd. esetében az érintett termék belföldi összértékesítése reprezentatív volt-e a Közösségbe történő teljes exportértékesítéshez viszonyítva. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha a belföldi összértékesítés volumene a Közösségbe történő teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át elérte.

| (16) | Ezt követően a terméktípusoknak a KN-kódok – amelyek alá a termék tartozik – szerinti meghatározása segítségével megvizsgálták, hogy az egyes terméktípusok belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a típus belföldi összértékesítésének volumene a VI során a Közösségbe exportált összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át képviselte. Megállapították, hogy a vállalkozás által a Közösségbe történő kivitel céljából értékesített valamennyi terméktípus esetében reprezentatív volt a belföldi értékesítés. |
| --- | --- |

(16)

Ezt követően a terméktípusoknak a KN-kódok – amelyek alá a termék tartozik – szerinti meghatározása segítségével megvizsgálták, hogy az egyes terméktípusok belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a típus belföldi összértékesítésének volumene a VI során a Közösségbe exportált összehasonlítható terméktípus teljes értékesítési volumenének legalább 5 %-át képviselte. Megállapították, hogy a vállalkozás által a Közösségbe történő kivitel céljából értékesített valamennyi terméktípus esetében reprezentatív volt a belföldi értékesítés.

| (17) | Azt is megvizsgálták, hogy az egyes terméktípusok belföldi értékesítései a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e, amihez megállapították az adott típus független vásárlók részére történt nyereséges értékesítésének arányát. Olyan esetekben, amikor egy bizonyos terméktípus az átlagköltséget elérő vagy meghaladó nettó értékesítési áron eladott értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítésének 80 %-át vagy annál nagyobb hányadát képviselte, és ahol az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az átlagköltséggel vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg, amelyet a típus a VI során történt összes belföldi értékesítései árainak súlyozott átlagában állapítottak meg, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e. Két terméktípus esetében ez volt a helyzet. |
| --- | --- |

(17)

Azt is megvizsgálták, hogy az egyes terméktípusok belföldi értékesítései a rendes kereskedelmi forgalomban történtek-e, amihez megállapították az adott típus független vásárlók részére történt nyereséges értékesítésének arányát. Olyan esetekben, amikor egy bizonyos terméktípus az átlagköltséget elérő vagy meghaladó nettó értékesítési áron eladott értékesítési volumene az adott típus teljes értékesítésének 80 %-át vagy annál nagyobb hányadát képviselte, és ahol az említett típus súlyozott átlagára megegyezett az átlagköltséggel vagy meghaladta azt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján állapították meg, amelyet a típus a VI során történt összes belföldi értékesítései árainak súlyozott átlagában állapítottak meg, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e. Két terméktípus esetében ez volt a helyzet.

| (18) | Olyan esetekben, amikor egy bizonyos terméktípus nyereséges értékesítéseinek volumene a terméktípus összes értékesítésének legfeljebb 80, de legalább 10 %-át képviselte, vagy ha az említett értékesítések súlyozott átlagára az átlagköltség alatt maradt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, kizárólag a típus nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagát véve. Egy terméktípus esetében ez volt a helyzet. |
| --- | --- |

(18)

Olyan esetekben, amikor egy bizonyos terméktípus nyereséges értékesítéseinek volumene a terméktípus összes értékesítésének legfeljebb 80, de legalább 10 %-át képviselte, vagy ha az említett értékesítések súlyozott átlagára az átlagköltség alatt maradt, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, kizárólag a típus nyereséges értékesítéseinek súlyozott átlagát véve. Egy terméktípus esetében ez volt a helyzet.

| (19) | A negyedik terméktípus esetében a belföldi értékesítési volumen kevesebb mint 10 %-a volt nyereséges a VI során. Ezért úgy tekintették, hogy az adott típust elégtelen mennyiségben értékesítették ahhoz, hogy a belföldi árak a rendes érték megállapításához megfelelő alapul szolgálhassanak, és így másik módszert kellett alkalmazni. Ebben az esetben az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számtanilag képzett rendes értéket alkalmazták. A rendes értéket az értékesítési, általános és igazgatási költségek (SGA-költségek) megfelelő összegének és egy reális haszonkulcsnak – amelyek alapjául az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően a hasonló terméknek a vizsgált exportáló termelő által rendes kereskedelmi forgalomban történő termelésével és értékesítésével kapcsolatos adatok szolgálnak – az exportált típus, adott esetben kiigazított, gyártási költségeihez való hozzáadásával számították ki. |
| --- | --- |

(19)

A negyedik terméktípus esetében a belföldi értékesítési volumen kevesebb mint 10 %-a volt nyereséges a VI során. Ezért úgy tekintették, hogy az adott típust elégtelen mennyiségben értékesítették ahhoz, hogy a belföldi árak a rendes érték megállapításához megfelelő alapul szolgálhassanak, és így másik módszert kellett alkalmazni. Ebben az esetben az alaprendelet 2. cikke (3) bekezdésének megfelelően számtanilag képzett rendes értéket alkalmazták. A rendes értéket az értékesítési, általános és igazgatási költségek (SGA-költségek) megfelelő összegének és egy reális haszonkulcsnak – amelyek alapjául az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdése első mondatának megfelelően a hasonló terméknek a vizsgált exportáló termelő által rendes kereskedelmi forgalomban történő termelésével és értékesítésével kapcsolatos adatok szolgálnak – az exportált típus, adott esetben kiigazított, gyártási költségeihez való hozzáadásával számították ki.

1.3.   Exportár

| (20) | A vizsgálat kimutatta, hogy a Mechel Željezara Ltd. export céljából kizárólag közvetlenül független közösségi vásárlók részére végzett értékesítést. |
| --- | --- |

(20)

A vizsgálat kimutatta, hogy a Mechel Željezara Ltd. export céljából kizárólag közvetlenül független közösségi vásárlók részére végzett értékesítést.

| (21) | Ezért az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termék első független közösségi vásárló részére történő értékesítése esetén ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(21)

Ezért az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően az érintett termék első független közösségi vásárló részére történő értékesítése esetén ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.

1.4.   Összehasonlítás

| (22) | A rendes értéket és az exportárat gyártelepi szinten hasonlították össze. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár korrekt összehasonlítása érdekében kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket. |
| --- | --- |

(22)

A rendes értéket és az exportárat gyártelepi szinten hasonlították össze. Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a rendes érték és az exportár korrekt összehasonlítása érdekében kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket.

| (23) | Ennek megfelelően a fuvarozási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a hitelköltségek és jutalékok eltéréseit – szükség esetén és amennyiben ellenőrzött bizonyítékokkal igazolták – figyelembe vették. |
| --- | --- |

(23)

Ennek megfelelően a fuvarozási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a hitelköltségek és jutalékok eltéréseit – szükség esetén és amennyiben ellenőrzött bizonyítékokkal igazolták – figyelembe vették.

1.5.   Dömpingkülönbözet

| (24) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az egyes terméktípusok rendes értékének kiigazított súlyozott átlagát az érintett termék mindes egyes megfelelő típusa exportárának kiigazított súlyozott átlagával hasonlították össze. |
| --- | --- |

(24)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően az egyes terméktípusok rendes értékének kiigazított súlyozott átlagát az érintett termék mindes egyes megfelelő típusa exportárának kiigazított súlyozott átlagával hasonlították össze.

| (25) | Az összehasonlítás a dömping fennállását igazolta. A vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözet a következő:






  Mechel Željezara Ltd. | 38,9 %. |
| --- | --- | --- |

(25)

Az összehasonlítás a dömping fennállását igazolta. A vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözet a következő:

Mechel Željezara Ltd.

38,9 %.

| (26) | E dömpingkülönbözet alacsonyabb az eredeti vizsgálat során megállapítottnál. Mivel az együttműködés nagymértékű volt (az érintett termék Horvátországból a Közösségbe történő valamennyi kivitele), a maradvány dömpingkülönbözetet a Mechel Željezara Ltd.-re vonatkozóan meghatározott szinten, azaz 38,9 %-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(26)

E dömpingkülönbözet alacsonyabb az eredeti vizsgálat során megállapítottnál. Mivel az együttműködés nagymértékű volt (az érintett termék Horvátországból a Közösségbe történő valamennyi kivitele), a maradvány dömpingkülönbözetet a Mechel Željezara Ltd.-re vonatkozóan meghatározott szinten, azaz 38,9 %-ban állapították meg.

2.   Ukrajna

2.1.   Piacgazdasági elbánás („PE”)

| (27) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján az Ukrajnából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésének megfelelően állapítják meg azon exportáló termelők esetében, akik bizonyítják, hogy teljesítik a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat, azaz hogy a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében a piacgazdaság feltételei érvényesülnek. |
| --- | --- |

(27)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján az Ukrajnából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésének megfelelően állapítják meg azon exportáló termelők esetében, akik bizonyítják, hogy teljesítik a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában megállapított kritériumokat, azaz hogy a hasonló termék gyártása és értékesítése tekintetében a piacgazdaság feltételei érvényesülnek.

| (28) | A PE-kritériumok rövid és kizárólag a hivatkozás megkönnyítésére szolgáló összegzése a következő:






  1. | az üzleti döntések és költségek követik a piac feltételeit, jelentős mértékű állami befolyás nélkül; |
| --- | --- | --- |

(28)

A PE-kritériumok rövid és kizárólag a hivatkozás megkönnyítésére szolgáló összegzése a következő:

1.

az üzleti döntések és költségek követik a piac feltételeit, jelentős mértékű állami befolyás nélkül;

| 2. | a társaságok egyetlen áttekinthető számviteli nyilvántartással rendelkeznek, amely esetében a nemzetközi számviteli standardokkal („IAS”) összhangban független ellenőrzést végeznek, és azt használják minden célra; |
| --- | --- |

2.

a társaságok egyetlen áttekinthető számviteli nyilvántartással rendelkeznek, amely esetében a nemzetközi számviteli standardokkal („IAS”) összhangban független ellenőrzést végeznek, és azt használják minden célra;

| 3. | az egykori, nem piacgazdasági rendszer torzító hatásai jelentős mértékben nem tetten érhetők; |
| --- | --- |

3.

az egykori, nem piacgazdasági rendszer torzító hatásai jelentős mértékben nem tetten érhetők;

| 4. | a csődre és a tulajdonviszonyokra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást garantálnak; |
| --- | --- |

4.

a csődre és a tulajdonviszonyokra vonatkozó jogszabályok jogbiztonságot és stabilitást garantálnak;

| 5. | a valutaváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

5.

a valutaváltás piaci árfolyamon történik.

| (29) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a vállalkozások két csoportja kérelmezte a PE-t:






  a) | a Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) termelő vállalkozás és a vele kapcsolatban álló ukrán kereskedő, a Time Ltd.; |
| --- | --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a vállalkozások két csoportja kérelmezte a PE-t:

a)

a Dnipropetrovsk Tube Works (DTW) termelő vállalkozás és a vele kapcsolatban álló ukrán kereskedő, a Time Ltd.;

| b) | az OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) és CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube”, kapcsolatban álló termelő vállalkozások és a velük kapcsolatban álló ukrán kereskedő, az SGIP Interpipe. |
| --- | --- |

b)

az OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) és CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube”, kapcsolatban álló termelő vállalkozások és a velük kapcsolatban álló ukrán kereskedő, az SGIP Interpipe.

| (30) | A kérelmeket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott öt kritérium alapján vizsgálták meg. |
| --- | --- |

(30)

A kérelmeket az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott öt kritérium alapján vizsgálták meg.

| (31) | Az első csoport esetében a termelő vállalkozás nyilvántartását megbízhatatlannak találták a súlyos pontatlanságok és az 1. IAS-ben említett számviteli szabályozási elvek helytelen alkalmazása miatt. Azt is megállapították, hogy a vállalkozás fizetésképtelen volt, és a vállalkozások azon kategóriájához tartozott, amely a csődtörvény rendelkezése alapján olyan különleges státussal rendelkezett, amely nem biztosít jogbiztonságot az ilyen vállalkozások működéséhez. Ezért megállapították, hogy a vállalkozások e csoportja nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második és negyedik kritériumát. |
| --- | --- |

(31)

Az első csoport esetében a termelő vállalkozás nyilvántartását megbízhatatlannak találták a súlyos pontatlanságok és az 1. IAS-ben említett számviteli szabályozási elvek helytelen alkalmazása miatt. Azt is megállapították, hogy a vállalkozás fizetésképtelen volt, és a vállalkozások azon kategóriájához tartozott, amely a csődtörvény rendelkezése alapján olyan különleges státussal rendelkezett, amely nem biztosít jogbiztonságot az ilyen vállalkozások működéséhez. Ezért megállapították, hogy a vállalkozások e csoportja nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második és negyedik kritériumát.

| (32) | A második csoport esetében megállapították, hogy egyik termelő vállalkozás sem rendelkezett egyetlen áttekinthető számviteli nyilvántartással, amely esetében a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban független ellenőrzést végeztek, és amelyet valamennyi célra használtak, mivel mindkét vállalkozás több számviteli nyilvántartással rendelkezett, amelyeket különböző célokra használtak. Ezenkívül megállapították, hogy az egykori nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzítások – például, hogy az állam nem biztosít kamatmentes hiteleket, illetve a jelentős összegű adósságelengedés és adótartozás – befolyásolták a költségszerkezetet és a csoport pénzügyi helyzetét. Ezért megállapították, hogy a vállalkozások e csoportja nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második és harmadik kritériumát. |
| --- | --- |

(32)

A második csoport esetében megállapították, hogy egyik termelő vállalkozás sem rendelkezett egyetlen áttekinthető számviteli nyilvántartással, amely esetében a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban független ellenőrzést végeztek, és amelyet valamennyi célra használtak, mivel mindkét vállalkozás több számviteli nyilvántartással rendelkezett, amelyeket különböző célokra használtak. Ezenkívül megállapították, hogy az egykori nem piacgazdasági rendszerből áthozott jelentős torzítások – például, hogy az állam nem biztosít kamatmentes hiteleket, illetve a jelentős összegű adósságelengedés és adótartozás – befolyásolták a költségszerkezetet és a csoport pénzügyi helyzetét. Ezért megállapították, hogy a vállalkozások e csoportja nem teljesítette az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második és harmadik kritériumát.

| (33) | A piacgazdasági elbánás elnyeréséhez egy vállalkozásnak vagy a vállalkozások csoportjának az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának mind az öt kritériumát teljesítenie kell, és mivel itt nem így történt, a vállalkozások egyik csoportja sem részesült PE-ben. |
| --- | --- |

(33)

A piacgazdasági elbánás elnyeréséhez egy vállalkozásnak vagy a vállalkozások csoportjának az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának mind az öt kritériumát teljesítenie kell, és mivel itt nem így történt, a vállalkozások egyik csoportja sem részesült PE-ben.

| (34) | A vállalkozások mindkét csoportja azt állította, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában említett három hónapos időszakon túl határozott a PE iránti kérelme vonatkozásában, és ezért e határozat nem érvényes. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Bizottság többször meghosszabbította a határidőt, mert az érintett ukrán exportáló termelőknek komoly nehézséget okozott, hogy a felülvizsgálatról szóló értesítésben megszabott határidőn belül kitöltsék a PE iránti kérelem formanyomtatványát. Azt is meg kell jegyezni, hogy a beérkezett, PE iránti kérelmek hiányosak voltak és számos esetben lényeges pontosításokra és kiegészítő információkra volt szükség, ami hátráltatta a vizsgálatot. Végül, az elemzés elvégzését meghosszabbította, hogy több kérdés, például a vállalkozások struktúrája és értékesítési csatornái, valamint a vállalkozások nyilvántartásaival kapcsolatos komoly problémák, rendkívül összetett volt. Ezek figyelembevételével lehetetlen volt, hogy a beérkezett, PE iránti kérelmekről a felülvizsgálat megindításától számított három hónapon belül határozat szülessen. |
| --- | --- |

(34)

A vállalkozások mindkét csoportja azt állította, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában említett három hónapos időszakon túl határozott a PE iránti kérelme vonatkozásában, és ezért e határozat nem érvényes. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Bizottság többször meghosszabbította a határidőt, mert az érintett ukrán exportáló termelőknek komoly nehézséget okozott, hogy a felülvizsgálatról szóló értesítésben megszabott határidőn belül kitöltsék a PE iránti kérelem formanyomtatványát. Azt is meg kell jegyezni, hogy a beérkezett, PE iránti kérelmek hiányosak voltak és számos esetben lényeges pontosításokra és kiegészítő információkra volt szükség, ami hátráltatta a vizsgálatot. Végül, az elemzés elvégzését meghosszabbította, hogy több kérdés, például a vállalkozások struktúrája és értékesítési csatornái, valamint a vállalkozások nyilvántartásaival kapcsolatos komoly problémák, rendkívül összetett volt. Ezek figyelembevételével lehetetlen volt, hogy a beérkezett, PE iránti kérelmekről a felülvizsgálat megindításától számított három hónapon belül határozat szülessen.

| (35) | Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az említett határidő be nem tartása nem jár nyilvánvaló jogi következményekkel, minden vállalkozás lehetőséget kapott, hogy észrevételeket tegyen. Ezenkívül megjegyzendő, hogy a vállalkozások fent említett csoportjai nem állították, hogy a PE-vel kapcsolatos határozathoz szükséges hosszabb időnek bármilyen negatív kihatása lett volna. |
| --- | --- |

(35)

Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az említett határidő be nem tartása nem jár nyilvánvaló jogi következményekkel, minden vállalkozás lehetőséget kapott, hogy észrevételeket tegyen. Ezenkívül megjegyzendő, hogy a vállalkozások fent említett csoportjai nem állították, hogy a PE-vel kapcsolatos határozathoz szükséges hosszabb időnek bármilyen negatív kihatása lett volna.

| (36) | A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy a három hónapos időszak elteltével is hozható érvényes határozat a PE-vel kapcsolatban, és ezért a vállalkozások érintett csoportjainak állításait elutasították. |
| --- | --- |

(36)

A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy a három hónapos időszak elteltével is hozható érvényes határozat a PE-vel kapcsolatban, és ezért a vállalkozások érintett csoportjainak állításait elutasították.

| (37) | A Bizottság megállapításait tovább kifogásolta a vállalkozások mindkét csoportja, de nem hoztak fel érveket a PE-vel kapcsolatos határozat módosítására. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság megállapításait tovább kifogásolta a vállalkozások mindkét csoportja, de nem hoztak fel érveket a PE-vel kapcsolatos határozat módosítására.

| (38) | A közösségi iparág lehetőséget kapott, hogy észrevételeket tegyen, és nem vonta kétségbe a fenti megállapításokat. |
| --- | --- |

(38)

A közösségi iparág lehetőséget kapott, hogy észrevételeket tegyen, és nem vonta kétségbe a fenti megállapításokat.

2.2.   Egyéni elbánás

| (39) | Az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján, amennyiben vám kivetésére kerül sor, a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontja alá tartozó országokra országos vámot állapítanak meg azon esetek kivételével, amikor a vállalkozások bizonyítani tudják, hogy exportáraikat és a kivitt mennyiségeket, valamint az értékesítés feltételeit szabadon határozzák meg, a valutaváltás piaci árfolyamon történik, továbbá az esetleges állami befolyás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását exportőrönként eltérő vámtétel kiszabása esetén. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése alapján, amennyiben vám kivetésére kerül sor, a 2. cikk (7) bekezdésének a) pontja alá tartozó országokra országos vámot állapítanak meg azon esetek kivételével, amikor a vállalkozások bizonyítani tudják, hogy exportáraikat és a kivitt mennyiségeket, valamint az értékesítés feltételeit szabadon határozzák meg, a valutaváltás piaci árfolyamon történik, továbbá az esetleges állami befolyás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását exportőrönként eltérő vámtétel kiszabása esetén.

| (40) | Ugyanaz az ukrán exportáló termelő, amelyik nem teljesítette a PE-kritériumokat, egy másik lehetőségként egyéni elbánás (EE) iránti kérelmet nyújtott be az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően. Ezért a Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet annak meghatározásához szükségesnek ítélt, hogy a vállalkozások két csoportja jogosult-e az EE-re. Megállapították, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeket a vállalkozások mindkét csoportja teljesítette, és ezért úgy tekintették, hogy a vállalkozások mindkét csoportja esetében indokolt az EE biztosítása. |
| --- | --- |

(40)

Ugyanaz az ukrán exportáló termelő, amelyik nem teljesítette a PE-kritériumokat, egy másik lehetőségként egyéni elbánás (EE) iránti kérelmet nyújtott be az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően. Ezért a Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet annak meghatározásához szükségesnek ítélt, hogy a vállalkozások két csoportja jogosult-e az EE-re. Megállapították, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeket a vállalkozások mindkét csoportja teljesítette, és ezért úgy tekintették, hogy a vállalkozások mindkét csoportja esetében indokolt az EE biztosítása.

2.3.   Analóg ország

| (41) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján a PE-ben nem részesülő exportáló termelők esetében a rendes értéket egy megfelelő analóg ország árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani az ukrán exportáló termelők által a Közösségbe exportáltakkal összehasonlítható termékekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján a PE-ben nem részesülő exportáló termelők esetében a rendes értéket egy megfelelő analóg ország árai vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani az ukrán exportáló termelők által a Közösségbe exportáltakkal összehasonlítható termékekre vonatkozóan.

| (42) | Az eredeti vizsgálat során Horvátország volt az analóg ország. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben ismét Horvátországot jelölték meg analóg országként abból a célból, hogy Ukrajnára vonatkozóan megállapítsák a rendes értéket. Mivel egyetlen érdekelt fél sem ellenezte ezt a választást, úgy határoztak, hogy e vizsgálatban is Horvátországot alkalmazzák analóg országként. |
| --- | --- |

(42)

Az eredeti vizsgálat során Horvátország volt az analóg ország. A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben ismét Horvátországot jelölték meg analóg országként abból a célból, hogy Ukrajnára vonatkozóan megállapítsák a rendes értéket. Mivel egyetlen érdekelt fél sem ellenezte ezt a választást, úgy határoztak, hogy e vizsgálatban is Horvátországot alkalmazzák analóg országként.

2.4.   Rendes érték

| (43) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az Ukrajnára vonatkozó rendes értéket az analóg ország egyedüli termelőjétől származó igazolt információk, azaz Horvátország hazai piacán az összehasonlítható terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árak, illetve Horvátországban az összehasonlítható terméktípusokra vonatkozóan számtanilag képzett érték alapján határozták meg. Az Ukrajnára vonatkozó rendes érték meghatározásakor a (15)–(19) preambulumbekezdésben leírttal megegyező módszert alkalmazták. |
| --- | --- |

(43)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján az Ukrajnára vonatkozó rendes értéket az analóg ország egyedüli termelőjétől származó igazolt információk, azaz Horvátország hazai piacán az összehasonlítható terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árak, illetve Horvátországban az összehasonlítható terméktípusokra vonatkozóan számtanilag képzett érték alapján határozták meg. Az Ukrajnára vonatkozó rendes érték meghatározásakor a (15)–(19) preambulumbekezdésben leírttal megegyező módszert alkalmazták.

| (44) | Megállapították, hogy a 7304 31 99 KN-kódnak (hidegen húzott vagy hidegen hengerelt csövek) megfelelő terméktípust nem gyártották Horvátországban. Összességében e típus kivitele csupán 6,2 %-át tette ki az érintett termék Ukrajnából a Közösségbe történő kivitelének. A vállalkozások egyik csoportjának esetében azonban e terméktípusnak a VI során a Közösségbe kivitt mennyisége az érintett terméknek a Közösségbe irányuló teljes kivitele körülbelül 40 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(44)

Megállapították, hogy a 7304 31 99 KN-kódnak (hidegen húzott vagy hidegen hengerelt csövek) megfelelő terméktípust nem gyártották Horvátországban. Összességében e típus kivitele csupán 6,2 %-át tette ki az érintett termék Ukrajnából a Közösségbe történő kivitelének. A vállalkozások egyik csoportjának esetében azonban e terméktípusnak a VI során a Közösségbe kivitt mennyisége az érintett terméknek a Közösségbe irányuló teljes kivitele körülbelül 40 %-át tette ki.

| (45) | A rendelkezésre álló adatok alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a vizsgálatban érintett többi terméktípus nem volt összehasonlítható e terméktípussal, és hogy az e terméktípusra vonatkozó rendes értéknek a többi terméktípusra vonatkozó rendes érték alapján történő kiszámításával nem nyerhető megbízható adat. Az is nyilvánvalóvá vált, hogy – a bonyolultabb gyártási eljárás miatt – e terméktípus rendes értéke lényegesen magasabb lesz, mint a többi terméktípus rendes értéke. Bár a hidegen húzott vagy hidegen hengerelt csövek exportára átlagosan magasabb volt, mint a többi terméktípus exportára, e terméktípus bevétele a számításokba minden valószínűség szerint magasabb dömpingkülönbözetet eredményezne. Alább, a (127) preambulumbekezdésben említettek szerint a kárkülönbözet lényegesen alacsonyabb, mint az e típus nélkül megállapított dömpingkülönbözet, és ezért ez szolgál alapul az intézkedések mértékének megállapításához. Ezt tekintetbe véve nem tartották szükségesnek, hogy ezzel a kérdéssel tovább foglalkozzanak. Ezért a 7304 31 99 KN-kódnak megfelelő terméktípust kizárták a számításokból. |
| --- | --- |

(45)

A rendelkezésre álló adatok alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a vizsgálatban érintett többi terméktípus nem volt összehasonlítható e terméktípussal, és hogy az e terméktípusra vonatkozó rendes értéknek a többi terméktípusra vonatkozó rendes érték alapján történő kiszámításával nem nyerhető megbízható adat. Az is nyilvánvalóvá vált, hogy – a bonyolultabb gyártási eljárás miatt – e terméktípus rendes értéke lényegesen magasabb lesz, mint a többi terméktípus rendes értéke. Bár a hidegen húzott vagy hidegen hengerelt csövek exportára átlagosan magasabb volt, mint a többi terméktípus exportára, e terméktípus bevétele a számításokba minden valószínűség szerint magasabb dömpingkülönbözetet eredményezne. Alább, a (127) preambulumbekezdésben említettek szerint a kárkülönbözet lényegesen alacsonyabb, mint az e típus nélkül megállapított dömpingkülönbözet, és ezért ez szolgál alapul az intézkedések mértékének megállapításához. Ezt tekintetbe véve nem tartották szükségesnek, hogy ezzel a kérdéssel tovább foglalkozzanak. Ezért a 7304 31 99 KN-kódnak megfelelő terméktípust kizárták a számításokból.

2.5.   Exportár

| (46) | Az ukrán vállalkozások mindkét csoportja harmadik országbeli, kapcsolatban álló kereskedelmi vállalkozáson keresztül végezte valamennyi exportértékesítését a Közösségbe. Ezért az exportárat, az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően, a kapcsolatban álló kereskedelmi vállalkozások által az első független közösségi vásárlók esetében alkalmazott viszonteladói árak alapján számították ki. |
| --- | --- |

(46)

Az ukrán vállalkozások mindkét csoportja harmadik országbeli, kapcsolatban álló kereskedelmi vállalkozáson keresztül végezte valamennyi exportértékesítését a Közösségbe. Ezért az exportárat, az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésének megfelelően, a kapcsolatban álló kereskedelmi vállalkozások által az első független közösségi vásárlók esetében alkalmazott viszonteladói árak alapján számították ki.

2.6.   Összehasonlítás

| (47) | A rendes érték és az exportár korrekt összehasonlítása érdekében kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát állítólag és bizonyítottan befolyásoló eltéréseket. Ezeket a kiigazításokat szükség esetén elvégezték az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a fuvarozási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a hitelköltségek és jutalékok tekintetében. Az exportár kiigazításait az exportáló országban történő belső szállítás, a biztosítási, rakodási és mellékköltségek tekintetében az analóg országban megállapított költségek alapján végezték el. |
| --- | --- |

(47)

A rendes érték és az exportár korrekt összehasonlítása érdekében kiigazítások formájában megfelelően figyelembe vették az árak összehasonlíthatóságát állítólag és bizonyítottan befolyásoló eltéréseket. Ezeket a kiigazításokat szükség esetén elvégezték az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően a fuvarozási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a hitelköltségek és jutalékok tekintetében. Az exportár kiigazításait az exportáló országban történő belső szállítás, a biztosítási, rakodási és mellékköltségek tekintetében az analóg országban megállapított költségek alapján végezték el.

| (48) | A rendes érték és az exportár összehasonlítását gyártelepi szinten végezték el. |
| --- | --- |

(48)

A rendes érték és az exportár összehasonlítását gyártelepi szinten végezték el.

2.7.   Dömpingkülönbözet

| (49) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint az analóg ország termelőjétől, a Mechel Željezara Ltd.-től származó, terméktípusonként megállapított, a rendes érték kiigazított súlyozott átlagát hasonlították össze a vállalatok esetében az érintett termék minden egyes megfelelő terméktípusa exportárának kiigazított súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdése szerint az analóg ország termelőjétől, a Mechel Željezara Ltd.-től származó, terméktípusonként megállapított, a rendes érték kiigazított súlyozott átlagát hasonlították össze a vállalatok esetében az érintett termék minden egyes megfelelő terméktípusa exportárának kiigazított súlyozott átlagával.

| (50) | Az összehasonlítás a dömping fennállását igazolta. A vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözet a következő:






  Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk | 91,0 % |
| --- | --- | --- |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk és CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube”, Nikopol | 97,3 %. |

(50)

Az összehasonlítás a dömping fennállását igazolta. A vámfizetés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett ideiglenes dömpingkülönbözet a következő:

Dnipropetrovsk Tube Works, Dnipropetrovsk

91,0 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant, Dnipropetrovsk és CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube”, Nikopol

97,3 %.

| (51) | Mivel az együttműködés nagymértékű volt (az érintett termék Ukrajnából a Közösségbe történő kivitelének több mint 80 %-a), a maradványkülönbözetet az együttműködő exportáló termelők, az OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) és a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube” esetében meghatározott szinten, azaz 97,3 %-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(51)

Mivel az együttműködés nagymértékű volt (az érintett termék Ukrajnából a Közösségbe történő kivitelének több mint 80 %-a), a maradványkülönbözetet az együttműködő exportáló termelők, az OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) és a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube” esetében meghatározott szinten, azaz 97,3 %-ban állapították meg.

C.   KÁR

1.   Előzetes megjegyzés

| (52) | A vizsgálat, ugyanúgy, mint a dömping esetében, annak megállapítására törekedett, hogy a közösségi iparág helyzetével kapcsolatos körülmények megváltoztak-e olyan mértékben, hogy az az eredeti vizsgálat során levonttól eltérő következtetést indokolna. |
| --- | --- |

(52)

A vizsgálat, ugyanúgy, mint a dömping esetében, annak megállapítására törekedett, hogy a közösségi iparág helyzetével kapcsolatos körülmények megváltoztak-e olyan mértékben, hogy az az eredeti vizsgálat során levonttól eltérő következtetést indokolna.

2.   Közösségi termelés

| (53) | Az eredeti vizsgálat során a közösségi iparágat tíz termelő alkotta. |
| --- | --- |

(53)

Az eredeti vizsgálat során a közösségi iparágat tíz termelő alkotta.

| (54) | A jelenlegi felülvizsgálat során megállapították, hogy varratmentes csövek gyártását a következő termelők végezték:






  — | hat panaszos közösségi termelő, közülük öt teljes mértékben együttműködött a Bizottsággal a vizsgálat során, míg a hatodik, Pietra, Olaszország, támogatta az eljárást, de nem küldött vissza részletesen kitöltött kérdőívet, |
| --- | --- | --- |

(54)

A jelenlegi felülvizsgálat során megállapították, hogy varratmentes csövek gyártását a következő termelők végezték:

—

hat panaszos közösségi termelő, közülük öt teljes mértékben együttműködött a Bizottsággal a vizsgálat során, míg a hatodik, Pietra, Olaszország, támogatta az eljárást, de nem küldött vissza részletesen kitöltött kérdőívet,

| — | hat másik termelő, egyik sem támogatta a közösségi iparágat, és nem működött együtt a Bizottsággal. |
| --- | --- |

—

hat másik termelő, egyik sem támogatta a közösségi iparágat, és nem működött együtt a Bizottsággal.

| (55) | Kérdőívet küldtek az említett hat másik termelőnek, de nem működtek együtt. Az Európai Bizottságnál nem jelentkezett az érintett termék más termelője. |
| --- | --- |

(55)

Kérdőívet küldtek az említett hat másik termelőnek, de nem működtek együtt. Az Európai Bizottságnál nem jelentkezett az érintett termék más termelője.

3.   A közösségi iparág meghatározása

| (56) | A vizsgálattal teljes mértékben együttműködő öt közösségi termelő termelése a vizsgálati időszak során 797 456 tonna volt. Ez a közösségi össztermelés több mint 70 %-át teszi ki, így e vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) és 5. cikkének (4) bekezdése szerinti közösségi iparágat. |
| --- | --- |

(56)

A vizsgálattal teljes mértékben együttműködő öt közösségi termelő termelése a vizsgálati időszak során 797 456 tonna volt. Ez a közösségi össztermelés több mint 70 %-át teszi ki, így e vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) és 5. cikkének (4) bekezdése szerinti közösségi iparágat.

4.   Közösségi fogyasztás

| (57) | Az ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 és 7304 39 93 KN-kód tekintetében a mennyiségekre és értékekre vonatkozó Eurostat-adatok szolgáltak az importadatok forrásául. A közösségi iparág adatai az öt együttműködő közösségi termelő által visszaküldött, ellenőrzött kérdőívekből származnak. |
| --- | --- |

(57)

Az ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 és 7304 39 93 KN-kód tekintetében a mennyiségekre és értékekre vonatkozó Eurostat-adatok szolgáltak az importadatok forrásául. A közösségi iparág adatai az öt együttműködő közösségi termelő által visszaküldött, ellenőrzött kérdőívekből származnak.

| (58) | A feltételezett közösségi fogyasztás, azaz a közösségi iparág értékesítései a közösségi piacon és más közösségi termelők közösségbeli értékesítései, valamint az összes harmadik országból származó behozatal, azt mutatja, hogy az érintett termék közösségi fogyasztása az 1999-i évi 1 104 619 tonnáról 2001-ben a legmagasabb értékre, 1 233 357 tonnára emelkedett. A fogyasztás a VI alatt 1 103 805 tonnára csökkent, ami valamivel kevesebb az 1999. évi fogyasztásnál. | 1999 | 2000 | 2001 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi fogyasztás (tonna) | 1 104 619 | 1 130 410 | 1 233 357 | 1 103 805 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 102 | 112 | 100 |

(58)

A feltételezett közösségi fogyasztás, azaz a közösségi iparág értékesítései a közösségi piacon és más közösségi termelők közösségbeli értékesítései, valamint az összes harmadik országból származó behozatal, azt mutatja, hogy az érintett termék közösségi fogyasztása az 1999-i évi 1 104 619 tonnáról 2001-ben a legmagasabb értékre, 1 233 357 tonnára emelkedett. A fogyasztás a VI alatt 1 103 805 tonnára csökkent, ami valamivel kevesebb az 1999. évi fogyasztásnál.

1999

2000

2001

VI

Közösségi fogyasztás (tonna)

1 104 619

1 130 410

1 233 357

1 103 805

Index 1999 = 100

100

102

112

100

5.   Az érintett országokból a Közösségbe történő behozatal

5.1.   Az érintett behozatalok hatásainak összesített értékelése

| (59) | Először is megvizsgálták, hogy a Horvátországból és Ukrajnából történő behozatalokat összesítve kell-e értékelni az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(59)

Először is megvizsgálták, hogy a Horvátországból és Ukrajnából történő behozatalokat összesítve kell-e értékelni az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésének megfelelően.

| (60) | Az érintett országokból történő behozatalok a mennyiség és a piaci részesedés szempontjából a következőképpen alakultak:









  Behozatali mennyiségek (tonna) | 1999 | 2000 | 2001 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna | 103 477 | 22 996 | 37 353 | 37 683 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 22 | 36 | 36 |
| Horvátország | 30 072 | 24 646 | 23 893 | 23 001 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 82 | 79 | 76 |
| Érintett országok összesen | 133 549 | 47 642 | 61 246 | 60 684 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 36 | 46 | 45 |

(60)

Az érintett országokból történő behozatalok a mennyiség és a piaci részesedés szempontjából a következőképpen alakultak:

Behozatali mennyiségek (tonna)

1999

2000

2001

VI

Ukrajna

103 477

22 996

37 353

37 683

Index 1999 = 100

100

22

36

36

Horvátország

30 072

24 646

23 893

23 001

Index 1999 = 100

100

82

79

76

Érintett országok összesen

133 549

47 642

61 246

60 684

Index 1999 = 100

100

36

46

45

| A behozatal piaci részesedése | 1999 | 2000 | 2001 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna | 9,4 % | 2,0 % | 3,0 % | 3,4 % |
| Horvátország | 2,7 % | 2,2 % | 1,9 % | 2,1 % |
| Érintett országok összesen | 12,1 % | 4,2 % | 5,0 % | 5,5 % |
| Más országokból származó behozatal | 24,1 % | 27,5 % | 31,2 % | 29,9 % |

A behozatal piaci részesedése

1999

2000

2001

VI

Ukrajna

9,4 %

2,0 %

3,0 %

3,4 %

Horvátország

2,7 %

2,2 %

1,9 %

2,1 %

Érintett országok összesen

12,1 %

4,2 %

5,0 %

5,5 %

Más országokból származó behozatal

24,1 %

27,5 %

31,2 %

29,9 %

| (61) | Megállapították, hogy az egyes érintett országokból történő behozatallal kapcsolatban meghatározott dömpingkülönbözetek ((25) és (50) preambulumbekezdés) meghaladták az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimumot. Ezenkívül a hatályos intézkedések ellenére a behozatal mennyisége ezen országok egyike esetében sem volt elhanyagolható a vizsgálati időszak során, mivel Horvátország piaci részesedése 2,1 % volt, Ukrajnáé pedig 3,4 % volt. Az összes behozatal tekintetében Horvátország részesedése 5,9 %, Ukrajnáé pedig 9,6 % volt a VI során. |
| --- | --- |

(61)

Megállapították, hogy az egyes érintett országokból történő behozatallal kapcsolatban meghatározott dömpingkülönbözetek ((25) és (50) preambulumbekezdés) meghaladták az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimumot. Ezenkívül a hatályos intézkedések ellenére a behozatal mennyisége ezen országok egyike esetében sem volt elhanyagolható a vizsgálati időszak során, mivel Horvátország piaci részesedése 2,1 % volt, Ukrajnáé pedig 3,4 % volt. Az összes behozatal tekintetében Horvátország részesedése 5,9 %, Ukrajnáé pedig 9,6 % volt a VI során.

| (62) | Az összesített értékelést megfelelő megközelítésnek tartották, figyelembe véve egyrészt az ezen országokból származó behozatalok közötti, illetve a behozatalok és a hasonló közösségi termék közötti verseny feltételeit. Ezt támasztja alá az a tény, hogy a hatályos intézkedések ellenére mindkét ország árai továbbra is jelentősen alacsonyabbak voltak a közösségi ipar árainál a VI során, és hogy a két országból származó varratmentes csöveket azonos értékesítési csatornákon keresztül értékesítik. Továbbá a vizsgálat azt is kimutatta, hogy az érintett két országból behozott termékek ugyanazokkal a fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a hasonló termék. Végezetül, az érintett két országból behozott termékek és a hasonló termék ugyanazokat az ártendenciákat követik (lásd az alábbi (67) és (74) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(62)

Az összesített értékelést megfelelő megközelítésnek tartották, figyelembe véve egyrészt az ezen országokból származó behozatalok közötti, illetve a behozatalok és a hasonló közösségi termék közötti verseny feltételeit. Ezt támasztja alá az a tény, hogy a hatályos intézkedések ellenére mindkét ország árai továbbra is jelentősen alacsonyabbak voltak a közösségi ipar árainál a VI során, és hogy a két országból származó varratmentes csöveket azonos értékesítési csatornákon keresztül értékesítik. Továbbá a vizsgálat azt is kimutatta, hogy az érintett két országból behozott termékek ugyanazokkal a fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a hasonló termék. Végezetül, az érintett két országból behozott termékek és a hasonló termék ugyanazokat az ártendenciákat követik (lásd az alábbi (67) és (74) preambulumbekezdést).

| (63) | Egy horvát exportőr azt állította, hogy a Horvátországból származó behozatal nem okozott kárt, mivel Horvátország piaci részesedése minimális, és ezért nem kellene összesített értékelést alkalmazni. A fentiek szerint a Horvátországból származó behozatal egyértelműen meghaladta a minimumot és nem elhanyagolható a VI során. Bár igaz, hogy az érintett időszak elején jelentősen csökkent az Ukrajnából származó behozatal, meg kell jegyezni, hogy ezt követően a két országból származó behozatalok nagyjából ugyanazt a tendenciát követték. |
| --- | --- |

(63)

Egy horvát exportőr azt állította, hogy a Horvátországból származó behozatal nem okozott kárt, mivel Horvátország piaci részesedése minimális, és ezért nem kellene összesített értékelést alkalmazni. A fentiek szerint a Horvátországból származó behozatal egyértelműen meghaladta a minimumot és nem elhanyagolható a VI során. Bár igaz, hogy az érintett időszak elején jelentősen csökkent az Ukrajnából származó behozatal, meg kell jegyezni, hogy ezt követően a két országból származó behozatalok nagyjából ugyanazt a tendenciát követték.

| (64) | Az említett okokból arra a következtetésre jutottak, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kritériumok mindegyike teljesül, a Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalokat tehát összesítve kell értékelni. |
| --- | --- |

(64)

Az említett okokból arra a következtetésre jutottak, hogy az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében meghatározott kritériumok mindegyike teljesül, a Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalokat tehát összesítve kell értékelni.

5.2.   Az érintett behozatal piaci részesedése

| (65) | A fentiek alapján az intézkedések 2000-ben való bevezetését követően az érintett országokból származó behozatal piaci részesedése jelentősen, az 1999. évi 12,1 %-ról 2000-ben 4,2 %-ra csökkent, majd folyamatosan nőni kezdett, és a VI során elérte az 5,5 %-ot. |
| --- | --- |

(65)

A fentiek alapján az intézkedések 2000-ben való bevezetését követően az érintett országokból származó behozatal piaci részesedése jelentősen, az 1999. évi 12,1 %-ról 2000-ben 4,2 %-ra csökkent, majd folyamatosan nőni kezdett, és a VI során elérte az 5,5 %-ot.

5.3.   A behozatalok árai és az alákínálás

| (66) | Összehasonlították a VI során a közösségi iparág által a közösségi piacon, illetve az érintett országok exportáló termelői által felszámított értékesítési árakat. Az összehasonlítást az árengedmények és mennyiségi kedvezmények levonása után végezték el. A közösségi iparág árait kiigazították gyártelepi árakra, a behozatalok esetében pedig a közösségi határparitáson számított, importvám kifizetése utáni, a dömpingellenes vám kifizetése előtti CIF-árakat vették, kiigazítva a kereskedelem szintjének és az anyagmozgatási költségeknek megfelelően, a vizsgálat során gyűjtött, az együttműködő független importőröktől származó információk alapján. |
| --- | --- |

(66)

Összehasonlították a VI során a közösségi iparág által a közösségi piacon, illetve az érintett országok exportáló termelői által felszámított értékesítési árakat. Az összehasonlítást az árengedmények és mennyiségi kedvezmények levonása után végezték el. A közösségi iparág árait kiigazították gyártelepi árakra, a behozatalok esetében pedig a közösségi határparitáson számított, importvám kifizetése utáni, a dömpingellenes vám kifizetése előtti CIF-árakat vették, kiigazítva a kereskedelem szintjének és az anyagmozgatási költségeknek megfelelően, a vizsgálat során gyűjtött, az együttműködő független importőröktől származó információk alapján.

| (67) | Az összehasonlítás kimutatta, hogy a VI során a behozott érintett terméket olyan áron értékesítették a Közösségben, amely alacsonyabb volt a közösségi iparág árainál, az utóbbi ár százalékában kifejezve a következő mértékben: Ukrajna 34,1 %, Horvátország: 23,3 %. Még ha figyelembe is vesszük a dömpingellenes vámokat, az alákínálás mértéke akkor is jelentős: az Ukrajnából származó behozatal esetében 10 %, a Horvátországból származó behozatal esetén pedig 6,5 %. Meg kell jegyezni, hogy a behozatalok átlagára 2000-től a VI-ig az alábbiak szerint emelkedett, ami összhangban van az EU piacán tapasztalható általános árváltozásokkal. A (74) preambulumbekezdésben foglaltak szerint azonban az érintett országokból származó behozatal ára nem nőtt olyan mértékben, mint a közösségi iparág árai.









  A behozatalok árai vámfizetés előtt (euro/tonna) | 1999 | 2000 | 2001 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukrajna | 332 | 341 | 433 | 449 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 103 | 130 | 135 |
| Horvátország | 461 | 465 | 516 | 523 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 101 | 112 | 113 |
| Ukrajna és Horvátország átlaga | 361 | 405 | 466 | 477 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 112 | 129 | 132 |

(67)

Az összehasonlítás kimutatta, hogy a VI során a behozott érintett terméket olyan áron értékesítették a Közösségben, amely alacsonyabb volt a közösségi iparág árainál, az utóbbi ár százalékában kifejezve a következő mértékben: Ukrajna 34,1 %, Horvátország: 23,3 %. Még ha figyelembe is vesszük a dömpingellenes vámokat, az alákínálás mértéke akkor is jelentős: az Ukrajnából származó behozatal esetében 10 %, a Horvátországból származó behozatal esetén pedig 6,5 %. Meg kell jegyezni, hogy a behozatalok átlagára 2000-től a VI-ig az alábbiak szerint emelkedett, ami összhangban van az EU piacán tapasztalható általános árváltozásokkal. A (74) preambulumbekezdésben foglaltak szerint azonban az érintett országokból származó behozatal ára nem nőtt olyan mértékben, mint a közösségi iparág árai.

A behozatalok árai vámfizetés előtt (euro/tonna)

1999

2000

2001

VI

Ukrajna

332

341

433

449

Index 1999 = 100

100

103

130

135

Horvátország

461

465

516

523

Index 1999 = 100

100

101

112

113

Ukrajna és Horvátország átlaga

361

405

466

477

Index 1999 = 100

100

112

129

132

6.   A közösségi iparág helyzete

| (68) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt behozatalok által a közösségi iparágra gyakorolt hatás vizsgálata az 1999 (bázisév) és a VI közötti valamennyi, az iparág helyzete szempontjából jelentős gazdasági tényező és mutató értékelését magában foglalta. |
| --- | --- |

(68)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt behozatalok által a közösségi iparágra gyakorolt hatás vizsgálata az 1999 (bázisév) és a VI közötti valamennyi, az iparág helyzete szempontjából jelentős gazdasági tényező és mutató értékelését magában foglalta.

| (69) | A közösségi iparág alább ismertetett adatai az öt együttműködő közösségi termelőtől származó információkat foglalják össze. |
| --- | --- |

(69)

A közösségi iparág alább ismertetett adatai az öt együttműködő közösségi termelőtől származó információkat foglalják össze.

6.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (70) | A termelés, a termelési kapacitás és a kapacitáskihasználás a következőképpen alakult: | 1999 | 2000 | 2001 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 710 029 | 911 669 | 928 231 | 797 456 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 128 | 131 | 112 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 1 117 881 | 1 183 067 | 1 140 304 | 1 094 548 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 106 | 102 | 98 |
| Kapacitáskihasználás | 63,5 % | 77,1 % | 81,4 % | 72,9 % |
| Index 1999 = 100 | 100 | 121 | 128 | 115 |

(70)

A termelés, a termelési kapacitás és a kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

1999

2000

2001

VI

Termelés (tonna)

710 029

911 669

928 231

797 456

Index 1999 = 100

100

128

131

112

Termelési kapacitás (tonna)

1 117 881

1 183 067

1 140 304

1 094 548

Index 1999 = 100

100

106

102

98

Kapacitáskihasználás

63,5 %

77,1 %

81,4 %

72,9 %

Index 1999 = 100

100

121

128

115

| (71) | Amint a fenti táblázat bemutatja, a termelés 1999 és 2001 között nőtt, a legmagasabb szintet 2001-ben érte el, majd a VI során jelentősen csökkent. Bár nőtt az exportértékesítés és bizonyos mértékig ellensúlyozta a Közösségben történő értékesítés csökkenését, a termelés és a termelési kapacitás csökkenését a VI során nem lehetett elkerülni. |
| --- | --- |

(71)

Amint a fenti táblázat bemutatja, a termelés 1999 és 2001 között nőtt, a legmagasabb szintet 2001-ben érte el, majd a VI során jelentősen csökkent. Bár nőtt az exportértékesítés és bizonyos mértékig ellensúlyozta a Közösségben történő értékesítés csökkenését, a termelés és a termelési kapacitás csökkenését a VI során nem lehetett elkerülni.

6.2.   Készletek

| (72) | Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló készletek mennyiségét mutatják. | 1999 | 2000 | 2001 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek (tonna) | 38 753 | 49 620 | 49 062 | 59 287 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 128 | 127 | 153 |

(72)

Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló készletek mennyiségét mutatják.

1999

2000

2001

VI

Készletek (tonna)

38 753

49 620

49 062

59 287

Index 1999 = 100

100

128

127

153

| (73) | A készletek növekedtek az érintett időszak során. Meg kell jegyezni, hogy a közösségi iparág általában rendelésre gyártja az érintett terméket. Ezért a közösségi iparág készleteinek szintjét nem tartották nagyon lényeges mutatónak a közösségi iparág helyzetének vizsgálata szempontjából. Azt azonban megállapították, hogy a készletek növekedése a közösségi iparág csökkenő értékesítésének és csökkenő piaci részesedésének következménye. |
| --- | --- |

(73)

A készletek növekedtek az érintett időszak során. Meg kell jegyezni, hogy a közösségi iparág általában rendelésre gyártja az érintett terméket. Ezért a közösségi iparág készleteinek szintjét nem tartották nagyon lényeges mutatónak a közösségi iparág helyzetének vizsgálata szempontjából. Azt azonban megállapították, hogy a készletek növekedése a közösségi iparág csökkenő értékesítésének és csökkenő piaci részesedésének következménye.

6.3.   Értékesítési mennyiség, piaci részesedés, növekedés és átlagos egységár a Közösségben

| (74) | Az alábbi számok a közösségi iparág független közösségi vásárlók részére történt értékesítéseit jelölik. | 1999 | 2000 | 2001 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési mennyiség (tonna) | 516 529 | 573 136 | 576 850 | 504 317 |
| Index (1999=100) | 100 | 111 | 112 | 98 |
| Piaci részesedés | 46,8 % | 50,7 % | 46,8 % | 45,7 % |
| Index (1999=100) | 100 | 108 | 100 | 98 |
| Átlagos értékesítési ár (Euro/tonna) | 576 | 589 | 659 | 696 |
| Index (1999=100) | 100 | 102 | 114 | 121 |

(74)

Az alábbi számok a közösségi iparág független közösségi vásárlók részére történt értékesítéseit jelölik.

1999

2000

2001

VI

Értékesítési mennyiség (tonna)

516 529

573 136

576 850

504 317

Index (1999=100)

100

111

112

98

Piaci részesedés

46,8 %

50,7 %

46,8 %

45,7 %

Index (1999=100)

100

108

100

98

Átlagos értékesítési ár (Euro/tonna)

576

589

659

696

Index (1999=100)

100

102

114

121

| (75) | A közösségi iparág értékesítési mennyiségei 1999 és 2001 között 12 %-kal növekedtek, majd a VI során jelentősen, az 1999. évi szint alá csökkentek. Az értékesítési mennyiségek alakulását az azonos időszakban mért fogyasztás figyelembevételével kell vizsgálni, amely 1999 és 2001 között 12 %-kal nőtt, majd a VI során csökkent. Ennek ellenére a kereslet 2001 és a VI között nem csökkent olyan mértékben, mint az értékesítési mennyiség. |
| --- | --- |

(75)

A közösségi iparág értékesítési mennyiségei 1999 és 2001 között 12 %-kal növekedtek, majd a VI során jelentősen, az 1999. évi szint alá csökkentek. Az értékesítési mennyiségek alakulását az azonos időszakban mért fogyasztás figyelembevételével kell vizsgálni, amely 1999 és 2001 között 12 %-kal nőtt, majd a VI során csökkent. Ennek ellenére a kereslet 2001 és a VI között nem csökkent olyan mértékben, mint az értékesítési mennyiség.

| (76) | Az intézkedések 2000. évi bevezetését követően a közösségi iparág vissza tudta szerezni elvesztett piaci részesedését. 1999 és 2000 között a közösségi iparág piaci részesedése a közösségi fogyasztás 46,8 %-áról 50,7 %-ra emelkedett. E viszonylag erős időszakot követően azonban a közösségi iparág piaci részesdése ismét hanyatlásnak indult. 2000 és a VI között részesedése a közösségi fogyasztásból 45,7 %-ra esett vissza, amint a dömpingelt behozatal ismét kezdte elárasztani a közösségi piacot. |
| --- | --- |

(76)

Az intézkedések 2000. évi bevezetését követően a közösségi iparág vissza tudta szerezni elvesztett piaci részesedését. 1999 és 2000 között a közösségi iparág piaci részesedése a közösségi fogyasztás 46,8 %-áról 50,7 %-ra emelkedett. E viszonylag erős időszakot követően azonban a közösségi iparág piaci részesdése ismét hanyatlásnak indult. 2000 és a VI között részesedése a közösségi fogyasztásból 45,7 %-ra esett vissza, amint a dömpingelt behozatal ismét kezdte elárasztani a közösségi piacot.

| (77) | A 2000-től növekvő behozatallal és a 2001-től csökkenő közösségi értékesítéssel szemben a Közösség nem tudta növelni az érintett termék termelését. Sőt, inkább a termelési kapacitás és a munkaerő csökkentésére kényszerült a VI során, mivel a közösségi iparág növekvő kivitelei nem tudták ellensúlyozni a közösségi piacon való értékesítés csökkenését. |
| --- | --- |

(77)

A 2000-től növekvő behozatallal és a 2001-től csökkenő közösségi értékesítéssel szemben a Közösség nem tudta növelni az érintett termék termelését. Sőt, inkább a termelési kapacitás és a munkaerő csökkentésére kényszerült a VI során, mivel a közösségi iparág növekvő kivitelei nem tudták ellensúlyozni a közösségi piacon való értékesítés csökkenését.

| (78) | A közösségi iparág átlagos értékesítési árai emelkedtek az érintett időszakban. Az alábbiakban részletesen tárgyaltak szerint a magasabb árakkal azonban nem értek el elegendő nyereségességet. |
| --- | --- |

(78)

A közösségi iparág átlagos értékesítési árai emelkedtek az érintett időszakban. Az alábbiakban részletesen tárgyaltak szerint a magasabb árakkal azonban nem értek el elegendő nyereségességet.

6.4.   Nyereségesség

| (79) | A nyereségnek az alábbiakban alkalmazott fogalma az adózás előtti nyereséget jelenti, amely az érintett termék közösségi piacon történő értékesítései során keletkező hasznot jelöli. | 1999 | 2000 | 2001 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EK-értékesítések nyereségessége | – 7,8 % | 0,1 % | 0,3 % | – 0,1% |

(79)

A nyereségnek az alábbiakban alkalmazott fogalma az adózás előtti nyereséget jelenti, amely az érintett termék közösségi piacon történő értékesítései során keletkező hasznot jelöli.

1999

2000

2001

VI

Az EK-értékesítések nyereségessége

– 7,8 %

0,1 %

0,3 %

– 0,1%

| (80) | A Horvátországból és Ukrajnából származó varratmentes csövek behozatalával szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a közösségi iparág a fent leírtaknak megfelelően körülbelül a jövedelmezőségi pont 2000-ben és 2001-ben való eléréséig tudta emelni árait. A közösségi iparág azonban nem tudta elérni azt a nyereségszintet (azaz 5 %-ot), amelyet a dömpingelt behozatalok nélkül várhatóan elért volna a jelenlegi intézkedések bevezetéséről szóló rendeletben meghatározottak szerint. Ezenkívül a nyereségszint a jövedelmezőségi pont alá csökkent a VI során. A magas értékesítési árak melletti csökkenést az egységre jutó nyersanyag- és munkaerőköltségek növekedése okozta, amelyek a munkaerőcsökkenés ellenére emelkedtek az említett időszak során. A közösségi iparág az alacsony árú dömpingelt behozatalok okozta verseny miatt nem tudta áthárítani az említett költségeket a vásárlóira, ahogy az szükséges lett volna. |
| --- | --- |

(80)

A Horvátországból és Ukrajnából származó varratmentes csövek behozatalával szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a közösségi iparág a fent leírtaknak megfelelően körülbelül a jövedelmezőségi pont 2000-ben és 2001-ben való eléréséig tudta emelni árait. A közösségi iparág azonban nem tudta elérni azt a nyereségszintet (azaz 5 %-ot), amelyet a dömpingelt behozatalok nélkül várhatóan elért volna a jelenlegi intézkedések bevezetéséről szóló rendeletben meghatározottak szerint. Ezenkívül a nyereségszint a jövedelmezőségi pont alá csökkent a VI során. A magas értékesítési árak melletti csökkenést az egységre jutó nyersanyag- és munkaerőköltségek növekedése okozta, amelyek a munkaerőcsökkenés ellenére emelkedtek az említett időszak során. A közösségi iparág az alacsony árú dömpingelt behozatalok okozta verseny miatt nem tudta áthárítani az említett költségeket a vásárlóira, ahogy az szükséges lett volna.

| (81) | A 2000-ben és 2001-ben tapasztalható valamivel kedvezőbb tendenciát követően a közösségi iparág pénzügyi helyzete ismét romlani kezdett a VI során, ami egybeesett a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatal növekedésével. A 2001-ben elért nyereség éppen csak meghaladta a jövedelmezőségi határt, és meg sem közelítette azt a szintet, amely az újrabefektetések megfelelő finanszírozását lehetővé tette volna. |
| --- | --- |

(81)

A 2000-ben és 2001-ben tapasztalható valamivel kedvezőbb tendenciát követően a közösségi iparág pénzügyi helyzete ismét romlani kezdett a VI során, ami egybeesett a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatal növekedésével. A 2001-ben elért nyereség éppen csak meghaladta a jövedelmezőségi határt, és meg sem közelítette azt a szintet, amely az újrabefektetések megfelelő finanszírozását lehetővé tette volna.

6.5.   A beruházások megtérülése, pénzforgalom, beruházások és tőkebevonási képesség

| (82) | A beruházások megtérülésének, a pénzforgalomnak és a beruházásoknak az alakulását a következő táblázat mutatja. | 1999 | 2000 | 2001 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások megtérülése | – 13 % | 0 % | 1 % | 0 % |
| Index 1999 = 100 | 100 | 202 | 204 | 198 |
| Pénzforgalom | – 13 978 142 | 5 273 981 | 5 910 373 | 4 959 440 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 238 | 242 | 235 |
| Beruházások | 19 320 730 | 32 691 925 | 33 056 929 | 21 087 534 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 169 | 171 | 109 |

(82)

A beruházások megtérülésének, a pénzforgalomnak és a beruházásoknak az alakulását a következő táblázat mutatja.

1999

2000

2001

VI

Beruházások megtérülése

– 13 %

0 %

1 %

0 %

Index 1999 = 100

100

202

204

198

Pénzforgalom

– 13 978 142

5 273 981

5 910 373

4 959 440

Index 1999 = 100

100

238

242

235

Beruházások

19 320 730

32 691 925

33 056 929

21 087 534

Index 1999 = 100

100

169

171

109

| (83) | Meg kell jegyezni, hogy a beruházások megtérülésére vonatkozó fenti adatok nagyrészt a nyereségességre vonatkozó számokat tükrözik. A beruházások megtérülése 1999-től 2000-ig nőtt, ezt követően pedig a VI-ig ismét csökkent. A pénzforgalom nagyjából ugyanazt a tendenciát követi, mint a nyereségesség, azaz 2001-ben éri el a legmagasabb szintet, majd ismét csökken. Amennyiben az érintett termék a közösségi termelők teljes forgalmának kevesebb mint 1 %-át teszi ki, és a közösségi termelők számos más acéltermék előállítására is használják gyártósoraikat, úgy tekintik, hogy ezek az adatok önmagukban semmitmondóak. Szemléltetik azonban, hogy a két együttműködő közösségi termelőre, akik sokkal nagyobb mennyiségben állították elő az érintett terméket, mint a többi közösségi termelő, a fenti táblázatban a befektetések megtérülésére, a pénzforgalomra és a beruházásokra vonatkozóan feltüntetettekhez hasonló tendenciák jellemzők. |
| --- | --- |

(83)

Meg kell jegyezni, hogy a beruházások megtérülésére vonatkozó fenti adatok nagyrészt a nyereségességre vonatkozó számokat tükrözik. A beruházások megtérülése 1999-től 2000-ig nőtt, ezt követően pedig a VI-ig ismét csökkent. A pénzforgalom nagyjából ugyanazt a tendenciát követi, mint a nyereségesség, azaz 2001-ben éri el a legmagasabb szintet, majd ismét csökken. Amennyiben az érintett termék a közösségi termelők teljes forgalmának kevesebb mint 1 %-át teszi ki, és a közösségi termelők számos más acéltermék előállítására is használják gyártósoraikat, úgy tekintik, hogy ezek az adatok önmagukban semmitmondóak. Szemléltetik azonban, hogy a két együttműködő közösségi termelőre, akik sokkal nagyobb mennyiségben állították elő az érintett terméket, mint a többi közösségi termelő, a fenti táblázatban a befektetések megtérülésére, a pénzforgalomra és a beruházásokra vonatkozóan feltüntetettekhez hasonló tendenciák jellemzők.

| (84) | A dömpingellenes intézkedések 2000-ben történt bevezetését követően a közösségi iparág több beruházást hajtott végre. E beruházások többségéről azonban megállapították, hogy a gépállomány lecserélésére irányult. A VI során jelentősen csökkentek a beruházások az azt megelőző két évhez viszonyítva. |
| --- | --- |

(84)

A dömpingellenes intézkedések 2000-ben történt bevezetését követően a közösségi iparág több beruházást hajtott végre. E beruházások többségéről azonban megállapították, hogy a gépállomány lecserélésére irányult. A VI során jelentősen csökkentek a beruházások az azt megelőző két évhez viszonyítva.

| (85) | A közösségi iparág tőkebevonási képessége – külső finanszírozók vagy anyavállalatok révén – mindazonáltal nem változott túlságosan az érintett időszak során, mivel az érintett termék a közösségi termelők teljes forgalmának kevesebb mint 1 %-át teszi ki, és a közösségi termelők számos más acéltermék előállítására is használják gyártósoraikat. |
| --- | --- |

(85)

A közösségi iparág tőkebevonási képessége – külső finanszírozók vagy anyavállalatok révén – mindazonáltal nem változott túlságosan az érintett időszak során, mivel az érintett termék a közösségi termelők teljes forgalmának kevesebb mint 1 %-át teszi ki, és a közösségi termelők számos más acéltermék előállítására is használják gyártósoraikat.

6.6.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| | 1999 | 2000 | 2001 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma | 2 583 | 2 776 | 2 622 | 2 472 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 107 | 102 | 96 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 275 | 328 | 354 | 323 |
| Index 1999 = 100 | 100 | 119 | 129 | 117 |
| BérekIndex 1999 = 100 | 100 | 104 | 106 | 105 |

1999

2000

2001

VI

Alkalmazottak száma

2 583

2 776

2 622

2 472

Index 1999 = 100

100

107

102

96

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

275

328

354

323

Index 1999 = 100

100

119

129

117

BérekIndex 1999 = 100

100

104

106

105

| (86) | A fentiek szerint a közösségi iparág 2000-ben és 2001-ben növelte termelékenységét és az alkalmazottak számát, ahogy a termelés nőtt az említett időszakban. A VI során azonban az alkalmazottak száma jelentősen, az 1999. évi szint alá csökkent. A termelés lényeges visszaesése következtében a termelékenység is csökkent. |
| --- | --- |

(86)

A fentiek szerint a közösségi iparág 2000-ben és 2001-ben növelte termelékenységét és az alkalmazottak számát, ahogy a termelés nőtt az említett időszakban. A VI során azonban az alkalmazottak száma jelentősen, az 1999. évi szint alá csökkent. A termelés lényeges visszaesése következtében a termelékenység is csökkent.

| (87) | A bérek viszonylag stabilak voltak az érintett időszakban, és csupán az inflációnak megfelelően változtak. |
| --- | --- |

(87)

A bérek viszonylag stabilak voltak az érintett időszakban, és csupán az inflációnak megfelelően változtak.

6.7.   A korábbi dömpinget követő helyreállítás

| (88) | Az intézkedések 2000. évi bevezetését követően a közösségi iparág vissza tudta nyerni az elvesztett piaci részesedést, és átlagos értékesítési árai tekintetében fenntarthatóbb szintet tudott elérni. Ennek ellenére a közösségi iparág pénzügyi teljesítménye 2001-től ismét romlani kezdett. Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a közösségi iparág nem állt helyre a korábbi dömpinget követően. |
| --- | --- |

(88)

Az intézkedések 2000. évi bevezetését követően a közösségi iparág vissza tudta nyerni az elvesztett piaci részesedést, és átlagos értékesítési árai tekintetében fenntarthatóbb szintet tudott elérni. Ennek ellenére a közösségi iparág pénzügyi teljesítménye 2001-től ismét romlani kezdett. Ezért azt a következtetést lehet levonni, hogy a közösségi iparág nem állt helyre a korábbi dömpinget követően.

6.8.   A tényleges dömpingkülönbözet nagysága

| (89) | A dömpingkülönbözeteket a dömpingről szóló rész határozza meg ((25) és (50) preambulumbekezdés). Ezek a különbözetek egyértelműen meghaladják a minimumot. Továbbá a tényleges dömpingkülönbözet hatása a dömpingelt behozatal mennyiségének és árának figyelembevételével nem elhanyagolható. |
| --- | --- |

(89)

A dömpingkülönbözeteket a dömpingről szóló rész határozza meg ((25) és (50) preambulumbekezdés). Ezek a különbözetek egyértelműen meghaladják a minimumot. Továbbá a tényleges dömpingkülönbözet hatása a dömpingelt behozatal mennyiségének és árának figyelembevételével nem elhanyagolható.

6.9.   Kárra vonatkozó következtetés

| (90) | Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalával szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a közösségi iparág azonnal helyreállt. Közösségi értékesítésének átlagárai 1999 és 2001 között 14 %-kal emelkedtek, ugyanezen időszakban a közösségi értékesítés mennyisége és a termelés is nőtt. Ennek következtében az iparág az említett időszakban több szükséges beruházást végre tudott hajtani és növelte a termelésben foglalkoztatottak számát. |
| --- | --- |

(90)

Emlékeztetni kell arra, hogy az érintett termék Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalával szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetését követően a közösségi iparág azonnal helyreállt. Közösségi értékesítésének átlagárai 1999 és 2001 között 14 %-kal emelkedtek, ugyanezen időszakban a közösségi értékesítés mennyisége és a termelés is nőtt. Ennek következtében az iparág az említett időszakban több szükséges beruházást végre tudott hajtani és növelte a termelésben foglalkoztatottak számát.

| (91) | A helyzet azonban jelentősen romlani kezdett a VI során. A közösségi értékesítések 2001-től a VI-ig 12 %-kal csökkentek, és a közösségi iparágnak jelentős kiigazításokat kellett elvégeznie a termelés, a termelési kapacitás és a foglalkoztatás csökkentése révén. A közösségi iparág piaci részesedése tovább csökkent 2001-től a VI-ig, egészen az 1999. évi szint alá. A VI során tapasztalható csökkenő tendenciát erősítette a kapacitáskihasználás csökkenése, a bérek stagnálása és a készletek növekedése, amelyek miatt az iparág az 1999. évihez hasonló helyzetbe került, amikor még nem vezettek be intézkedéseket az érintett országokból származó behozatallal szemben. |
| --- | --- |

(91)

A helyzet azonban jelentősen romlani kezdett a VI során. A közösségi értékesítések 2001-től a VI-ig 12 %-kal csökkentek, és a közösségi iparágnak jelentős kiigazításokat kellett elvégeznie a termelés, a termelési kapacitás és a foglalkoztatás csökkentése révén. A közösségi iparág piaci részesedése tovább csökkent 2001-től a VI-ig, egészen az 1999. évi szint alá. A VI során tapasztalható csökkenő tendenciát erősítette a kapacitáskihasználás csökkenése, a bérek stagnálása és a készletek növekedése, amelyek miatt az iparág az 1999. évihez hasonló helyzetbe került, amikor még nem vezettek be intézkedéseket az érintett országokból származó behozatallal szemben.

| (92) | A beruházásoknak, a beruházások megtérülésének és a pénzforgalomnak az alakulása ugyanilyen tendenciát mutat. A 2000-ben és 2001-ben tapasztalható javulást – amely egyáltalán nem volt kielégítő, mivel a beruházások megtérülése csupán 1 %-ot ért el, a negatív pénzforgalom pedig éppen csak pozitívra fordult – hanyatlás követte a VI során. Az a tény, hogy a vállalkozások tőkebevonási képessége nem változott jelentősen, abból következik, hogy a vállalkozások nagyobb vállalatcsoportok részei, és így ez nem tekinthető használható mutatónak az érintett termék ágazata szempontjából. |
| --- | --- |

(92)

A beruházásoknak, a beruházások megtérülésének és a pénzforgalomnak az alakulása ugyanilyen tendenciát mutat. A 2000-ben és 2001-ben tapasztalható javulást – amely egyáltalán nem volt kielégítő, mivel a beruházások megtérülése csupán 1 %-ot ért el, a negatív pénzforgalom pedig éppen csak pozitívra fordult – hanyatlás követte a VI során. Az a tény, hogy a vállalkozások tőkebevonási képessége nem változott jelentősen, abból következik, hogy a vállalkozások nagyobb vállalatcsoportok részei, és így ez nem tekinthető használható mutatónak az érintett termék ágazata szempontjából.

| (93) | A közösségi iparág pénzügyi helyzete javult az 1999. évi veszteséges állapothoz képest, de éppen csak elérte a jövedelmezőségi pontot 2000-ben és 2001-ben, majd a VI során ismét veszteséges lett. |
| --- | --- |

(93)

A közösségi iparág pénzügyi helyzete javult az 1999. évi veszteséges állapothoz képest, de éppen csak elérte a jövedelmezőségi pontot 2000-ben és 2001-ben, majd a VI során ismét veszteséges lett.

| (94) | A fentiek alapján látható, hogy a mutatók 1999 után, az intézkedések bevezetésével, kezdetben javultak, de a VI során az értékesítési árak kivételével valamennyi mutató ismét romlott, ami egyértelműen a kár fennállását bizonyítja. |
| --- | --- |

(94)

A fentiek alapján látható, hogy a mutatók 1999 után, az intézkedések bevezetésével, kezdetben javultak, de a VI során az értékesítési árak kivételével valamennyi mutató ismét romlott, ami egyértelműen a kár fennállását bizonyítja.

| (95) | Az értékesítési árak folyamatos, az egész érintett időszak során tapasztalható emelkedése nem eredményezhette megfelelő nyereség elérését, mivel a növekvő termelési költségek, azaz az egységre jutó nyersanyagköltségek és munkaerőköltségek teljesen elnyelték. Ezenkívül a közösségi iparág nem tudta áthárítani az említett költségeket a vásárlókra a szükséges mértékben, mert az alacsony árú dömpingelt behozatal elárasztotta a piacot. Ennek következtében romlott a közösségi iparág nyereségessége, majd a VI során a jövedelmezőségi szint alá esett. |
| --- | --- |

(95)

Az értékesítési árak folyamatos, az egész érintett időszak során tapasztalható emelkedése nem eredményezhette megfelelő nyereség elérését, mivel a növekvő termelési költségek, azaz az egységre jutó nyersanyagköltségek és munkaerőköltségek teljesen elnyelték. Ezenkívül a közösségi iparág nem tudta áthárítani az említett költségeket a vásárlókra a szükséges mértékben, mert az alacsony árú dömpingelt behozatal elárasztotta a piacot. Ennek következtében romlott a közösségi iparág nyereségessége, majd a VI során a jövedelmezőségi szint alá esett.

| (96) | A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy a közösségi iparág az alaprendelet 3. cikkének értelmében a VI során is súlyos kárt szenvedett. |
| --- | --- |

(96)

A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy a közösségi iparág az alaprendelet 3. cikkének értelmében a VI során is súlyos kárt szenvedett.

D.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓSSÁGA, VALAMINT A DÖMPING ÉS A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (97) | Az eredeti intézkedések 2005. február 18-án jártak volna le. Ezért az alaprendelet 11. cikke (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések lejárta a dömping és a kár folytatódását eredményezné-e. Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálták, hogy a dömpinggel és a kárral kapcsolatos körülmények jelentősen megváltoztak-e, és hogy indokolt-e a változást tartósnak tekinteni. |
| --- | --- |

(97)

Az eredeti intézkedések 2005. február 18-án jártak volna le. Ezért az alaprendelet 11. cikke (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések lejárta a dömping és a kár folytatódását eredményezné-e. Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálták, hogy a dömpinggel és a kárral kapcsolatos körülmények jelentősen megváltoztak-e, és hogy indokolt-e a változást tartósnak tekinteni.

| (98) | Megállapították, hogy az érintett terméket a VI során is dömpingelt áron értékesítették a közösségi piacon ((25) és (50) preambulumbekezdés). E tekintetben az egyes országokból származó, az eljárás hatálya alá tartozó érintett termék esetében meghatározott dömpingkülönbözet megközelítette az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingkülönbözetet. Továbbá az érintett országok még mindig hatalmas termelési kapacitással rendelkeznek, amelyet nem használtak ki a VI során. Azt is megjegyezték, hogy még mindig jelentős mennyiségű, Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalt értékesítenek a közösségi piacon, és hogy piaci részesedésük 2000-től folyamatosan nőtt. Ez a horvát és ukrán exportőröknek az EU-piac iránti egyértelmű érdeklődését bizonyítja. A fentieket figyelembe véve úgy találták, hogy a megállapított dömping szintje minden kétséget kizáróan tartós, és hogy a dömping folytatódásának nagy a valószínűsége, ha az eredeti intézkedéseket hagynák lejárni. |
| --- | --- |

(98)

Megállapították, hogy az érintett terméket a VI során is dömpingelt áron értékesítették a közösségi piacon ((25) és (50) preambulumbekezdés). E tekintetben az egyes országokból származó, az eljárás hatálya alá tartozó érintett termék esetében meghatározott dömpingkülönbözet megközelítette az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingkülönbözetet. Továbbá az érintett országok még mindig hatalmas termelési kapacitással rendelkeznek, amelyet nem használtak ki a VI során. Azt is megjegyezték, hogy még mindig jelentős mennyiségű, Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalt értékesítenek a közösségi piacon, és hogy piaci részesedésük 2000-től folyamatosan nőtt. Ez a horvát és ukrán exportőröknek az EU-piac iránti egyértelmű érdeklődését bizonyítja. A fentieket figyelembe véve úgy találták, hogy a megállapított dömping szintje minden kétséget kizáróan tartós, és hogy a dömping folytatódásának nagy a valószínűsége, ha az eredeti intézkedéseket hagynák lejárni.

| (99) | Annak ellenére, hogy a közösségi iparág bizonyos mértékig helyreállt a többek között Horvátországból és Ukrajnából származó behozatal korábbi dömpingjét követően, azt is megállapították, hogy a közösségi iparágat továbbra is súlyos kár érte az alaprendelet 3. cikke szerint. A vizsgálat során megállapított kárkülönbözetek emelkedtek az eredeti vizsgálathoz képest, mivel a dömpingelt behozatal továbbra is lényegesen olcsóbb volt a közösségi iparág árainál, és annak ellenére, hogy a költségek világszerte nőttek. A dömpingelt behozatalnak a közösségi iparág nyereségességére ((79) preambulumbekezdés) és piaci részesedésére ((74) preambulumbekezdés) – amelyek 2001-től a VI-ig ismét csökkentek – gyakorolt hatásainak vizsgálatát követően azt a következtetést vonták le, hogy a kárt előidéző körülmények tartósak, és hogy az eredeti intézkedések lejárta valószínűleg a kár folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(99)

Annak ellenére, hogy a közösségi iparág bizonyos mértékig helyreállt a többek között Horvátországból és Ukrajnából származó behozatal korábbi dömpingjét követően, azt is megállapították, hogy a közösségi iparágat továbbra is súlyos kár érte az alaprendelet 3. cikke szerint. A vizsgálat során megállapított kárkülönbözetek emelkedtek az eredeti vizsgálathoz képest, mivel a dömpingelt behozatal továbbra is lényegesen olcsóbb volt a közösségi iparág árainál, és annak ellenére, hogy a költségek világszerte nőttek. A dömpingelt behozatalnak a közösségi iparág nyereségességére ((79) preambulumbekezdés) és piaci részesedésére ((74) preambulumbekezdés) – amelyek 2001-től a VI-ig ismét csökkentek – gyakorolt hatásainak vizsgálatát követően azt a következtetést vonták le, hogy a kárt előidéző körülmények tartósak, és hogy az eredeti intézkedések lejárta valószínűleg a kár folytatódását eredményezné.

E.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (100) | Azt is megvizsgálták, hogy a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatal és a közösségi iparág által elszenvedett kár közötti, az előző vizsgálatban megállapított okozati összefüggés fennáll-e a jelenlegi vizsgálatban. A dömpingelt behozatalon kívüli egyéb ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek szintén kárt okozhattak a közösségi iparágnak, annak biztosítása céljából, hogy az említett egyéb tényezők által okozott esetleges kárt nem tulajdonítják a dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(100)

Azt is megvizsgálták, hogy a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatal és a közösségi iparág által elszenvedett kár közötti, az előző vizsgálatban megállapított okozati összefüggés fennáll-e a jelenlegi vizsgálatban. A dömpingelt behozatalon kívüli egyéb ismert tényezőket is megvizsgáltak, amelyek szintén kárt okozhattak a közösségi iparágnak, annak biztosítása céljából, hogy az említett egyéb tényezők által okozott esetleges kárt nem tulajdonítják a dömpingelt behozatalnak.

| (101) | A hatályos intézkedések ellenére, amelyek először a behozatal csökkenését eredményezték 2000-ben, a horvát és ukrán exportáló termelők az érintett időszak során jelentősen, 4,2 %-ról 5,5 %-ra növelték piaci részesedésüket a Közösségben. 2001-től kezdődően még csökkenő fogyasztás mellett is nőtt a piaci részesedésük. Ugyanakkor a közösségi iparág 2000 és a VI között vesztett piaci részesedéséből. A VI során lényegesen csökkentenie kellett a termelést, és a nyereségesség is csökkent. Az érintett országokból származó, a közösségi iparág árainál lényegesen olcsóbb behozatalok növekedése és a közösségi iparág helyzetének romlása egybeesett. Ezért az említett behozatalok továbbra is hozzájárulhattak a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(101)

A hatályos intézkedések ellenére, amelyek először a behozatal csökkenését eredményezték 2000-ben, a horvát és ukrán exportáló termelők az érintett időszak során jelentősen, 4,2 %-ról 5,5 %-ra növelték piaci részesedésüket a Közösségben. 2001-től kezdődően még csökkenő fogyasztás mellett is nőtt a piaci részesedésük. Ugyanakkor a közösségi iparág 2000 és a VI között vesztett piaci részesedéséből. A VI során lényegesen csökkentenie kellett a termelést, és a nyereségesség is csökkent. Az érintett országokból származó, a közösségi iparág árainál lényegesen olcsóbb behozatalok növekedése és a közösségi iparág helyzetének romlása egybeesett. Ezért az említett behozatalok továbbra is hozzájárulhattak a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz.

| (102) | Egyéb harmadik országokból, amelyek a vizsgálati időszakban még nem voltak a Közösség tagjai, például a Cseh Köztársaságból, Lengyelországból és a Szlovák Köztársaságból, illetve Romániából vagy Oroszországból származó behozatalok is hozzájárulhattak a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(102)

Egyéb harmadik országokból, amelyek a vizsgálati időszakban még nem voltak a Közösség tagjai, például a Cseh Köztársaságból, Lengyelországból és a Szlovák Köztársaságból, illetve Romániából vagy Oroszországból származó behozatalok is hozzájárulhattak a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz.

| (103) | Meg kell jegyezni, hogy a fent említett öt országból származó behozatalra vonatkozóan 9,8 % és 38,2 % közötti dömpingellenes vámok és kötelezettségvállalások voltak hatályban végig az érintett időszakban. Jelenleg végzik az Oroszországból és Romániából származó behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések felülvizsgálatát ((4) preambulumbekezdés). |
| --- | --- |

(103)

Meg kell jegyezni, hogy a fent említett öt országból származó behozatalra vonatkozóan 9,8 % és 38,2 % közötti dömpingellenes vámok és kötelezettségvállalások voltak hatályban végig az érintett időszakban. Jelenleg végzik az Oroszországból és Romániából származó behozatalra vonatkozó hatályos intézkedések felülvizsgálatát ((4) preambulumbekezdés).

| (104) | Az Oroszországból származó behozatalok a vizsgálati időszakban 3,3 % piaci részesedést tettek ki. E behozatalok átlagos importára, amely a dömpingellenes vámot is magában foglalja, körülbelül 20 %-kal volt alacsonyabb, mint a Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalok ára. Az Oroszországból származó behozatalok árszintjét figyelembe véve úgy tűnik, hogy e behozatalok hozzájárultak a kárhoz. A piaci részesedés nagysága alapján azonban, amely kisebb az érintett országokénál, az Oroszországból származó behozatalok egyedül nem okozhatták a közösségi iparág által elszenvedett kárt. A Romániából származó behozatalok a VI-ben 3,5 % piaci részesedést tettek ki. A Romániából származó behozatalok ára, amely a dömpingellenes vámot is magában foglalja, magasabb a Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalok áránál, de alacsonyabb a közösségi iparágénál. Ez alapján az a következtetés vonható le, hogy ezek a behozatalok is hozzájárulhattak a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz. Úgy gondolták azonban, hogy az Oroszországból és Romániából származó behozatalok nem olyanok, hogy változtassanak azon a megállapításon, hogy valódi és alapvető okozati összefüggés van a Horvátországból és Ukrajnából származó varratmentes csövek dömpingelt behozatala és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár között. |
| --- | --- |

(104)

Az Oroszországból származó behozatalok a vizsgálati időszakban 3,3 % piaci részesedést tettek ki. E behozatalok átlagos importára, amely a dömpingellenes vámot is magában foglalja, körülbelül 20 %-kal volt alacsonyabb, mint a Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalok ára. Az Oroszországból származó behozatalok árszintjét figyelembe véve úgy tűnik, hogy e behozatalok hozzájárultak a kárhoz. A piaci részesedés nagysága alapján azonban, amely kisebb az érintett országokénál, az Oroszországból származó behozatalok egyedül nem okozhatták a közösségi iparág által elszenvedett kárt. A Romániából származó behozatalok a VI-ben 3,5 % piaci részesedést tettek ki. A Romániából származó behozatalok ára, amely a dömpingellenes vámot is magában foglalja, magasabb a Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalok áránál, de alacsonyabb a közösségi iparágénál. Ez alapján az a következtetés vonható le, hogy ezek a behozatalok is hozzájárulhattak a közösségi iparág által elszenvedett kárhoz. Úgy gondolták azonban, hogy az Oroszországból és Romániából származó behozatalok nem olyanok, hogy változtassanak azon a megállapításon, hogy valódi és alapvető okozati összefüggés van a Horvátországból és Ukrajnából származó varratmentes csövek dömpingelt behozatala és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár között.

| (105) | A korábbi, csatlakozni kívánó országokból, Lengyelországból, a Cseh Köztársaságból és Szlovákiából származó behozatalok ára, amely a dömpingellenes vámot is magában foglalja, szintén lényegesen magasabb volt, mint a Horvátországból és Ukrajnából származó behozataloké, de alacsonyabb a közösségi iparágénál. Együttes piaci részesedésük 14,2 % volt a VI során. Bár e behozatalok is hozzájárulhattak a kárhoz, az árszintjük alapján az a következtetés vonható le, hogy hozzájárulásuk csupán kismértékű lehetett. |
| --- | --- |

(105)

A korábbi, csatlakozni kívánó országokból, Lengyelországból, a Cseh Köztársaságból és Szlovákiából származó behozatalok ára, amely a dömpingellenes vámot is magában foglalja, szintén lényegesen magasabb volt, mint a Horvátországból és Ukrajnából származó behozataloké, de alacsonyabb a közösségi iparágénál. Együttes piaci részesedésük 14,2 % volt a VI során. Bár e behozatalok is hozzájárulhattak a kárhoz, az árszintjük alapján az a következtetés vonható le, hogy hozzájárulásuk csupán kismértékű lehetett.

| (106) | Tekintettel arra a tényre, hogy a Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalok ára lényegesen alacsonyabb a közösségi piacénál, semmi nem utal arra, hogy a fent említett behozatalok, amelyek esetében túlnyomórészt kisebb mértékű az áralákínálás a közösségi iparág árai szempontjából, megváltoztatnák a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(106)

Tekintettel arra a tényre, hogy a Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalok ára lényegesen alacsonyabb a közösségi piacénál, semmi nem utal arra, hogy a fent említett behozatalok, amelyek esetében túlnyomórészt kisebb mértékű az áralákínálás a közösségi iparág árai szempontjából, megváltoztatnák a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár közötti okozati összefüggést.

| (107) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok a piaci részesedés összesen 8,9 %-át tették ki a VI során. Magas áraikat tekintetbe véve, amelyek túlnyomórészt jóval meghaladják a közösségi iparágét, semmi nem utal arra, hogy az említett behozatalok megváltoztatnák a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(107)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatalok a piaci részesedés összesen 8,9 %-át tették ki a VI során. Magas áraikat tekintetbe véve, amelyek túlnyomórészt jóval meghaladják a közösségi iparágét, semmi nem utal arra, hogy az említett behozatalok megváltoztatnák a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár közötti okozati összefüggést.

| (108) | A többi közösségi termelő, akik nem működtek együtt a vizsgálatban, hasonló problémákkal került szembe az emelkedő nyersanyagköltségek tekintetében, amelyek miatt a lehető legnagyobb mértékű áremelésre kényszerültek. Semmi nem utalt arra, hogy az említett versenytársak okozhatták a közösségi iparág által elszenvedett kárt. |
| --- | --- |

(108)

A többi közösségi termelő, akik nem működtek együtt a vizsgálatban, hasonló problémákkal került szembe az emelkedő nyersanyagköltségek tekintetében, amelyek miatt a lehető legnagyobb mértékű áremelésre kényszerültek. Semmi nem utalt arra, hogy az említett versenytársak okozhatták a közösségi iparág által elszenvedett kárt.

| (109) | 2001-től a közösségi fogyasztás csökkenése figyelhető meg. A közösségi értékesítés azonban nagyobb mértékben csökkent a fogyasztásnál, és a közösségi iparág vesztett piaci részesedéséből, míg az érintett országok az adott időszakban növelték piaci részesedésüket a közösségi piacon. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy ez a tényező nem változtathatta meg a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár közötti okozati összefüggést. A vizsgálat más tényezőkről nem állapította meg azt, hogy kárt okozhattak. |
| --- | --- |

(109)

2001-től a közösségi fogyasztás csökkenése figyelhető meg. A közösségi értékesítés azonban nagyobb mértékben csökkent a fogyasztásnál, és a közösségi iparág vesztett piaci részesedéséből, míg az érintett országok az adott időszakban növelték piaci részesedésüket a közösségi piacon. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy ez a tényező nem változtathatta meg a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár közötti okozati összefüggést. A vizsgálat más tényezőkről nem állapította meg azt, hogy kárt okozhattak.

| (110) | A közösségi iparág helyzetére vonatkozó valamennyi ismert tényező hatásainak elemzése alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár közötti, az előző vizsgálat során megállapított okozati összefüggés továbbra is fennáll. |
| --- | --- |

(110)

A közösségi iparág helyzetére vonatkozó valamennyi ismert tényező hatásainak elemzése alapján arra a következtetésre jutottak, hogy a Horvátországból és Ukrajnából származó dömpingelt behozatalok és a közösségi iparág által elszenvedett súlyos kár közötti, az előző vizsgálat során megállapított okozati összefüggés továbbra is fennáll.

F.   A KÖZÖSSÉG ÉRDEKE

1.   Általános szempontok

| (111) | Megvizsgálták, hogy van-e olyan kényszerítő ok, amely ahhoz a következtetéshez vezethetne, hogy a Közösségnek nem áll érdekében fenntartani a dömpingellenes vámokat az érintett országokból érkező behozatalokkal szemben. A Bizottság kérdőívet küldött az importőröknek és az ipari felhasználóknak. Teljesen kitöltött kérdőívet egyetlen importőr, a Comercial de Tubos, S.A., Spanyolország küldött vissza. |
| --- | --- |

(111)

Megvizsgálták, hogy van-e olyan kényszerítő ok, amely ahhoz a következtetéshez vezethetne, hogy a Közösségnek nem áll érdekében fenntartani a dömpingellenes vámokat az érintett országokból érkező behozatalokkal szemben. A Bizottság kérdőívet küldött az importőröknek és az ipari felhasználóknak. Teljesen kitöltött kérdőívet egyetlen importőr, a Comercial de Tubos, S.A., Spanyolország küldött vissza.

| (112) | A felhasználóipartól nem küldtek vissza kérdőívet. Egyetlen beszállító sem jelentkezett a vizsgálat során. Az együttműködő felektől kapott információk alapján a következő következtetéseket vonták le. |
| --- | --- |

(112)

A felhasználóipartól nem küldtek vissza kérdőívet. Egyetlen beszállító sem jelentkezett a vizsgálat során. Az együttműködő felektől kapott információk alapján a következő következtetéseket vonták le.

| (113) | Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes a Közösség érdekével. Továbbá a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, így lehetőség van arra, hogy megállapítsák a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt nemkívánatos hatásait. |
| --- | --- |

(113)

Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések bevezetése nem ellentétes a Közösség érdekével. Továbbá a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát olyan helyzetet elemez, amelyben már alkalmaztak dömpingellenes intézkedéseket, így lehetőség van arra, hogy megállapítsák a jelenlegi dömpingellenes intézkedések érintett felekre gyakorolt nemkívánatos hatásait.

2.   A közösségi iparág érdeke

| (114) | Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi iparág öt termelőt foglalt magában, a varratmentes csövek termelésében és értékesítésében foglalkoztatott körülbelül 2 470 fős személyzettel. Azt is fel kell idézni, hogy a közösségi iparág fenti gazdasági mutatói romló pénzügyi eredményeket jeleztek a vizsgálati időszakban. A varratmentes csövek iránti, 2000-ben és 2001-ben tapasztalható növekvő közösségi kereslet ellenére, amely a VI során újra csökkent, a közösségi iparág pénzügyi helyzete nem stabilizálódott. |
| --- | --- |

(114)

Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi iparág öt termelőt foglalt magában, a varratmentes csövek termelésében és értékesítésében foglalkoztatott körülbelül 2 470 fős személyzettel. Azt is fel kell idézni, hogy a közösségi iparág fenti gazdasági mutatói romló pénzügyi eredményeket jeleztek a vizsgálati időszakban. A varratmentes csövek iránti, 2000-ben és 2001-ben tapasztalható növekvő közösségi kereslet ellenére, amely a VI során újra csökkent, a közösségi iparág pénzügyi helyzete nem stabilizálódott.

| (115) | 2000–2001-ben az iparág részben helyreállt. Ennek ellenére a közösségi iparág általános pénzügyi helyzete miatt egyértelmű, hogy a dömpingellenes intézkedések a közösségi iparág érdekét szolgálnák. |
| --- | --- |

(115)

2000–2001-ben az iparág részben helyreállt. Ennek ellenére a közösségi iparág általános pénzügyi helyzete miatt egyértelmű, hogy a dömpingellenes intézkedések a közösségi iparág érdekét szolgálnák.

3.   A független importőrök érdeke

| (116) | Az együttműködő importőrök általánosságban nem ellenezték a dömpingellenes intézkedések folyamatos kivetését. Egyéb észrevétel nem érkezett azoktól az importőröktől, akik az érintett terméket Horvátországból és Ukrajnából hozták be. |
| --- | --- |

(116)

Az együttműködő importőrök általánosságban nem ellenezték a dömpingellenes intézkedések folyamatos kivetését. Egyéb észrevétel nem érkezett azoktól az importőröktől, akik az érintett terméket Horvátországból és Ukrajnából hozták be.

| (117) | A dömpingellenes intézkedések célja a tisztességes kereskedelem helyreállítása. Nem cél a behozatalok tiltása, sem a közösségi importőrök tevékenységének akadályozása. Valójában bármely, javasolni kívánt intézkedésnek olyan szinten kell maradnia, amely a jövőben is lehetővé teszi a behozatalok folytatását, de nem dömpingelt, illetve nem káros árakon, attól függően, hogy a kettő közül melyik az alacsonyabb. |
| --- | --- |

(117)

A dömpingellenes intézkedések célja a tisztességes kereskedelem helyreállítása. Nem cél a behozatalok tiltása, sem a közösségi importőrök tevékenységének akadályozása. Valójában bármely, javasolni kívánt intézkedésnek olyan szinten kell maradnia, amely a jövőben is lehetővé teszi a behozatalok folytatását, de nem dömpingelt, illetve nem káros árakon, attól függően, hogy a kettő közül melyik az alacsonyabb.

| (118) | Mivel tehát a tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphetne a közösségi piacra, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenysége akkor is folytatódik, ha a dömpingelt behozatalokkal szemben dömpingellenes intézkedéseket vezetnek be. |
| --- | --- |

(118)

Mivel tehát a tisztességes áron érkező behozatal továbbra is beléphetne a közösségi piacra, valószínűsíthető, hogy az importőrök hagyományos üzleti tevékenysége akkor is folytatódik, ha a dömpingelt behozatalokkal szemben dömpingellenes intézkedéseket vezetnek be.

4.   A beszállítók érdeke

| (119) | Egyetlen beszállító sem jelentkezett a vizsgálat során. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely alapján ne lehetne bevezetni intézkedéseket a beszállítók érdeke miatt. |
| --- | --- |

(119)

Egyetlen beszállító sem jelentkezett a vizsgálat során. Ezért arra a következtetésre jutottak, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely alapján ne lehetne bevezetni intézkedéseket a beszállítók érdeke miatt.

5.   A felhasználók érdeke

| (120) | Az előző vizsgálat során arra a következtetésre jutottak, hogy a dömpingellenes intézkedések árra gyakorolt hatása a felhasználóipar szempontjából nem jelentős. Ezt arra a tényre alapozták, hogy a varratmentes csövek a felhasználó iparágak (többek között a vegyipar és a petrolkémiai ipar, az erőművek, a gépjárműipar és az építőipar) összköltségének csupán kis részét tette ki. Mivel nem emeltek kifogást a korábbi megállapításokkal szemben, és tekintettel arra, hogy a felhasználók nem működtek együtt a jelenlegi vizsgálattal, a dömpingellenes intézkedések árra gyakorolt hatása várhatóan elhanyagolható lesz a felhasználóipar szempontjából. |
| --- | --- |

(120)

Az előző vizsgálat során arra a következtetésre jutottak, hogy a dömpingellenes intézkedések árra gyakorolt hatása a felhasználóipar szempontjából nem jelentős. Ezt arra a tényre alapozták, hogy a varratmentes csövek a felhasználó iparágak (többek között a vegyipar és a petrolkémiai ipar, az erőművek, a gépjárműipar és az építőipar) összköltségének csupán kis részét tette ki. Mivel nem emeltek kifogást a korábbi megállapításokkal szemben, és tekintettel arra, hogy a felhasználók nem működtek együtt a jelenlegi vizsgálattal, a dömpingellenes intézkedések árra gyakorolt hatása várhatóan elhanyagolható lesz a felhasználóipar szempontjából.

6.   Versenyszempontok

| (121) | Meg kell jegyezni, hogy a 2003/382/EK bizottsági határozat (9) megállapította, hogy bizonyos közösségi importőrök 1995-ig vettek részt egy, az érintett termék részeire vonatkozó versenyellenes megállapodásban. Tehát sem az eredeti vizsgálatot, amely esetében a VI 1997. november 1-jétől 1998. október 31-ig tartott (az érintett időszak pedig 1997 januárjától a VI végéig), sem a jelenlegi felülvizsgálatot nem befolyásolta a versenyellenes magatartás. |
| --- | --- |

(121)

Meg kell jegyezni, hogy a 2003/382/EK bizottsági határozat (9) megállapította, hogy bizonyos közösségi importőrök 1995-ig vettek részt egy, az érintett termék részeire vonatkozó versenyellenes megállapodásban. Tehát sem az eredeti vizsgálatot, amely esetében a VI 1997. november 1-jétől 1998. október 31-ig tartott (az érintett időszak pedig 1997 januárjától a VI végéig), sem a jelenlegi felülvizsgálatot nem befolyásolta a versenyellenes magatartás.

7.   A Közösség érdekével kapcsolatos következtetés

| (122) | Az érintett országokból származó varratmentes csövek behozatalával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen a közösségi iparág érdekeit szolgálná. A varratmentes csövek árára gyakorolt hatás mind az importőrök/kereskedők, mind a felhasználó iparágak szempontjából várhatóan csupán elhanyagolható lesz. |
| --- | --- |

(122)

Az érintett országokból származó varratmentes csövek behozatalával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen a közösségi iparág érdekeit szolgálná. A varratmentes csövek árára gyakorolt hatás mind az importőrök/kereskedők, mind a felhasználó iparágak szempontjából várhatóan csupán elhanyagolható lesz.

| (123) | A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely miatt nem kell kivetni dömpingellenes vámokat az érintett országokból származó varratmentes csövek behozatalaival szemben. |
| --- | --- |

(123)

A fentiek figyelembevételével arra a következtetésre jutottak, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely miatt nem kell kivetni dömpingellenes vámokat az érintett országokból származó varratmentes csövek behozatalaival szemben.

G.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (124) | A dömping, a kár, az okozati összefüggés és közösségi érdek tekintetében kialakult ideiglenes következtetések figyelembevételével intézkedéseket kell bevezetni a dömpingelt behozatalok által a közösségi iparágnak okozott további kár megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(124)

A dömping, a kár, az okozati összefüggés és közösségi érdek tekintetében kialakult ideiglenes következtetések figyelembevételével intézkedéseket kell bevezetni a dömpingelt behozatalok által a közösségi iparágnak okozott további kár megelőzése érdekében.

| (125) | Az ideiglenes intézkedéseket olyan szinten kell bevezetni, amely elégséges az e behozatalok okozta kár megszüntetéséhez, anélkül hogy a megállapított dömpingkülönbözetet meghaladná. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy ítélték, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tennie a közösségi iparág számára, hogy fedezze gyártási költségeit és egy olyan szintű, adózás előtti hasznot érjen el, amilyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett – azaz dömpingelt behozatalok nélkül – a hasonló termék közösségi értékesítésével ésszerűen elérhet. Az ehhez a számításhoz felhasznált, adózás előtti haszonkulcs a forgalom 5 %-a volt. Megegyezik az eredeti eljárás során megállapított haszonkulccsal, mivel semmi nem utalt arra, és nem is avatkoztak be annak érdekében, hogy ezt meg kell változtatni. Ennek alapján kiszámították a hasonló terméknek a közösségi iparág szempontjából kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó árakat a fent említett 5 %-os haszonkulcsnak a termelési költséghez való hozzáadásával számították ki. |
| --- | --- |

(125)

Az ideiglenes intézkedéseket olyan szinten kell bevezetni, amely elégséges az e behozatalok okozta kár megszüntetéséhez, anélkül hogy a megállapított dömpingkülönbözetet meghaladná. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy ítélték, hogy az intézkedéseknek lehetővé kell tennie a közösségi iparág számára, hogy fedezze gyártási költségeit és egy olyan szintű, adózás előtti hasznot érjen el, amilyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban rendes versenyfeltételek mellett – azaz dömpingelt behozatalok nélkül – a hasonló termék közösségi értékesítésével ésszerűen elérhet. Az ehhez a számításhoz felhasznált, adózás előtti haszonkulcs a forgalom 5 %-a volt. Megegyezik az eredeti eljárás során megállapított haszonkulccsal, mivel semmi nem utalt arra, és nem is avatkoztak be annak érdekében, hogy ezt meg kell változtatni. Ennek alapján kiszámították a hasonló terméknek a közösségi iparág szempontjából kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó árakat a fent említett 5 %-os haszonkulcsnak a termelési költséghez való hozzáadásával számították ki.

| (126) | A szükséges áremelést ezután az alákínálási számításokhoz megállapított, az importár súlyozott átlagának és a kárt nem okozó átlagár összehasonlításával határozták meg. Az összehasonlításból eredő eltéréseket ezt követően az átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. |
| --- | --- |

(126)

A szükséges áremelést ezután az alákínálási számításokhoz megállapított, az importár súlyozott átlagának és a kárt nem okozó átlagár összehasonlításával határozták meg. Az összehasonlításból eredő eltéréseket ezt követően az átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki.

2.   Módosított intézkedések

| (127) | A fentiek figyelembevételével úgy ítélték, hogy módosítani kell az érintett termék Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalával szembeni, hatályos dömpingellenes vámokat. Az új dömpingellenes vámokat a megállapított kárkülönbözetnek megfelelő szinten kell meghatározni, mivel a horvát és ukrán vállalkozásokra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözet minden esetben magasabb volt a kiszámított kárkülönbözetnél. Mivel az együttműködés nagymértékű volt (az érintett termék Ukrajnából a Közösségbe történő kivitelének több mint 80 %-a), az Ukrajnára vonatkozó maradványkülönbözetet az együttműködő exportáló termelők, az OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) és a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube” esetében meghatározott szinten kell megállapítani. |
| --- | --- |

(127)

A fentiek figyelembevételével úgy ítélték, hogy módosítani kell az érintett termék Horvátországból és Ukrajnából származó behozatalával szembeni, hatályos dömpingellenes vámokat. Az új dömpingellenes vámokat a megállapított kárkülönbözetnek megfelelő szinten kell meghatározni, mivel a horvát és ukrán vállalkozásokra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözet minden esetben magasabb volt a kiszámított kárkülönbözetnél. Mivel az együttműködés nagymértékű volt (az érintett termék Ukrajnából a Közösségbe történő kivitelének több mint 80 %-a), az Ukrajnára vonatkozó maradványkülönbözetet az együttműködő exportáló termelők, az OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) és a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube” esetében meghatározott szinten kell megállapítani.

| (128) | A vállalkozások e rendeletben meghatározott egyéni dömpingellenes vámtételeit e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért azok a vizsgálat során az említett vállalkozások tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalkozásra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az érintett országból származó, a vállalkozások – azaz az itt említett konkrét jogalanyok – által előállított termékek behozatalaira alkalmazhatók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett bármely más vállalkozás – a felsoroltakkal kapcsolatban állókat is beleértve – által előállított importált termékek nem részesülhetnek ezekből a vámtételekből, és rájuk az „összes többi vállalkozásra” megállapított vámtétel vonatkozik. |
| --- | --- |

(128)

A vállalkozások e rendeletben meghatározott egyéni dömpingellenes vámtételeit e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ezért azok a vizsgálat során az említett vállalkozások tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalkozásra” alkalmazandó országos vámmal) kizárólag az érintett országból származó, a vállalkozások – azaz az itt említett konkrét jogalanyok – által előállított termékek behozatalaira alkalmazhatók. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel nem említett bármely más vállalkozás – a felsoroltakkal kapcsolatban állókat is beleértve – által előállított importált termékek nem részesülhetnek ezekből a vámtételekből, és rájuk az „összes többi vállalkozásra” megállapított vámtétel vonatkozik.

| (129) | Az említett, a vállalkozásokra vonatkozó egyéni dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (pl. a jogalany névváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egység létrehozását követően) a Bizottsághoz (10) kell intézni, csatolva minden vonatkozó információt, különösen azokat a vállalat termeléssel kapcsolatos tevékenységeire, belföldi vagy exportértékesítéseire vonatkozó információkat, amelyek kapcsolatba hozhatók pl. a névváltozással, illetve az új termelési vagy értékesítési egység létrehozásával. Szükség esetén a rendeletet az egyéni vámtételekből részesülő vállalkozások jegyzékének frissítésével megfelelőképpen módosítják. |
| --- | --- |

(129)

Az említett, a vállalkozásokra vonatkozó egyéni dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmeket (pl. a jogalany névváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egység létrehozását követően) a Bizottsághoz (10) kell intézni, csatolva minden vonatkozó információt, különösen azokat a vállalat termeléssel kapcsolatos tevékenységeire, belföldi vagy exportértékesítéseire vonatkozó információkat, amelyek kapcsolatba hozhatók pl. a névváltozással, illetve az új termelési vagy értékesítési egység létrehozásával. Szükség esetén a rendeletet az egyéni vámtételekből részesülő vállalkozások jegyzékének frissítésével megfelelőképpen módosítják.

| (130) | A javasolt dömpingellenes vámok a következők:









  Ország | Vállalkozás | A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet | Dömpingkülönbözet | Tervezett dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvátország | Valamennyi vállalkozás | 38,8 % | 38,9 % | 38,8 % |
| Ukrajna | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 % | 91,0 % | 51,9 % |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk és CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube”, Nikopol | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |
| Az összes többi vállalkozás | 64,1 % | 97,3 % | 64,1 % |

(130)

A javasolt dömpingellenes vámok a következők:

Ország

Vállalkozás

A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet

Dömpingkülönbözet

Tervezett dömpingellenes vám

Horvátország

Valamennyi vállalkozás

38,8 %

38,9 %

38,8 %

Ukrajna

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9 %

91,0 %

51,9 %

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk és CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube”, Nikopol

64,1 %

97,3 %

64,1 %

Az összes többi vállalkozás

64,1 %

97,3 %

64,1 %

| (131) | A javasolt intézkedések alapján az intézkedések új ötéves időszaka kezdődik. Az intézkedések tehát nem járnak le 2005. február 18-án, ahogy az a 2004. augusztus 27-én közzétett, a közelgő lejáratról szóló értesítésben (11) szerepel. |
| --- | --- |

(131)

A javasolt intézkedések alapján az intézkedések új ötéves időszaka kezdődik. Az intézkedések tehát nem járnak le 2005. február 18-án, ahogy az a 2004. augusztus 27-én közzétett, a közelgő lejáratról szóló értesítésben (11) szerepel.

3.   A VI-t követően a horvát exportőrt érintő fejlemények

| (132) | Az alapvető tények és szempontok közlését követően, amelyek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy módosítani kell a dömpingellenes intézkedéseket, a horvát kormány tájékoztatta a Bizottságot, hogy az egyedüli horvát termelőt, a Mechel Željezara Ltd.-t 2004 őszén felszámolták és beszüntette a termelést. Helyére a Horvát Privatizációs Alap (CPF) – amely a horvátországi privatizációs folyamatért felelős állami intézmény – létrehozott egy új, Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o („Valjaonice”) elnevezésű jogalanyt. Úgy tűnik, hogy az újonnan alapított vállalkozás még nem kezdte el a termelést, és jelenleg veszi át a vagyontárgyakat a Mechel Željezara Ltd.-től. |
| --- | --- |

(132)

Az alapvető tények és szempontok közlését követően, amelyek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy módosítani kell a dömpingellenes intézkedéseket, a horvát kormány tájékoztatta a Bizottságot, hogy az egyedüli horvát termelőt, a Mechel Željezara Ltd.-t 2004 őszén felszámolták és beszüntette a termelést. Helyére a Horvát Privatizációs Alap (CPF) – amely a horvátországi privatizációs folyamatért felelős állami intézmény – létrehozott egy új, Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o („Valjaonice”) elnevezésű jogalanyt. Úgy tűnik, hogy az újonnan alapított vállalkozás még nem kezdte el a termelést, és jelenleg veszi át a vagyontárgyakat a Mechel Željezara Ltd.-től.

| (133) | A benyújtott információk alapján azonban úgy tűnik, hogy a Valjaonice termelési kapacitása változatlan marad a Mechel Željezara Ltd.-hez viszonyítva, és hogy egyértelmű a Valjaonice szándéka, hogy folytatja az érintett termék termelését. Ez alapján az a tény, hogy leállt a termelés, nem tekinthető tartósnak és megkérdőjelezhetetlennek, és ezért nem befolyásolja a vizsgálat megállapításait. |
| --- | --- |

(133)

A benyújtott információk alapján azonban úgy tűnik, hogy a Valjaonice termelési kapacitása változatlan marad a Mechel Željezara Ltd.-hez viszonyítva, és hogy egyértelmű a Valjaonice szándéka, hogy folytatja az érintett termék termelését. Ez alapján az a tény, hogy leállt a termelés, nem tekinthető tartósnak és megkérdőjelezhetetlennek, és ezért nem befolyásolja a vizsgálat megállapításait.

| (134) | Amennyiben azonban a vállalkozás helyzetében olyan változások történnek, amelyek az intézkedések felülvizsgálatát indokolják, kezdeményezni fogják a felülvizsgálatot. |
| --- | --- |

(134)

Amennyiben azonban a vállalkozás helyzetében olyan változások történnek, amelyek az intézkedések felülvizsgálatát indokolják, kezdeményezni fogják a felülvizsgálatot.

4.   Kötelezettségvállalások

| (135) | A Bizottság a 2000/137/EK határozattal árra vonatkozó kötelezettségvállalást fogadott el többek között az egyedüli horvát exportáló termelőtől. A Mechel Željezara Ltd. e kötelezettségvállalására is kiterjedt a felülvizsgálat. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság a 2000/137/EK határozattal árra vonatkozó kötelezettségvállalást fogadott el többek között az egyedüli horvát exportáló termelőtől. A Mechel Željezara Ltd. e kötelezettségvállalására is kiterjedt a felülvizsgálat.

| (136) | A kötelezettségvállalással a Mechel Željezara Ltd. vállalta, hogy a Közösségbe történő kivitel céljából az érintett termék bizonyos mennyiségét módosított áron értékesíti független vásárlói részére. Ezenkívül a Mechel Željezara Ltd. vállalta, hogy árait termékcsoportonként összhangba hozza a Közösségben alkalmazott árstruktúrával. |
| --- | --- |

(136)

A kötelezettségvállalással a Mechel Željezara Ltd. vállalta, hogy a Közösségbe történő kivitel céljából az érintett termék bizonyos mennyiségét módosított áron értékesíti független vásárlói részére. Ezenkívül a Mechel Željezara Ltd. vállalta, hogy árait termékcsoportonként összhangba hozza a Közösségben alkalmazott árstruktúrával.

| (137) | Az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően a kötelezettségvállalás célja, hogy megszüntesse a dömpingelt behozatal káros hatását, ami azáltal érhető el, hogy az exportőr emeli az árakat, vagy megszünteti a dömpingelt kivitelt. A vizsgálat kimutatta, hogy az eredetileg elfogadott kötelezettségvállalás a jelen esetben nem eredményezte az árak káros hatást megszüntető szintre való emelését és a tisztességes kereskedelem helyreállítását a közösségi piacon. Ezért ez esetben a Mechel Željezara Ltd.-től elfogadott kötelezettségvállalást nem tekintették megfelelő és hatékony eszköznek a dömping káros hatásának megszüntetéséhez. A fentiekben ismertetettek szerint a Mechel Željezara Ltd.-t nemrégiben felszámolták. Így a kötelezettségvállalást érvénytelennek ítélték. |
| --- | --- |

(137)

Az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően a kötelezettségvállalás célja, hogy megszüntesse a dömpingelt behozatal káros hatását, ami azáltal érhető el, hogy az exportőr emeli az árakat, vagy megszünteti a dömpingelt kivitelt. A vizsgálat kimutatta, hogy az eredetileg elfogadott kötelezettségvállalás a jelen esetben nem eredményezte az árak káros hatást megszüntető szintre való emelését és a tisztességes kereskedelem helyreállítását a közösségi piacon. Ezért ez esetben a Mechel Željezara Ltd.-től elfogadott kötelezettségvállalást nem tekintették megfelelő és hatékony eszköznek a dömping káros hatásának megszüntetéséhez. A fentiekben ismertetettek szerint a Mechel Željezara Ltd.-t nemrégiben felszámolták. Így a kötelezettségvállalást érvénytelennek ítélték.

| (138) | Az alapvető tények és szempontok közlését követően, amelyek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy módosítani kell a jelenlegi dömpingellenes különbözetet, az ukrán vállalkozások, az OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube” és a velük kapcsolatban álló kereskedelmi/holding társaság, az „Interpipe”, közös kötelezettségvállalást ajánlottak fel az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

(138)

Az alapvető tények és szempontok közlését követően, amelyek alapján arra a következtetésre jutottak, hogy módosítani kell a jelenlegi dömpingellenes különbözetet, az ukrán vállalkozások, az OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), a CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube” és a velük kapcsolatban álló kereskedelmi/holding társaság, az „Interpipe”, közös kötelezettségvállalást ajánlottak fel az alaprendelet 8. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

| (139) | Az említett ukrán vállalkozások az acéltermék különböző típusait gyártják, amelyek az érintett termékkel együtt értékesíthetők. Ez növeli a keresztkompenzáció esetleges kockázatát, azaz egy bizonyos, árra vonatkozó kötelezettségvállalást formálisan betartanának, de az érintett terméktől eltérő termékek árát csökkentenék, amikor az érintett termékkel együtt értékesítik. Továbbá az ingadozó árakat tekintve a minimum exportárak szintje, amelyeket a vállalkozás kész volt felajánlani, olyan volt, hogy az nem szüntette meg a dömping káros hatásait. Ezért ezt az ajánlatot nem lehetett elfogadni. |
| --- | --- |

(139)

Az említett ukrán vállalkozások az acéltermék különböző típusait gyártják, amelyek az érintett termékkel együtt értékesíthetők. Ez növeli a keresztkompenzáció esetleges kockázatát, azaz egy bizonyos, árra vonatkozó kötelezettségvállalást formálisan betartanának, de az érintett terméktől eltérő termékek árát csökkentenék, amikor az érintett termékkel együtt értékesítik. Továbbá az ingadozó árakat tekintve a minimum exportárak szintje, amelyeket a vállalkozás kész volt felajánlani, olyan volt, hogy az nem szüntette meg a dömping káros hatásait. Ezért ezt az ajánlatot nem lehetett elfogadni.

| (140) | Továbbá az ukrán Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk vállalkozás bejelentette, hogy kötelezettségvállalást ajánl fel, de sem annak jellegéről, sem a tekintetbe veendő minimumárról nem tett említést. Ezért az ajánlatot nem lehetett figyelembe venni. |
| --- | --- |

(140)

Továbbá az ukrán Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk vállalkozás bejelentette, hogy kötelezettségvállalást ajánl fel, de sem annak jellegéről, sem a tekintetbe veendő minimumárról nem tett említést. Ezért az ajánlatot nem lehetett figyelembe venni.

H.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (141) | Az érdekelt feleket tájékoztatták minden olyan tényről és szempontról, amelyek alapján a hatályos rendelet módosítását javasolni szándékoztak. A felek lehetőséget kaptak, hogy észrevételeket tegyenek, és meghallgatást kérjenek. Az észrevételeket átvették, és adott esetben figyelembe vették, |
| --- | --- |

(141)

Az érdekelt feleket tájékoztatták minden olyan tényről és szempontról, amelyek alapján a hatályos rendelet módosítását javasolni szándékoztak. A felek lehetőséget kaptak, hogy észrevételeket tegyenek, és meghallgatást kérjenek. Az észrevételeket átvették, és adott esetben figyelembe vették,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 348/2000/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (2) bekezdésében található táblázat helyébe a következő táblázat lép:








  „Ország | Vállalkozás | Vámtétel
  (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvátország | Valamennyi vállalkozás | 38,8 | — |
| Ukrajna | Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk | 51,9 | A614 |
| OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk és CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube”, Nikopol | 64,1 | A615 |
| Az összes többi vállalkozás | 64,1 | A999” |

1.

Az 1. cikk (2) bekezdésében található táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Ország

Vállalkozás

Vámtétel

(%)

Kiegészítő TARIC-kód

Horvátország

Valamennyi vállalkozás

38,8

—

Ukrajna

Dnipropetrovsk Tube Works (DTW), Dnipropetrovsk

51,9

A614

OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnipropetrovsk és CJSC Nikopolsky seamless tubes plant „Nikotube”, Nikopol

64,1

A615

Az összes többi vállalkozás

64,1

A999”

| 2. | A 2. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A 2. cikket el kell hagyni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 14-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 45., 2000.2.17., 1. o. A legutóbb az 1515/2002/EK tanácsi rendelettel (HL L 228., 2002.8.24., 8. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 46., 2000.2.18., 34. o. A 2002/669/EK határozat (HL L 228., 2002.8.24., 20. o.) módosított határozat.

3

(4)  HL C 288., 2002.11.23., 11. o.

4

(5)  HL C 288., 2002.11.23., 2. o.

5

(6)  HL L 246., 2004.7.20., 10. o.

6

(7)  246/02 értesítés (HL C 246., 2002.10.12., 2. o.) és 68/06 értesítés (HL C 68., 2004.3.18., 8. o.).

7

(8)  A Bizottság 2000/137/EK határozata (HL L 46., 2000.2.18., 34. o.).

8

(9)  HL L 140., 2003.6.6., 1. o.

9

(10)

10

| Európai Bizottság |
| --- |
| Kereskedelmi Főigazgatóság |
| B. részleg |
| J-79 5/16 hivatal |
| B-1049 Brüsszel |

Európai Bizottság

Kereskedelmi Főigazgatóság

B. részleg

J-79 5/16 hivatal

B-1049 Brüsszel

(11)  HL C 215., 2004.8.27., 2. o.

11

---

| 17.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/29

---

A BIZOTTSÁG 259/2005/EK RENDELETE

(2005. február 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 17-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 16-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. február 16-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 132,3 |
| 204 | 84,7 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 148,1 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,2 |
| 068 | 111,6 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 115,8 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 194,3 |
| 204 | 227,9 |
| 999 | 211,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,0 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 44,6 |
| 220 | 34,7 |
| 421 | 29,7 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 61,8 |
| 999 | 43,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 88,2 |
| 624 | 73,4 |
| 999 | 80,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 50,3 |
| 204 | 93,6 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 79,0 |
| 464 | 47,5 |
| 624 | 67,2 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 59,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 61,3 |
| 999 | 61,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 107,7 |
| 404 | 105,1 |
| 508 | 87,5 |
| 528 | 87,5 |
| 720 | 45,6 |
| 999 | 86,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,5 |
| 400 | 90,3 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 74,3 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 73,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

132,3

204

84,7

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

148,1

0707 00 05

052

167,2

068

111,6

204

68,5

999

115,8

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

194,3

204

227,9

999

211,1

0805 10 20

052

49,0

204

48,3

212

44,6

220

34,7

421

29,7

448

35,8

624

61,8

999

43,4

0805 20 10

204

88,2

624

73,4

999

80,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

50,3

204

93,6

220

35,5

400

79,0

464

47,5

624

67,2

662

40,8

999

59,1

0805 50 10

052

61,3

999

61,3

0808 10 80

400

107,7

404

105,1

508

87,5

528

87,5

720

45,6

999

86,7

0808 20 50

388

77,5

400

90,3

512

70,8

528

74,3

720

55,6

999

73,7

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 17.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/31

---

A BIZOTTSÁG 260/2005/EK RENDELETE

(2005. február 16.)

a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gyorstesztek tekintetében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 23. cikke első albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 999/2001/EK rendelet meghatározza a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) ellenőrzése céljára jóváhagyott gyorstesztek jegyzékét. |
| --- | --- |

(1)

A 999/2001/EK rendelet meghatározza a fertőző szivacsos agyvelőbántalmak (TSE) ellenőrzése céljára jóváhagyott gyorstesztek jegyzékét.

| (2) | 2004. november 16-i véleményében az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) ajánlotta hét új, a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE) kimutatására alkalmas kórbonctani gyorsteszt felvételét a BSE ellenőrzése céljára jóváhagyott gyorstesztek jegyzékébe. |
| --- | --- |

(2)

2004. november 16-i véleményében az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) ajánlotta hét új, a szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalma (BSE) kimutatására alkalmas kórbonctani gyorsteszt felvételét a BSE ellenőrzése céljára jóváhagyott gyorstesztek jegyzékébe.

| (3) | A 999/2001/EK rendelet X. mellékletében jelenleg felsorolt gyorsteszteket a vizsgálati eszközök gyártói által rendelkezésre bocsátott, a juhokban előforduló TSE kimutatására való alkalmasságot alátámasztó adatok alapján juhokra is jóváhagyták. |
| --- | --- |

(3)

A 999/2001/EK rendelet X. mellékletében jelenleg felsorolt gyorsteszteket a vizsgálati eszközök gyártói által rendelkezésre bocsátott, a juhokban előforduló TSE kimutatására való alkalmasságot alátámasztó adatok alapján juhokra is jóváhagyták.

| (4) | Az EFSA jelenleg vizsgál néhány, a kiskérődzők kórbonctani vizsgálatát lehetővé tévő gyorstesztet. Véleményük közzététele után lesz lehetőség a kiskérődzők ellenőrzésére jóváhagyott gyorstesztek jegyzékének összeállítására. Ennek megfelelően az említett vélemény közzétételéig a kiskérődzőkben előforduló TSE kimutatására is az eddig jóváhagyott gyorsteszteket kell használni. |
| --- | --- |

(4)

Az EFSA jelenleg vizsgál néhány, a kiskérődzők kórbonctani vizsgálatát lehetővé tévő gyorstesztet. Véleményük közzététele után lesz lehetőség a kiskérődzők ellenőrzésére jóváhagyott gyorstesztek jegyzékének összeállítására. Ennek megfelelően az említett vélemény közzétételéig a kiskérődzőkben előforduló TSE kimutatására is az eddig jóváhagyott gyorsteszteket kell használni.

| (5) | A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 999/2001/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt rendelkezések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 999/2001/EK rendelet X. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 16-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o. A legutóbb az 1993/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 344., 2004.11.20., 12. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

a X. melléklet C. fejezetének 4. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„4.   Gyorstesztek

A szarvasmarhák szivacsos agyvelőbántalmának kimutatására az 5. cikk (3) bekezdésével és a 6. cikk (1) bekezdésével összhangban a gyorsteszteket a következő módszerekkel kell elvégezni:

| — | a PrPRes proteáz-rezisztens fragmentumtöredék kimutatására szolgáló Western blot eljáráson (Prionics-Check Western teszt) alapuló immunblot tesztek, |
| --- | --- |

—

a PrPRes proteáz-rezisztens fragmentumtöredék kimutatására szolgáló Western blot eljáráson (Prionics-Check Western teszt) alapuló immunblot tesztek,

| — | kemilumineszcens ELISA-teszt, amely magában foglal egy extrakciós módszert és egy ELISA-eljárást, megnövelt kemilumineszcens képességű reagens felhasználásával (Enfer-teszt és Enfer TSE Kit version 2.0, automatikus minta-előkészítés), |
| --- | --- |

—

kemilumineszcens ELISA-teszt, amely magában foglal egy extrakciós módszert és egy ELISA-eljárást, megnövelt kemilumineszcens képességű reagens felhasználásával (Enfer-teszt és Enfer TSE Kit version 2.0, automatikus minta-előkészítés),

| — | szendvics (indirekt IF) módszer PrPRes kimutatására denaturálási és koncentrációs lépéseket követően (Bio-Rad TeSeE teszt), |
| --- | --- |

—

szendvics (indirekt IF) módszer PrPRes kimutatására denaturálási és koncentrációs lépéseket követően (Bio-Rad TeSeE teszt),

| — | microplate-módszeren alapuló immunpróba (ELISA), amely monoklonális antitestekkel mutatja ki a proteázrezisztens PrPRes-t (Prionics-Check LIA-teszt), |
| --- | --- |

—

microplate-módszeren alapuló immunpróba (ELISA), amely monoklonális antitestekkel mutatja ki a proteázrezisztens PrPRes-t (Prionics-Check LIA-teszt),

| — | automatizált konformációfüggő immunpróba, amely az azonosító antitest reagáló képességét hasonlítja össze a PrPSc proteázérzékeny és proteázrezisztens formáival (a proteázérzékeny PrPSc bizonyos frakciója egyenértékű a PrPRes-sel) és a PrPC-vel (InPro CDI-5 teszt), |
| --- | --- |

—

automatizált konformációfüggő immunpróba, amely az azonosító antitest reagáló képességét hasonlítja össze a PrPSc proteázérzékeny és proteázrezisztens formáival (a proteázérzékeny PrPSc bizonyos frakciója egyenértékű a PrPRes-sel) és a PrPC-vel (InPro CDI-5 teszt),

| — | kemilumineszcens ELISA-teszt a PrPSc kvalitatív meghatározására (CediTect BSE-teszt), |
| --- | --- |

—

kemilumineszcens ELISA-teszt a PrPSc kvalitatív meghatározására (CediTect BSE-teszt),

| — | a PrPSc szelektív befogására vegyi polimert, a PrP molekula ép részeire pedig monoklonális azonosító antitestet használó immunpróba (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA), |
| --- | --- |

—

a PrPSc szelektív befogására vegyi polimert, a PrP molekula ép részeire pedig monoklonális azonosító antitestet használó immunpróba (IDEXX HerdChek BSE Antigen Test Kit, EIA),

| — | microplate módszeren alapuló kemilumineszcens immunpróba a szarvasmarha szöveteiben jelen lévő PrPSc kimutatására (Institut Pourquier Speed’it BSE), |
| --- | --- |

—

microplate módszeren alapuló kemilumineszcens immunpróba a szarvasmarha szöveteiben jelen lévő PrPSc kimutatására (Institut Pourquier Speed’it BSE),

| — | a Proteináz K rezisztens PrP frakciók kimutatására két különböző monoklonális antitestet alkalmazó laterális immunpróba (Prionics Check PrioSTRIP), |
| --- | --- |

—

a Proteináz K rezisztens PrP frakciók kimutatására két különböző monoklonális antitestet alkalmazó laterális immunpróba (Prionics Check PrioSTRIP),

| — | a szarvasmarha PrPSc erőteljesen kiegyenesedett állapotában két epitópra irányított, két különböző monoklonális antitestet alkalmazó kétoldali immunpróba (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit), |
| --- | --- |

—

a szarvasmarha PrPSc erőteljesen kiegyenesedett állapotában két epitópra irányított, két különböző monoklonális antitestet alkalmazó kétoldali immunpróba (Roboscreen Beta Prion BSE EIA Test Kit),

| — | szendvicsmodellű ELISA-teszt a Proteináz K (PK) rezisztens PrPSc kimutatására (Roche Applied Science PrionScreen). |
| --- | --- |

—

szendvicsmodellű ELISA-teszt a Proteináz K (PK) rezisztens PrPSc kimutatására (Roche Applied Science PrionScreen).

A kiskérődzők fertőző szivacsos agyvelőbántalmának kimutatására az 5. cikk (3) bekezdésével és a 6. cikk (1) bekezdésével összhangban a gyorsteszteket a következő módszerekkel kell elvégezni:

| — | a PrPRes proteáz-rezisztens fragmentumtöredék kimutatására szolgáló Western blot eljáráson (Prionics-Check Western teszt) alapuló immunblot tesztek, |
| --- | --- |

—

a PrPRes proteáz-rezisztens fragmentumtöredék kimutatására szolgáló Western blot eljáráson (Prionics-Check Western teszt) alapuló immunblot tesztek,

| — | kemilumineszcens ELISA-teszt, amely magában foglal egy extrakciós módszert és egy ELISA-eljárást, megnövelt kemilumineszcens képességű reagens felhasználásával (Enfer-teszt), |
| --- | --- |

—

kemilumineszcens ELISA-teszt, amely magában foglal egy extrakciós módszert és egy ELISA-eljárást, megnövelt kemilumineszcens képességű reagens felhasználásával (Enfer-teszt),

| — | szendvics (indirekt IF) módszer PrPRes kimutatására denaturálási és koncentrációs lépéseket követően (Bio-Rad TeSeE teszt, a korábbi Bio-Rad Platelia-teszt), |
| --- | --- |

—

szendvics (indirekt IF) módszer PrPRes kimutatására denaturálási és koncentrációs lépéseket követően (Bio-Rad TeSeE teszt, a korábbi Bio-Rad Platelia-teszt),

| — | microplate módszeren alapuló immunpróba (ELISA), amely monoklonális antitestekkel mutatja ki a proteázrezisztens PrPRes-t (Prionics-Check LIA teszt), |
| --- | --- |

—

microplate módszeren alapuló immunpróba (ELISA), amely monoklonális antitestekkel mutatja ki a proteázrezisztens PrPRes-t (Prionics-Check LIA teszt),

| — | automatizált konformációfüggő immunpróba, amely az azonosító antitest reagáló képességét hasonlítja össze a PrPSc proteázérzékeny és proteázrezisztens formáival (a proteázérzékeny PrPSc bizonyos frakciója egyenértékű a PrPRes-sel) és a PrPC-vel (InPro CDI-5 teszt). |
| --- | --- |

—

automatizált konformációfüggő immunpróba, amely az azonosító antitest reagáló képességét hasonlítja össze a PrPSc proteázérzékeny és proteázrezisztens formáival (a proteázérzékeny PrPSc bizonyos frakciója egyenértékű a PrPRes-sel) és a PrPC-vel (InPro CDI-5 teszt).

A gyorsteszt gyártójának a Közösség referencialaboratóriuma által elfogadott minőségbiztosítási rendszerrel kell rendelkeznie, amely biztosítja, hogy a teszt műszaki jellemzői változatlanok maradnak. A gyártó a teszt leírását köteles benyújtani a Közösség referencialaboratóriumának.

A gyorsteszt és a gyorsteszt leírása kizárólag a Közösség referencialaboratóriumának előzetes értesítését követően módosítható, amennyiben a Közösség referencialaboratóriuma megállapítja, hogy a módosítás nem csökkenti a gyorsteszt érzékenységét, specificitását és megbízhatóságát. Erről a megállapításról tájékoztatni kell a Bizottságot és a nemzeti referencialaboratóriumokat.”

---

| 17.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/34

---

A BIZOTTSÁG 261/2005/EK RENDELETE

(2005. február 16.)

az Európai Unió legkülső régióiban a növényi termékek helyi termeléséhez nyújtott támogatás tekintetében az 1452/2001/EK, az 1453/2001/EK és az 1454/2001/EK tanácsi rendelet alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló 43/2003/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes mezőgazdasági termékek tekintetében Franciaország tengerentúli megyéinek javára egyedi intézkedések bevezetéséről, és a 72/462/EGK irányelv módosításáról, valamint az 525/77/EGK és 3763/91/EGK (Poseidom) (1) rendeletek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. június 28-i 1452/2001/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, 12. cikke (4) bekezdésére, 13. cikke (4) bekezdésére, 15. cikke (7) bekezdésére, 18. és 22. cikkére,

tekintettel az egyes mezőgazdasági termékek tekintetében az Azori-szigetek és Madeira javára egyedi intézkedések bevezetéséről, és az 1600/92/EGK rendelet (Poseima) (2) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. június 28-i 1453/2001/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 5. cikke (3) bekezdésére, 6. cikke (5) bekezdésére, 16. cikke (2) bekezdésére, 19. cikkére, 21. cikke (3) bekezdésére, 27. cikkére, 28. cikke (3) bekezdésére, 30. cikke (5) bekezdésére, és 34. cikkére,

tekintettel az egyes mezőgazdasági termékek tekintetében a Kanári-szigetek javára egyedi intézkedések bevezetéséről, és az 1601/92/EGK rendelet (Poseican) (3) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. június 28-i 1454/2001/EK tanácsi rendeletre és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére, 10. cikke (5) bekezdésére, és 20. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió legkülső régióiban a növényi termékek helyi termeléséhez nyújtott támogatás tekintetében az 1452/2001/EK, az 1453/2001/EK és az 1454/2001/EK tanácsi rendelet (4) alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 43/2003/EK bizottsági rendelet 68. cikke tartalmazza azon értesítések listáját, amelyeket a tagállamoknak el kell juttatniuk a Bizottsághoz, valamint ezen értesítések menetrendjét. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió legkülső régióiban a növényi termékek helyi termeléséhez nyújtott támogatás tekintetében az 1452/2001/EK, az 1453/2001/EK és az 1454/2001/EK tanácsi rendelet (4) alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 43/2003/EK bizottsági rendelet 68. cikke tartalmazza azon értesítések listáját, amelyeket a tagállamoknak el kell juttatniuk a Bizottsághoz, valamint ezen értesítések menetrendjét.

| (2) | Az igazgatás egyszerűsítése végett helyénvaló csökkenteni azon határidők számát, amelyeket az érintett tagállamok hatóságainak be kell tartaniuk jelentéseik Bizottsághoz történő benyújtásakor. A megszerzett tapasztalatok ismeretében helyénvaló csoportosítani mindazon információkat, amelyeket minden évben június 30-i és november 30-i határidővel két jelentésben kell benyújtani. |
| --- | --- |

(2)

Az igazgatás egyszerűsítése végett helyénvaló csökkenteni azon határidők számát, amelyeket az érintett tagállamok hatóságainak be kell tartaniuk jelentéseik Bizottsághoz történő benyújtásakor. A megszerzett tapasztalatok ismeretében helyénvaló csoportosítani mindazon információkat, amelyeket minden évben június 30-i és november 30-i határidővel két jelentésben kell benyújtani.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közös Gabonapiaci, Gyümölcs- és Zöldségpiaci, Feldolgozottgyümölcs- és Feldolgozottzöldség-piaci, Borpiaci, Komlópiaci, Élőnövény- és Virágpiaci valamint Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közös Gabonapiaci, Gyümölcs- és Zöldségpiaci, Feldolgozottgyümölcs- és Feldolgozottzöldség-piaci, Borpiaci, Komlópiaci, Élőnövény- és Virágpiaci valamint Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 43/2003/EK rendelet 68. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„68. cikk

Értesítések

(1)   Az érintett tagállamok minden évben legkésőbb a következő időpontokig értesítik a Bizottságot:

| a) | június 30-ig az e rendeletben említett intézkedéseknek az előző gazdasági évben történő végrehajtásáról szóló jelentésről, amely tartalmazza:






  — | azokat a területeket, amelyekre a folyó gazdasági évre az I. címben említettek szerint támogatást kértek és amelyekre a támogatást ténylegesen ki is fizették, |
| --- | --- | --- |

a)

június 30-ig az e rendeletben említett intézkedéseknek az előző gazdasági évben történő végrehajtásáról szóló jelentésről, amely tartalmazza:

—

azokat a területeket, amelyekre a folyó gazdasági évre az I. címben említettek szerint támogatást kértek és amelyekre a támogatást ténylegesen ki is fizették,

| — | a II. cím II. fejezetében említett támogatást nyert zöld vanília, valamint muskátli- és vetiver-illóolaj, illetve mennyiségeit, |
| --- | --- |

—

a II. cím II. fejezetében említett támogatást nyert zöld vanília, valamint muskátli- és vetiver-illóolaj, illetve mennyiségeit,

| — | ami a II. cím III. fejezetében említett támogatásokat illeti, minden osztályra vonatkozóan:






  — | a nádcukor összmennyiségét, tonnában kifejezve, amelyre támogatást kértek, |
| --- | --- | --- |

—

ami a II. cím III. fejezetében említett támogatásokat illeti, minden osztályra vonatkozóan:

—

a nádcukor összmennyiségét, tonnában kifejezve, amelyre támogatást kértek,

| — | a kifizetett támogatások teljes összegét és az egységár változásait, |
| --- | --- |

—

a kifizetett támogatások teljes összegét és az egységár változásait,

| — | a támogatások engedélyezési kritériumainak esetleges módosításait és az újonnan elfogadott esetleges kiegészítő nemzeti intézkedéseket, |
| --- | --- |

—

a támogatások engedélyezési kritériumainak esetleges módosításait és az újonnan elfogadott esetleges kiegészítő nemzeti intézkedéseket,

| — | a III. cím I. fejezetében említett támogatást nyert nyersanyagok mennyiségeit, az I. melléklet A. részében megjelölt termékek szerinti bontásban, illetve a késztermékek mennyiségeit nettó súlyban kifejezve, az I. melléklet B. részének megfelelő bontásban, |
| --- | --- |

—

a III. cím I. fejezetében említett támogatást nyert nyersanyagok mennyiségeit, az I. melléklet A. részében megjelölt termékek szerinti bontásban, illetve a késztermékek mennyiségeit nettó súlyban kifejezve, az I. melléklet B. részének megfelelő bontásban,

| — | Franciaország és Portugália részéről, ami a III. cím II. fejezetének 1. szakaszában említett támogatást illeti:






  — | a cukorszirup, a szacharózszirup és a mezőgazdasági rum összmennyiségeit, amelyekre támogatást kértek, esettől függően fehércukorban vagy hektoliter tiszta alkoholban kifejezve, |
| --- | --- | --- |

—

Franciaország és Portugália részéről, ami a III. cím II. fejezetének 1. szakaszában említett támogatást illeti:

—

a cukorszirup, a szacharózszirup és a mezőgazdasági rum összmennyiségeit, amelyekre támogatást kértek, esettől függően fehércukorban vagy hektoliter tiszta alkoholban kifejezve,

| — | a támogatásban részesülő finomítókat vagy lepárlóüzemeket, |
| --- | --- |

—

a támogatásban részesülő finomítókat vagy lepárlóüzemeket,

| — | minden finomító és lepárló esetében a kapott támogatás összegét, valamint az előállított cukorszirup, szacharózszirup vagy mezőgazdasági rum mennyiségét, |
| --- | --- |

—

minden finomító és lepárló esetében a kapott támogatás összegét, valamint az előállított cukorszirup, szacharózszirup vagy mezőgazdasági rum mennyiségét,

| — | a IV. cím I. fejezetében említett támogatást és emelt szintű támogatást nyert mennyiségeket, a II., III., IV. vagy V. mellékletben megjelölt termék szerinti bontásban, |
| --- | --- |

—

a IV. cím I. fejezetében említett támogatást és emelt szintű támogatást nyert mennyiségeket, a II., III., IV. vagy V. mellékletben megjelölt termék szerinti bontásban,

| — | a IV. cím II. fejezetében említett támogatást nyert mennyiségeket, termék szerinti bontásban, valamint ezek átlagértékét a 46. cikk (4) bekezdése értelmében, |
| --- | --- |

—

a IV. cím II. fejezetében említett támogatást nyert mennyiségeket, termék szerinti bontásban, valamint ezek átlagértékét a 46. cikk (4) bekezdése értelmében,

| — | azokat a mennyiségeket, kategóriákra vagy termékekre lebontva, amelyekre a folyó termelési évben szerződtek a IV. cím II. fejezetében említett szerződések keretében, |
| --- | --- |

—

azokat a mennyiségeket, kategóriákra vagy termékekre lebontva, amelyekre a folyó termelési évben szerződtek a IV. cím II. fejezetében említett szerződések keretében,

| — | a nem termelhető különféle direkt hibridszőlő területeinek átalakítási és átszervezési munkálataiban végbement előrehaladás állapotát az Azori-szigeteken és Madeirán. |
| --- | --- |

—

a nem termelhető különféle direkt hibridszőlő területeinek átalakítási és átszervezési munkálataiban végbement előrehaladás állapotát az Azori-szigeteken és Madeirán.

| b) | legkésőbb november 30-ig:






  — | a betakarított ananász mennyiségeit, amelyekre a II. cím I. fejezetében említett támogatás ki lett fizetve, |
| --- | --- | --- |

b)

legkésőbb november 30-ig:

—

a betakarított ananász mennyiségeit, amelyekre a II. cím I. fejezetében említett támogatás ki lett fizetve,

| — | az 1452/2001/EK rendelet 13. cikkének megfelelően rögzített, a III. cím I. fejezetében említett minimálárakat minden, az I. mellékletben meghatározott termékkategória számára, |
| --- | --- |

—

az 1452/2001/EK rendelet 13. cikkének megfelelően rögzített, a III. cím I. fejezetében említett minimálárakat minden, az I. mellékletben meghatározott termékkategória számára,

| — | ami a III. cím II. fejezetének II. szakaszában említett támogatást illeti:






  — | azokat a területeket és azt a teljes összeget, amelyekre a hektáronkénti átalánytámogatást kérték, mely ki is lett fizetve, |
| --- | --- | --- |

—

ami a III. cím II. fejezetének II. szakaszában említett támogatást illeti:

—

azokat a területeket és azt a teljes összeget, amelyekre a hektáronkénti átalánytámogatást kérték, mely ki is lett fizetve,

| — | a termelt fehércukor mennyiségeit és a kifizetett egyedi feldolgozási támogatás teljes összegét. |
| --- | --- |

—

a termelt fehércukor mennyiségeit és a kifizetett egyedi feldolgozási támogatás teljes összegét.

(2)   A tagállamok haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot azokról az esetekről, amelyeket olyan vis major eseteknek vagy rendkívüli körülményeknek ismernek el, amelyek indokolják a támogatásra való további jogosultságot.”

2. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. január 16-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 198., 2001.7.21., 11. o. A legutóbb az 1690/2004/EK rendelettel (HL L 305., 2004.10.18., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 198., 2001.7.21., 26. o. A legutóbb az 1690/2004/EK rendelettel módosított rendelet.

2

(3)  HL L 198., 2001.7.21., 45. o. A legutóbb az 1690/2004/EK rendelettel módosított rendelet.

3

(4)  HL L 7., 2003.1.11., 25. o. A legutóbb az 1137/2004/EK rendelettel (HL L 221., 2004.6.22., 3. o.) módosított rendelet.

4

---

| 17.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/36

---

A BIZOTTSÁG 262/2005/EK RENDELETE

(2005. február 16.)

az olívaolajra vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az olaj- és zsírpiac közös szervezésének létrehozásáról szóló, 1966. szeptember 22-i 136/66/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikk (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 136/66/EGK rendelet 3. cikke értelmében, ha a közösségi ár magasabb, mint a világpiaci árfolyamok, az ezen árak közötti különbséget az olívaolaj harmadik országokba történő kivitele esetében visszatérítéssel lehet fedezni. |
| --- | --- |

(1)

A 136/66/EGK rendelet 3. cikke értelmében, ha a közösségi ár magasabb, mint a világpiaci árfolyamok, az ezen árak közötti különbséget az olívaolaj harmadik országokba történő kivitele esetében visszatérítéssel lehet fedezni.

| (2) | Az olívaolajra alkalmazandó export-visszatérítések megállapítására és odaítélésére vonatkozó részletes szabályokat a 616/72/EGK bizottsági rendelet (2) állapította meg. |
| --- | --- |

(2)

Az olívaolajra alkalmazandó export-visszatérítések megállapítására és odaítélésére vonatkozó részletes szabályokat a 616/72/EGK bizottsági rendelet (2) állapította meg.

| (3) | A 136/66/EGK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelmében a visszatérítések a Közösség egészére nézve azonosak. |
| --- | --- |

(3)

A 136/66/EGK rendelet 3. cikkének (3) bekezdése értelmében a visszatérítések a Közösség egészére nézve azonosak.

| (4) | A 136/66/EGK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében az olívaolajra alkalmazandó visszatérítések mértékét egyrészt az olívaolaj közösségi piaci árai és kínálata, másrészt pedig a világpiacon érvényes árak jelenlegi helyzetének és várható alakulásának figyelembevételével kell meghatározni. Amikor azonban a világpiaci helyzet nem teszi lehetővé az olívaolaj legkedvezőbb árfolyamainak meghatározását, figyelembe lehet venni a főbb konkurens növényi olajak piacán tapasztalható árat és az ezen ár és az olívaolaj ára közötti, egy reprezentatív időszak során jegyzett árrést. A visszatérítés összege nem haladhatja meg az olívaolaj közösségi piaci ára és világpiaci ára közötti különbséget, adott esetben a termékeknek ez utóbbi piacra történő exportálása költségeinek figyelembevételével kiigazítva. |
| --- | --- |

(4)

A 136/66/EGK rendelet 3. cikkének (4) bekezdése értelmében az olívaolajra alkalmazandó visszatérítések mértékét egyrészt az olívaolaj közösségi piaci árai és kínálata, másrészt pedig a világpiacon érvényes árak jelenlegi helyzetének és várható alakulásának figyelembevételével kell meghatározni. Amikor azonban a világpiaci helyzet nem teszi lehetővé az olívaolaj legkedvezőbb árfolyamainak meghatározását, figyelembe lehet venni a főbb konkurens növényi olajak piacán tapasztalható árat és az ezen ár és az olívaolaj ára közötti, egy reprezentatív időszak során jegyzett árrést. A visszatérítés összege nem haladhatja meg az olívaolaj közösségi piaci ára és világpiaci ára közötti különbséget, adott esetben a termékeknek ez utóbbi piacra történő exportálása költségeinek figyelembevételével kiigazítva.

| (5) | A 136/66/EGK rendelet 3. cikke (3) bekezdése harmadik albekezdésének b) pontja szerint határozat hozható arról, hogy a visszatérítést pályázati eljárás útján rögzítik. A pályázati eljárás a visszatérítés összegére vonatkozik, és az egyes rendeltetési országok, mennyiségek, minőségek és kiszerelések tekintetében korlátozható. |
| --- | --- |

(5)

A 136/66/EGK rendelet 3. cikke (3) bekezdése harmadik albekezdésének b) pontja szerint határozat hozható arról, hogy a visszatérítést pályázati eljárás útján rögzítik. A pályázati eljárás a visszatérítés összegére vonatkozik, és az egyes rendeltetési országok, mennyiségek, minőségek és kiszerelések tekintetében korlátozható.

| (6) | A 136/66/EGK rendelet 3. cikk (3) bekezdés második albekezdése értelmében az olívaolajra vonatkozó visszatérítések eltérhetnek a rendeltetési hely szerint, amennyiben a világpiaci helyzet vagy egyes piacok speciális követelményei ezt szükségessé teszik. |
| --- | --- |

(6)

A 136/66/EGK rendelet 3. cikk (3) bekezdés második albekezdése értelmében az olívaolajra vonatkozó visszatérítések eltérhetnek a rendeltetési hely szerint, amennyiben a világpiaci helyzet vagy egyes piacok speciális követelményei ezt szükségessé teszik.

| (7) | A visszatérítéseket legalább havonta egyszer rögzíteni kell. Szükség esetén a visszatérítés a közbenső időszakban módosítható. |
| --- | --- |

(7)

A visszatérítéseket legalább havonta egyszer rögzíteni kell. Szükség esetén a visszatérítés a közbenső időszakban módosítható.

| (8) | A fenti szabályoknak az olívaolaj piacainak jelenlegi helyzetére történő alkalmazása, különös tekintettel e termék közösségi és harmadik országok piacain érvényes áraira, a jelen rendelet melléklete szerinti visszatérítések rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(8)

A fenti szabályoknak az olívaolaj piacainak jelenlegi helyzetére történő alkalmazása, különös tekintettel e termék közösségi és harmadik országok piacain érvényes áraira, a jelen rendelet melléklete szerinti visszatérítések rögzítését eredményezi.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Olaj- és Zsírpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Olaj- és Zsírpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 136/66/EGK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének c) pontjában felsorolt termékekre alkalmazandó export-visszatérítéseket a melléklet tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 17-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 16-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL 172., 1966.9.30., 3025/66. o. A legutóbb az 865/2004/EK rendelettel (HL L 161., 2004.4.30., 97. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 78., 1972.3.31., 1. o. A legutóbb a 2962/77/EGK rendelettel (HL L 348., 1977.12.30., 53. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

olívaolajra vonatkozó export-visszatérítések megállapításáról szóló, 2005. február 16-i bizottsági rendelethez

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | Visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| N.B.: A termékkódokat és az „A” sorozatba tartozó rendeltetési helyek kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet rögzíti (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).
  A numerikus rendeltetési hely- kódokat a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

Visszatérítés összege

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

N.B.: A termékkódokat és az „A” sorozatba tartozó rendeltetési helyek kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet rögzíti (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A numerikus rendeltetési hely- kódokat a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).

---

| 17.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/38

---

A BIZOTTSÁG 263/2005/EK RENDELETE

(2005. február 16.)

a baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

a tojáságazat piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2771/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (4) bekezdésére,

a baromfihús-ágazat piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2777/75/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (4) bekezdésére,

az ovalbuminra és laktalbuminra vonatkozó közös kereskedelmi rendszerről szóló, 1975. október 29-i 2783/75/EGK tanácsi rendeletre (3) és különösen annak 3. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 1484/95/EK bizottsági rendelet (4) rögzítette a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítő importvámrendszer alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat, valamint az irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

A 1484/95/EK bizottsági rendelet (4) rögzítette a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítő importvámrendszer alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat, valamint az irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeres ellenőrzéséből következik, hogy egyes termékek behozatalára vonatkozó irányadó árakat módosítani kell, figyelembe véve az eredet szerinti árkülönbségeket. Következésképpen az irányadó árakat közzé kell tenni. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeres ellenőrzéséből következik, hogy egyes termékek behozatalára vonatkozó irányadó árakat módosítani kell, figyelembe véve az eredet szerinti árkülönbségeket. Következésképpen az irányadó árakat közzé kell tenni.

| (3) | A lehető legrövidebb határidőn belül végre kell hajtani ezt a módosítást, figyelembe véve a piac helyzetét. |
| --- | --- |

(3)

A lehető legrövidebb határidőn belül végre kell hajtani ezt a módosítást, figyelembe véve a piac helyzetét.

| (4) | Az e rendeletben elöírt intézkedések összhangban vannak a Baromfihús- és Tojáspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben elöírt intézkedések összhangban vannak a Baromfihús- és Tojáspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. melléklete helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 17-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 16-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 282., 1975.11.1., 49. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 282., 1975.11.1., 77. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel módosított rendelet.

2

(3)  HL L 282., 1975.11.1., 104. o. A legutóbb a 2916/95/EK rendelettel (HL L 305., 1995.12.19., 49. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 145., 1995.6.29., 47. o. A legutóbb a 2129/2004/EK rendelettel (HL L 368., 2004.12.15., 7. o.) módosított rendelet.

4

---

MELLÉKLET

a baromfihús- és tojáságazatban érvényes, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak rögzítéséről és az 1484/95/EK rendelet módosításáról szóló, 2005. február 16-i bizottsági rendelethez

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikk (3) bekezdésében említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Eredet (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 90 | Fagyasztott, hasított csirke 65 %-os kiszerelésben | 81,1 | 11 | 01 |
| 72,4 | 15 | 03 |
| 0207 14 10 | Fagyasztott, kicsontozott kakas- vagy tyúkdarabok | 146,3 | 57 | 01 |
| 130,0 | 66 | 02 |
| 175,0 | 43 | 03 |
| 251,2 | 15 | 04 |
| 0207 14 70 | Egyéb csirkéből származó darabok, fagyasztva | 131,0 | 58 | 01 |
| 0207 25 10 | Hasított pulyka 80 %-os kiszerelésben | 86,7 | 26 | 01 |
| 0207 27 10 | Fagyasztott, kicsontozott pulykadarabok | 208,9 | 26 | 01 |
| 240,0 | 17 | 04 |
| 1602 32 11 | Nyers kakas- vagy tyúkkészítmény | 151,2 | 49 | 01 |
| 193,7 | 28 | 03” |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikk (3) bekezdésében említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Eredet (1)

0207 12 90

Fagyasztott, hasított csirke 65 %-os kiszerelésben

81,1

11

01

72,4

15

03

0207 14 10

Fagyasztott, kicsontozott kakas- vagy tyúkdarabok

146,3

57

01

130,0

66

02

175,0

43

03

251,2

15

04

0207 14 70

Egyéb csirkéből származó darabok, fagyasztva

131,0

58

01

0207 25 10

Hasított pulyka 80 %-os kiszerelésben

86,7

26

01

0207 27 10

Fagyasztott, kicsontozott pulykadarabok

208,9

26

01

240,0

17

04

1602 32 11

Nyers kakas- vagy tyúkkészítmény

151,2

49

01

193,7

28

03”

---

(1)  Import eredete

1

| 01 | Brazília |
| --- | --- |
| 02 | Thaiföld |
| 03 | Argentína |
| 04 | Chile |

01

Brazília

02

Thaiföld

03

Argentína

04

Chile

---

| 17.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/40 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/40

---

A BIZOTTSÁG 264/2005/EK RENDELETE

(2005. február 16.)

a 2005. február 17-től alkalmazandó export-visszatérítések rögzítéséről a baromfihús-ágazatban

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a baromfihús-ágazat piacának közös szervezéséről szóló, 1975. október 29-i 2777/75/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2777/75/EGK rendelet 8. cikkének értelmében, a fenti rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékek világpiaci ára és közösségi ára közötti különbség export-visszatérítéssel kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(1)

A 2777/75/EGK rendelet 8. cikkének értelmében, a fenti rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékek világpiaci ára és közösségi ára közötti különbség export-visszatérítéssel kiegyenlíthető.

| (2) | E szabályok és kritériumok a baromfihús-ágazat piacainak jelenlegi helyzetére való alkalmazásának eredményeként a visszatérítést egy olyan összegben kell megállapítani, mely lehetővé teszi, hogy a Közösség részt vegyen a nemzetközi kereskedelemben, figyelembe veszi továbbá e termékek exportjának jellegét, valamint annak jelenlegi fontosságát. |
| --- | --- |

(2)

E szabályok és kritériumok a baromfihús-ágazat piacainak jelenlegi helyzetére való alkalmazásának eredményeként a visszatérítést egy olyan összegben kell megállapítani, mely lehetővé teszi, hogy a Közösség részt vegyen a nemzetközi kereskedelemben, figyelembe veszi továbbá e termékek exportjának jellegét, valamint annak jelenlegi fontosságát.

| (3) | A mezőgazdasági termékek export-visszatérítési rendszerének közösségi végrehajtási szabályairól szóló, 1999. április 15-i 800/1999/EK bizottsági rendelet (2) 21. cikke előírja, hogy amennyiben a kiviteli nyilatkozat elfogadásának napján a termékek nem megbízható, kifogástalan kereskedelmi minőségűek, visszatérítés nem kerül odaítélésre. A hatályban lévő szabályozás egységes alkalmazásának biztosítása végett le kell szögezni, hogy a visszatérítés elnyerése érdekében a 2777/75/EGK rendelet 1. cikkében említett baromfihúsokon fel kell tüntetni a friss baromfihús előállítása és forgalomba hozatala során előforduló egészségügyi problémákról szóló, 1971. február 15-i 71/118/EGK tanácsi irányelv (3) szerinti állat-egészségügyi jelölést. |
| --- | --- |

(3)

A mezőgazdasági termékek export-visszatérítési rendszerének közösségi végrehajtási szabályairól szóló, 1999. április 15-i 800/1999/EK bizottsági rendelet (2) 21. cikke előírja, hogy amennyiben a kiviteli nyilatkozat elfogadásának napján a termékek nem megbízható, kifogástalan kereskedelmi minőségűek, visszatérítés nem kerül odaítélésre. A hatályban lévő szabályozás egységes alkalmazásának biztosítása végett le kell szögezni, hogy a visszatérítés elnyerése érdekében a 2777/75/EGK rendelet 1. cikkében említett baromfihúsokon fel kell tüntetni a friss baromfihús előállítása és forgalomba hozatala során előforduló egészségügyi problémákról szóló, 1971. február 15-i 71/118/EGK tanácsi irányelv (3) szerinti állat-egészségügyi jelölést.

| (4) | A Baromfihús- és Tojáspiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(4)

A Baromfihús- és Tojáspiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2777/75/EGK rendelet 8. cikkében említett export-visszatérítésben részesített termékek kódjait, továbbá e visszatérítés összegét a jelen rendelet melléklete rögzíti.

A visszatérítés elnyerésének érdekében ugyanakkor a 71/118/EGK irányelv melléklete XII. fejezetének alkalmazása alá tartozó termékeknek meg kell felelniük az ezen irányelvben előírt állat-egészségügyi jelölési feltételeknek is.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 17-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 16-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 282., 1975.11.1., 77. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított rendeletet.

1

(2)  HL L 102., 1999.4.17., 11. o. A legutóbb a 671/2004/EK rendelettel (HL L 105., 2004.4.14., 5. o.) módosított rendeletet.

2

(3)  HL L 55., 1971.3.8., 23. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosította rendeletet.

3

---

MELLÉKLET

Export-visszatérítések a baromfihús-ágazatban a 2005. február 17-től alkalmazandó

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | A visszatérítés összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 db | 0,80 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 db | 0,80 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 db | 0,80 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 db | 0,80 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 db | 1,70 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 db | 1,70 |
| 0207 12 10 9900 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 10 9900 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9190 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | V01 | EUR/100 kg | 41,00 |
| 0207 12 90 9990 | A24 | EUR/100 kg | 41,00 |
| N.B.: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.
  A numerikus rendeltetésihely-kódok a 2081/2003/EK bizottsági rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) kerültek meghatározásra.
  A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:






  V01 | Angola, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Omán, Egyesült Arab Emirátusok, Jordánia, Jemen, Libanon, Irak, Irán. |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

A visszatérítés összege

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 db

0,80

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 db

0,80

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 db

0,80

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 db

0,80

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 db

1,70

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 db

1,70

0207 12 10 9900

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 10 9900

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9190

A24

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

V01

EUR/100 kg

41,00

0207 12 90 9990

A24

EUR/100 kg

41,00

N.B.: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.

A numerikus rendeltetésihely-kódok a 2081/2003/EK bizottsági rendeletben (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) kerültek meghatározásra.

A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:

V01

Angola, Szaúd-Arábia, Kuvait, Bahrein, Katar, Omán, Egyesült Arab Emirátusok, Jordánia, Jemen, Libanon, Irak, Irán.

---

| 17.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/42 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/42

---

A BIZOTTSÁG 2005/11/EK IRÁNYELVE

(2005. február 16.)

a gépjárművek és pótkocsijaik gumiabroncsairól és azok felszereléséről szóló 92/23/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a gépjárművek és pótkocsijaik gumiabroncsairól és azok felszereléséről szóló, 1992. március 31-i 92/23/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A 92/23/EGK irányelv egyike a 70/156/EGK irányelv által létrehozott, az EK-típus-jóváhagyási eljárásról szóló egyedi irányelveknek. |
| --- | --- |

(1)

A 92/23/EGK irányelv egyike a 70/156/EGK irányelv által létrehozott, az EK-típus-jóváhagyási eljárásról szóló egyedi irányelveknek.

| (2) | A 2001/43/EK irányelvvel módosított 92/23/EGK irányelv a típusjóváhagyást végző hatóságok számára lehetővé teszi, hogy 2005. december 31-ig a gumiabroncsgyártók laboratóriumait jóváhagyott vizsgálólaboratóriumokként ismerjék el. Ez a rendelkezés nagyon jónak bizonyult a gyakorlatban, ezért helyénvaló továbbra is fenntartani ezt a lehetőséget, és a határidőt hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(2)

A 2001/43/EK irányelvvel módosított 92/23/EGK irányelv a típusjóváhagyást végző hatóságok számára lehetővé teszi, hogy 2005. december 31-ig a gumiabroncsgyártók laboratóriumait jóváhagyott vizsgálólaboratóriumokként ismerjék el. Ez a rendelkezés nagyon jónak bizonyult a gyakorlatban, ezért helyénvaló továbbra is fenntartani ezt a lehetőséget, és a határidőt hatályon kívül kell helyezni.

| (3) | A műszaki fejlődés nagyon gyors a gumiabroncs-gyártási ágazatban. A fogyasztók és az autógyártás részéről jelentkező nagy kereslet miatt a gumiabroncsok gyártási ciklusai felgyorsulnak, és a gumiabroncsok fajtái folyamatosan bővülnek. Ez a helyzet még kritikusabbá válik a jövőben, mivel nagyon költséges vagy egyedi vizsgálólétesítményekre, illetve szakértelemre lesz szükség. Az újonnan kifejlesztett termékek haladéktalan forgalomba hozása érdekében elengedhetetlen a kellő számú, rugalmasan használható vizsgálólétesítmény megléte. |
| --- | --- |

(3)

A műszaki fejlődés nagyon gyors a gumiabroncs-gyártási ágazatban. A fogyasztók és az autógyártás részéről jelentkező nagy kereslet miatt a gumiabroncsok gyártási ciklusai felgyorsulnak, és a gumiabroncsok fajtái folyamatosan bővülnek. Ez a helyzet még kritikusabbá válik a jövőben, mivel nagyon költséges vagy egyedi vizsgálólétesítményekre, illetve szakértelemre lesz szükség. Az újonnan kifejlesztett termékek haladéktalan forgalomba hozása érdekében elengedhetetlen a kellő számú, rugalmasan használható vizsgálólétesítmény megléte.

| (4) | A gumiabroncsok műszaki fejlődésnek köszönhető javulásával összhangban a kapcsolódó vizsgálati eljárásoknak egyre fejlettebbnek kell lenniük. Jelenleg nincs olyan, a gumiabroncsgyártókén kívüli vizsgálati kapacitás, amely megbirkózna a szükséges vizsgálatok nagy számával. |
| --- | --- |

(4)

A gumiabroncsok műszaki fejlődésnek köszönhető javulásával összhangban a kapcsolódó vizsgálati eljárásoknak egyre fejlettebbnek kell lenniük. Jelenleg nincs olyan, a gumiabroncsgyártókén kívüli vizsgálati kapacitás, amely megbirkózna a szükséges vizsgálatok nagy számával.

| (5) | Ennek megfelelően módosítani kell a 92/23/EGK irányelvet. |
| --- | --- |

(5)

Ennek megfelelően módosítani kell a 92/23/EGK irányelvet.

| (6) | Az ezen irányelvben megállapított intézkedések összhangban vannak a 70/156/EGK irányelv 13. cikkének (1) bekezdése által létrehozott, a gépjárművekre vonatkozó irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ezen irányelvben megállapított intézkedések összhangban vannak a 70/156/EGK irányelv 13. cikkének (1) bekezdése által létrehozott, a gépjárművekre vonatkozó irányelveknek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazításával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 92/23/EGK tanácsi irányelv I. mellékletének 1.3. pontja a következőképpen módosul:

| „1.3. | A jóváhagyást végző hatóság a gumiabroncsgyártók laboratóriumait jóváhagyott vizsgálólaboratóriumokként ismerheti el a 70/156/EGK irányelv 14. cikkének (1) bekezdése értelmében.” |
| --- | --- |

„1.3.

A jóváhagyást végző hatóság a gumiabroncsgyártók laboratóriumait jóváhagyott vizsgálólaboratóriumokként ismerheti el a 70/156/EGK irányelv 14. cikkének (1) bekezdése értelmében.”

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2005. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. A tagállamok haladéktalanul eljuttatják a Bizottsághoz e rendelkezések szövegét és egy, a rendelkezések és a jelen irányelv közötti megfelelési táblázatot.

Ezeket a rendelkezéseket 2006. január 1-jétől kell alkalmazni.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell mellékelni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azon főbb előírásait, amelyeket a jelen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 16-án.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 42., 1970.2.23., 1. o. A legutóbb a 2004/104/EK bizottsági irányelvvel (HL L 337., 2004.11.13., 13. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL 129., 1992.5.14., 95. o. A legutóbb a 2001/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 211., 2001.8.4., 25. o.) módosított irányelv.

2

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 17.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/44

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. február 16.)

a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varratmentes acélcsövek és ötvözetlen acélcsövek behozatalával kapcsolatban felajánlott kötelezettségvállalás elfogadásáról szóló 2000/137/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről

(2005/132/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (a továbbiakban: alaprendelet) (1) és különösen annak 8. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   ELŐZŐ ELJÁRÁS

| (1) | A 348/2000/EK rendelet (2) által a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki Horvátországból és Ukrajnából származó, egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek Közösségbe irányuló behozatalára. A 2000/137/EK határozattal (3) a Bizottság Horvátországból és Ukrajnából származó exportőrök által felajánlott kötelezettségvállalásokat fogadott el. A 2002/669/EK határozattal a Bizottság elfogadta az ukrán gyártók közös kötelezettségvállalásának önkéntes visszavonását. |
| --- | --- |

(1)

A 348/2000/EK rendelet (2) által a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki Horvátországból és Ukrajnából származó, egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek Közösségbe irányuló behozatalára. A 2000/137/EK határozattal (3) a Bizottság Horvátországból és Ukrajnából származó exportőrök által felajánlott kötelezettségvállalásokat fogadott el. A 2002/669/EK határozattal a Bizottság elfogadta az ukrán gyártók közös kötelezettségvállalásának önkéntes visszavonását.

| (2) | Az Európai Unió varratmentes acélcsőiparával foglalkozó védelmi bizottsága kérésére az alaprendelet (4) 11. cikke (3) bekezdése értelmében a Bizottság a hatályos dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan – beleértve az intézkedések formáját is – időközi felülvizsgálatot indított. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió varratmentes acélcsőiparával foglalkozó védelmi bizottsága kérésére az alaprendelet (4) 11. cikke (3) bekezdése értelmében a Bizottság a hatályos dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan – beleértve az intézkedések formáját is – időközi felülvizsgálatot indított.

B.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁS VISSZAVONÁSA VAGY ELFOGADÁSA

| (3) | A Tanács a 258/2005 (5) befejezte a felülvizsgálatot. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács a 258/2005 (5) befejezte a felülvizsgálatot.

| (4) | A 258/2005/EK rendelet (137) preambulumbekezdése szerint és az összes érintett féllel történő konzultációt követően a kötelezettségvállalás jelenlegi formájában a továbbiakban nem megfelelő. Ebből adódóan és a szóban forgó kötelezettségvállalás vonatkozó záradékai szerint, amely felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy egyoldalúan visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, a Bizottság úgy határozott, hogy visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását. |
| --- | --- |

(4)

A 258/2005/EK rendelet (137) preambulumbekezdése szerint és az összes érintett féllel történő konzultációt követően a kötelezettségvállalás jelenlegi formájában a továbbiakban nem megfelelő. Ebből adódóan és a szóban forgó kötelezettségvállalás vonatkozó záradékai szerint, amely felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy egyoldalúan visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását, a Bizottság úgy határozott, hogy visszavonja a kötelezettségvállalás elfogadását.

| (5) | A Bizottság 2004 decemberében értesítette a horvát Mechel Željezara Ltd. nevű vállalatot, hogy a jelenlegi kötelezettségvállalás elfogadásának visszavonását javasolja. A közlés után a horvát kormány tájékoztatta a Bizottságot, hogy a vállalat, amely az érintett termék egyetlen horvátországi gyártója, megszűnt, és 2004. őszén beszüntette a gyártást. Ezért a kötelezettségvállallás a továbbiakban érvénytelennek tekintendő. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2004 decemberében értesítette a horvát Mechel Željezara Ltd. nevű vállalatot, hogy a jelenlegi kötelezettségvállalás elfogadásának visszavonását javasolja. A közlés után a horvát kormány tájékoztatta a Bizottságot, hogy a vállalat, amely az érintett termék egyetlen horvátországi gyártója, megszűnt, és 2004. őszén beszüntette a gyártást. Ezért a kötelezettségvállallás a továbbiakban érvénytelennek tekintendő.

C.   A 2000/137/EK HATÁROZAT HATÁLYON KÍVÜL HELYEZÉSE

| (6) | A fentiekre való tekintettel a 2002/669/EK bizottsági határozattal módosított 2000/137/EK bizottsági határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(6)

A fentiekre való tekintettel a 2002/669/EK bizottsági határozattal módosított 2000/137/EK bizottsági határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (7) | E határozattal párhuzamosan a Tanács a 258/2005/EK rendelettel a Horvátországból származó, egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek Közösségbe irányuló behozatalára országos érvényű végleges dömpingellenes vámot vetett ki, |
| --- | --- |

(7)

E határozattal párhuzamosan a Tanács a 258/2005/EK rendelettel a Horvátországból származó, egyes varratmentes vascsövek vagy ötvözetlen acélcsövek Közösségbe irányuló behozatalára országos érvényű végleges dömpingellenes vámot vetett ki,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2002/669/EK bizottsági határozattal módosított, 2000/137/EK bizottsági határozat ezennel hatályát veszti.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 16-án.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 45., 2000.2.17., 1. o. A legutóbb a 1515/2002/EK rendelettel (HL L 228., 2002.8.24., 8. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 46., 2000.2.18., 34. o. A legutóbb a 2002/669/EK rendelettel (HL L 228., 2002.8.24., 20. o.) módosított rendelet

3

(4)  HL C 288., 2002.11.23., 11. o.

4

(5)  Lásd e Hivatalos Lap 7. oldalát.

5

---

| 17.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/46 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/46

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. február 16.)

a 258/2005/EK rendelet értelmében a Horvátországból és Ukrajnából származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám kivetésének részleges felfüggesztéséről

(2005/133/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 14. cikke (4) bekezdésére,

A tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

| (1) | Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően végzett felülvizsgálatot követően (a továbbiakban: felülvizsgálat) a Tanács a 258/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: végleges rendelet) a Horvátországból származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára (a továbbiakban: SST) 38,8 %-os, az Ukrajnából származó SST behozatalára pedig 64,1 %-os dömpingellenes vámot vetett ki, kivéve a Dnyipropetrovszki Acélművekből (a továbbiakban: DTW) származó behozatalt, amelyre 51,9 % a dömpingellenes vám vonatkozik (a továbbiakban: meglévő intézkedések). A végleges rendelet módosította a legutóbb az 1515/2002/EK rendelettel (3) módosított 348/2000/EK rendelet (4) értelmében kivetett végleges dömpingellenes vámokat, valamint hatályon kívül helyezte a 348/2000/EK rendelet 2. cikkében előírt vámmentesség lehetőségét (a továbbiakban: eredeti intézkedések). |
| --- | --- |

(1)

Az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően végzett felülvizsgálatot követően (a továbbiakban: felülvizsgálat) a Tanács a 258/2005/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: végleges rendelet) a Horvátországból származó egyes varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek behozatalára (a továbbiakban: SST) 38,8 %-os, az Ukrajnából származó SST behozatalára pedig 64,1 %-os dömpingellenes vámot vetett ki, kivéve a Dnyipropetrovszki Acélművekből (a továbbiakban: DTW) származó behozatalt, amelyre 51,9 % a dömpingellenes vám vonatkozik (a továbbiakban: meglévő intézkedések). A végleges rendelet módosította a legutóbb az 1515/2002/EK rendelettel (3) módosított 348/2000/EK rendelet (4) értelmében kivetett végleges dömpingellenes vámokat, valamint hatályon kívül helyezte a 348/2000/EK rendelet 2. cikkében előírt vámmentesség lehetőségét (a továbbiakban: eredeti intézkedések).

B.   A ROMÁNIÁBÓL ÉS OROSZORSZÁGBÓL SZÁRMAZÓ SST BEHOZATALÁRA VONATKOZÓ HATÁLYOS INTÉZKEDÉSEK

| (2) | A 2320/97/EK rendelet értelmében többek között a Romániából és Oroszországból származó SST behozatalára dömpingellenes vámok kivetésére került sor (5). A 97/790/EK (6) és a 2000/70/EK (7) határozatok értelmében többek között Romániában és Oroszországban az exportőrök kötelezettségvállalásokat fogadtak el. Az 1322/2004/EK rendelet (8) értelmében az a döntés született, hogy a Romániából és Oroszországból származó SST behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések (a továbbiakban: nem alkalmazott intézkedések) alkalmazására többé nem kerül sor óvatosságból, egyes közösségi termelők versenyellenes magatartása miatt (9). |
| --- | --- |

(2)

A 2320/97/EK rendelet értelmében többek között a Romániából és Oroszországból származó SST behozatalára dömpingellenes vámok kivetésére került sor (5). A 97/790/EK (6) és a 2000/70/EK (7) határozatok értelmében többek között Romániában és Oroszországban az exportőrök kötelezettségvállalásokat fogadtak el. Az 1322/2004/EK rendelet (8) értelmében az a döntés született, hogy a Romániából és Oroszországból származó SST behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések (a továbbiakban: nem alkalmazott intézkedések) alkalmazására többé nem kerül sor óvatosságból, egyes közösségi termelők versenyellenes magatartása miatt (9).

C.   A MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK FELFÜGGESZTÉSÉHEZ KAPCSOLÓDÓ INDOKLÁS VIZSGÁLATA

| (3) | Az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Közösség érdekében lehetőség nyílik dömpingellenes intézkedések felfüggesztésére azzal az indokkal, hogy a piaci feltételek ideiglenesen olyan mértékben megváltoztak, hogy a felfüggesztés eredményeként további kár nem valószínűsíthető. A 14. cikk (4) bekezdése meghatározza továbbá, hogy az érintett dömpingellenes intézkedéseket bármikor vissza lehet állítani, amennyiben a felfüggesztés már nem indokolt. |
| --- | --- |

(3)

Az alaprendelet 14. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a Közösség érdekében lehetőség nyílik dömpingellenes intézkedések felfüggesztésére azzal az indokkal, hogy a piaci feltételek ideiglenesen olyan mértékben megváltoztak, hogy a felfüggesztés eredményeként további kár nem valószínűsíthető. A 14. cikk (4) bekezdése meghatározza továbbá, hogy az érintett dömpingellenes intézkedéseket bármikor vissza lehet állítani, amennyiben a felfüggesztés már nem indokolt.

| (4) | A végleges rendelet főleg a 2001 októbere és 2002 novembere közötti időszakot veszi figyelembe, vagyis e felülvizsgálat vizsgálati időszakát (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). A végleges rendeletethez vezető felülvizsgálat azt mutatta, hogy az Ukrajnából és Horvátországból származó behozatal piaci részesedése jelentős volt a felülvizsgálati időszak alatt. Még dömping jellegűek voltak és a kárszint emelkedett az eredeti vizsgálathoz képest. Ennek alapján a felülvizsgálatból arra lehetett következtetni, hogy az eredeti intézkedéseket, amelyek szintje Horvátország esetében 23 %, Ukrajna esetében pedig 38,5 % volt, Horvátország esetében 38,8 %-ra kell fokozni a jelenlegi szint elérése érdekében, az Ukrajnából származó behozatalok esetében pedig 51,9 %-ra, illetve 64,1 %-ra, az érintett exportáló termelőtől függően. |
| --- | --- |

(4)

A végleges rendelet főleg a 2001 októbere és 2002 novembere közötti időszakot veszi figyelembe, vagyis e felülvizsgálat vizsgálati időszakát (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak). A végleges rendeletethez vezető felülvizsgálat azt mutatta, hogy az Ukrajnából és Horvátországból származó behozatal piaci részesedése jelentős volt a felülvizsgálati időszak alatt. Még dömping jellegűek voltak és a kárszint emelkedett az eredeti vizsgálathoz képest. Ennek alapján a felülvizsgálatból arra lehetett következtetni, hogy az eredeti intézkedéseket, amelyek szintje Horvátország esetében 23 %, Ukrajna esetében pedig 38,5 % volt, Horvátország esetében 38,8 %-ra kell fokozni a jelenlegi szint elérése érdekében, az Ukrajnából származó behozatalok esetében pedig 51,9 %-ra, illetve 64,1 %-ra, az érintett exportáló termelőtől függően.

| (5) | Egy, a közelmúlt behozatalára vonatkozó vizsgálatból kiderül, hogy különösen az SST Oroszországból és Romániából származó behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazásának hiánya miatt változott a helyzet a közösség piacán a behozatalt illetően, különösképpen annyiban, hogy a fent említett országokból származó kumulált behozatal növekedett, míg ezzel egyidejűleg a Horvátországból és Ukrajnából származó kumulált behozatal jelentősen, nagyon alacsony értékekre csökkent. |
| --- | --- |

(5)

Egy, a közelmúlt behozatalára vonatkozó vizsgálatból kiderül, hogy különösen az SST Oroszországból és Romániából származó behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazásának hiánya miatt változott a helyzet a közösség piacán a behozatalt illetően, különösképpen annyiban, hogy a fent említett országokból származó kumulált behozatal növekedett, míg ezzel egyidejűleg a Horvátországból és Ukrajnából származó kumulált behozatal jelentősen, nagyon alacsony értékekre csökkent.

| (6) | Ameddig a jelenlegi piaci feltételek érvényesülnek, addig továbbra is erős lesz az orosz és román behozatal jelenléte, az ukrán és/vagy horvát behozatal viszont valószínűleg nem növekedik jelentősen. Ezért úgy tekinthető, hogy ebben a különleges helyzetben nem valószínű, hogy a közösségi iparnak okozott kár megszűnne, ha a végleges rendeletben előírt vámtételek növelése felfüggesztenék. Következésképpen, valamint a többek között az Oroszországból és a Romániából származó behozatalra vonatkozó intézkedések alkalmazásának hiányára való tekintettel a megítélés szerint a Horvátországra és Ukrajnára vonatkozó eredeti vizsgálatban megállapított 23 %-os és 38,5 %-os vámszintek elegendőek a kárt okozó dömping kiküszöböléséhez. |
| --- | --- |

(6)

Ameddig a jelenlegi piaci feltételek érvényesülnek, addig továbbra is erős lesz az orosz és román behozatal jelenléte, az ukrán és/vagy horvát behozatal viszont valószínűleg nem növekedik jelentősen. Ezért úgy tekinthető, hogy ebben a különleges helyzetben nem valószínű, hogy a közösségi iparnak okozott kár megszűnne, ha a végleges rendeletben előírt vámtételek növelése felfüggesztenék. Következésképpen, valamint a többek között az Oroszországból és a Romániából származó behozatalra vonatkozó intézkedések alkalmazásának hiányára való tekintettel a megítélés szerint a Horvátországra és Ukrajnára vonatkozó eredeti vizsgálatban megállapított 23 %-os és 38,5 %-os vámszintek elegendőek a kárt okozó dömping kiküszöböléséhez.

| (7) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a piaci feltételek jelenlegi ideiglenes változása nem indokolja a Horvátországgal és Romániával szemben alkalmazandó intézkedések teljes felfüggesztését. A végleges rendelet értelmében elvégzett felülvizsgálat során összegyűjtött információk azt bizonyítják, hogy az ukrán és horvát termelőknek továbbra is jelentős az export-potenciáljuk, így könnyen növelhetnék kárt okozó szintet elérve a közösségi piacra irányuló exportjukat. Így a Horvátországból és Ukrajnából származó behozatallal szembeni intézkedések teljes felfüggesztése hasonló behozatali trendekhez vezetne e két országot illetően, mint ami jelenleg az Oroszországból és Romániából származó behozatal tekintetében fennáll, és ezért minden valószínűség szerint kárt okozna a közösségi ipar számára. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy a piaci feltételek jelenlegi ideiglenes változása nem indokolja a Horvátországgal és Romániával szemben alkalmazandó intézkedések teljes felfüggesztését. A végleges rendelet értelmében elvégzett felülvizsgálat során összegyűjtött információk azt bizonyítják, hogy az ukrán és horvát termelőknek továbbra is jelentős az export-potenciáljuk, így könnyen növelhetnék kárt okozó szintet elérve a közösségi piacra irányuló exportjukat. Így a Horvátországból és Ukrajnából származó behozatallal szembeni intézkedések teljes felfüggesztése hasonló behozatali trendekhez vezetne e két országot illetően, mint ami jelenleg az Oroszországból és Romániából származó behozatal tekintetében fennáll, és ezért minden valószínűség szerint kárt okozna a közösségi ipar számára.

| (8) | A fenti okok miatt megállapítást nyert, hogy a végleges rendelet részleges felfüggesztését lehetővé tevő követelmények az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdése alapján teljesülnek. Valójában a Közösségnek nem érdeke a végleges rendeletben előírt, megemelt vámszintek alkalmazása addig, amíg a legutóbb az 1515/2002/EK rendelettel módosított 348/2000/EK rendeletben meghatározott vámszintek elegendők. Ennek megfelelően a végleges rendeletben tervezet vámtételek alkalmazását részlegesen fel kell függeszteni a végleges rendelet 1. cikkében meghatározott tételek és a 348/2000/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott tételek különbözetének mértékéig. |
| --- | --- |

(8)

A fenti okok miatt megállapítást nyert, hogy a végleges rendelet részleges felfüggesztését lehetővé tevő követelmények az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdése alapján teljesülnek. Valójában a Közösségnek nem érdeke a végleges rendeletben előírt, megemelt vámszintek alkalmazása addig, amíg a legutóbb az 1515/2002/EK rendelettel módosított 348/2000/EK rendeletben meghatározott vámszintek elegendők. Ennek megfelelően a végleges rendeletben tervezet vámtételek alkalmazását részlegesen fel kell függeszteni a végleges rendelet 1. cikkében meghatározott tételek és a 348/2000/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében meghatározott tételek különbözetének mértékéig.

| (9) | Amennyiben később megváltoznak a felfüggesztést előidéző körülmények, a dömpingellenes vámok részleges felfüggesztésének haladéktalan hatályon kívül helyezésével a Bizottság visszaállíthatja a dömpingellenes intézkedéseket. |
| --- | --- |

(9)

Amennyiben később megváltoznak a felfüggesztést előidéző körülmények, a dömpingellenes vámok részleges felfüggesztésének haladéktalan hatályon kívül helyezésével a Bizottság visszaállíthatja a dömpingellenes intézkedéseket.

D.   A KÖZÖSSÉGI IPARRAL FOLYTATOTT KONZULTÁCIÓ

| (10) | Az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban a Bizottság tájékoztatta a közösségi ipart azon szándékáról, hogy részlegesen felfüggeszti a dömpingellenes intézkedéseket, valamint lehetőséget adott számukra észrevételek megtételére. A közösségi ipar nem emelt semmilyen kifogást. |
| --- | --- |

(10)

Az alaprendelet 14. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseivel összhangban a Bizottság tájékoztatta a közösségi ipart azon szándékáról, hogy részlegesen felfüggeszti a dömpingellenes intézkedéseket, valamint lehetőséget adott számukra észrevételek megtételére. A közösségi ipar nem emelt semmilyen kifogást.

A KÖVETKEZÕKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 258/2005/EK rendelet értelmében az alábbi termékek behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vám

| — | olaj- és gázszállító vezetékként használt, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek (7304 10 10 és 7304 10 30 KN-kódok alá sorolható); |
| --- | --- |

—

olaj- és gázszállító vezetékként használt, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek (7304 10 10 és 7304 10 30 KN-kódok alá sorolható);

| — | kör keresztmetszetű, hidegen húzott vagy hidegen hengerelt, varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek (7304 31 99 KN-kód alá sorolható); |
| --- | --- |

—

kör keresztmetszetű, hidegen húzott vagy hidegen hengerelt, varrat nélküli vas- és ötvözetlen acélcsövek (7304 31 99 KN-kód alá sorolható);

| — | egyéb kör keresztmetszetű, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, vas- és ötvözetlen acélcsövek (7304 39 91 és 7304 39 93 KN-kód alá sorolható) |
| --- | --- |

—

egyéb kör keresztmetszetű, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, vas- és ötvözetlen acélcsövek (7304 39 91 és 7304 39 93 KN-kód alá sorolható)

részleges felfüggesztésre kerül kilenc hónapon át:

| Ország | Vállalat | A 258/2005/EK rendeletben tervezett vámtétel
  % | Felfüggesztett vámtétel
  % | Nem felfüggesztett vámtétel
  % | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Horvátország | Minden vállalat | 38,8 | 15,8 | 23 | — |
| Ukrajna | Dnyipropetrovszki Acélművek (DTW), Dnyipropetrovszk | 51,9 | 13,4 | 38,5 | A614 |
| OJSC Nyizsnyednyeprovszki Csőhengermű (NTRP), Dnyipropetrovszk, és CJSC Nikopolszk varrat nélküli csöveket gyártó üzem „Nikotube”, Nikopol | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A615 |
| Az összes többi vállalat | 64,1 | 25,6 | 38,5 | A999 |

Ország

Vállalat

A 258/2005/EK rendeletben tervezett vámtétel

%

Felfüggesztett vámtétel

%

Nem felfüggesztett vámtétel

%

Kiegészítő TARIC-kód

Horvátország

Minden vállalat

38,8

15,8

23

—

Ukrajna

Dnyipropetrovszki Acélművek (DTW), Dnyipropetrovszk

51,9

13,4

38,5

A614

OJSC Nyizsnyednyeprovszki Csőhengermű (NTRP), Dnyipropetrovszk, és CJSC Nikopolszk varrat nélküli csöveket gyártó üzem „Nikotube”, Nikopol

64,1

25,6

38,5

A615

Az összes többi vállalat

64,1

25,6

38,5

A999

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 16-án.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  Lásd ennek a Hivatalos Lapnak az 7 oldalát.

2

(3)  HL L 228., 2002.8.24., 8. o.

3

(4)  HL L 45., 2000.2.17., 1. o.

4

(5)  HL L 322., 1997.11.25., 63. o. A legutóbb a 235/2004/EK rendelettel (HL L 40., 2004.2.12., 11. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 322., 1997.11.25., 63. o.

6

(7)  HL L 23., 2000.1.28., 78. o.

7

(8)  HL L 246., 2004.7.20., 10. o.

8

(9)  Lásd az 1322/2004/EK rendelet (9) preambulumbekezdését.

9

---

Az Európai Unióról szóló szerződés V. címe alapján elfogadott jogi aktusok

| 17.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 46/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 46/49

---

A TANÁCS 2005/134/KKBP HATÁROZATA

(2004. december 20.)

a Bolgár Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételének kereteit megállapító, az Európai Unió és a Bolgár Köztársaság közötti megállapodás megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 24. cikkére,

tekintettel az elnökség ajánlására,

mivel:

| (1) | A harmadik államoknak az EU válságkezelési műveleteiben történő részvételével kapcsolatos feltételeket az ilyen jövőbeli lehetséges részvétel kereteit megállapító megállapodásban kell rögzíteni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

A harmadik államoknak az EU válságkezelési műveleteiben történő részvételével kapcsolatos feltételeket az ilyen jövőbeli lehetséges részvétel kereteit megállapító megállapodásban kell rögzíteni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni.

| (2) | A Tanács 2004. február 23-i felhatalmazását követően az elnökség a főtitkár/főképviselő segítségével tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és a Bolgár Köztársaság közötti olyan megállapodásról, amely keretet biztosít a Bolgár Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételéhez. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2004. február 23-i felhatalmazását követően az elnökség a főtitkár/főképviselő segítségével tárgyalásokat folytatott az Európai Unió és a Bolgár Köztársaság közötti olyan megállapodásról, amely keretet biztosít a Bolgár Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételéhez.

| (3) | E megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

E megállapodást jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Unió és a Bolgár Köztársaság közötti, a Bolgár Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételéhez keretet biztosító megállapodás az Európai Unió nevében jóváhagyásra kerül.

A megállapodás szövege e határozat mellékletét képezi.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyt vagy személyeket.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

P. VAN GEEL

---

MEGÁLLAPODÁS

a Bolgár Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben történő részvételének kereteit megállapító, az Európai Unió és a Bolgár Köztársaság közötti

AZ EURÓPAI UNIÓ,

egyrészről, és

A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG

másrészről,

a továbbiakban: a „felek”,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió (EU) úgy határozhat, hogy fellép a válságkezelés területén. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió (EU) úgy határozhat, hogy fellép a válságkezelés területén.

| (2) | Az Európai Unió határoz arról, hogy harmadik országokat felkér-e egy adott EU válságkezelési műveletben való részvételre. A Bolgár Köztársaság elfogadhatja az Európai Unió felkérését és felajánlhatja hozzájárulását. Ebben az esetben az Európai Unió határoz a Bolgár Köztársaság által felajánlott hozzájárulás elfogadásáról. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió határoz arról, hogy harmadik országokat felkér-e egy adott EU válságkezelési műveletben való részvételre. A Bolgár Köztársaság elfogadhatja az Európai Unió felkérését és felajánlhatja hozzájárulását. Ebben az esetben az Európai Unió határoz a Bolgár Köztársaság által felajánlott hozzájárulás elfogadásáról.

| (3) | Amennyiben az Európai Unió úgy határoz, hogy a NATO eszközeinek és képességeinek igénybevételével katonai válságkezelési műveletet hajt végre, a Bolgár Köztársaság értesítheti az Európai Uniót a műveletben való részvétele elvi szándékáról. |
| --- | --- |

(3)

Amennyiben az Európai Unió úgy határoz, hogy a NATO eszközeinek és képességeinek igénybevételével katonai válságkezelési műveletet hajt végre, a Bolgár Köztársaság értesítheti az Európai Uniót a műveletben való részvétele elvi szándékáról.

| (4) | A 2002. október 24-25-i brüsszeli Európai Tanács egyetértett a nizzai Európai Tanács által 2000. december 7-9-én elfogadott, a NATO nem EU-tagállam európai tagjainak az EU által vezetett válságkezelésben való részvételére vonatkozó rendelkezések végrehajtásának részletes szabályaival. |
| --- | --- |

(4)

A 2002. október 24-25-i brüsszeli Európai Tanács egyetértett a nizzai Európai Tanács által 2000. december 7-9-én elfogadott, a NATO nem EU-tagállam európai tagjainak az EU által vezetett válságkezelésben való részvételére vonatkozó rendelkezések végrehajtásának részletes szabályaival.

| (5) | A Bolgár Köztársaságnak az EU válságkezelési műveletekben való részvétele feltételeit lehetőség szerint egy, a lehetséges jövőbeni részvétel kereteit megállapító megállapodásban kell meghatározni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni. |
| --- | --- |

(5)

A Bolgár Köztársaságnak az EU válságkezelési műveletekben való részvétele feltételeit lehetőség szerint egy, a lehetséges jövőbeni részvétel kereteit megállapító megállapodásban kell meghatározni, és nem esetenként, az egyes érintett műveletek vonatkozásában kell meghatározni.

| (6) | Egy ilyen megállapodás nem sértheti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját, és nem érintheti a Bolgár Köztársaság egy adott EU válságkezelési műveletben való részvételére vonatkozó határozatainak eseti jellegét. |
| --- | --- |

(6)

Egy ilyen megállapodás nem sértheti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját, és nem érintheti a Bolgár Köztársaság egy adott EU válságkezelési műveletben való részvételére vonatkozó határozatainak eseti jellegét.

| (7) | Egy ilyen megállapodás kizárólag a jövőbeni EU válságkezelési műveletekre vonatkozhat, és nem érintheti a Bolgár Köztársaság egy már megindított EU válságkezelési műveletben való részvételét szabályozó esetlegesen létező megállapodásokat, |
| --- | --- |

(7)

Egy ilyen megállapodás kizárólag a jövőbeni EU válságkezelési műveletekre vonatkozhat, és nem érintheti a Bolgár Köztársaság egy már megindított EU válságkezelési műveletben való részvételét szabályozó esetlegesen létező megállapodásokat,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I. SZAKASZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

A részvételre vonatkozó határozatok

(1)   Az Európai Unió arra vonatkozó határozatát követően, amelyben felkéri a Bolgár Köztársaságot valamely EU válságkezelési műveletben való részvételre, valamint azt követően, hogy a Bolgár Köztársaság úgy határoz, hogy abban részt vesz, a Bolgár Köztársaság tájékoztatja az Európai Uniót felajánlott hozzájárulásáról.

(2)   Amennyiben az Európai Unió úgy határoz, hogy a NATO eszközeinek és képességeinek igénybevételével katonai válságkezelési műveletet hajt végre, a Bolgár Köztársaság tájékoztatja az Európai Uniót a műveletben való részvételi szándékáról, valamint ezt követően tájékoztatást nyújt bármely felajánlott hozzájárulásáról.

(3)   A Bolgár Köztársaság hozzájárulását az Európai Unió a Bolgár Köztársasággal folytatott konzultáció keretében értékeli.

(4)   Az Európai Unió a lehető leghamarabb értesíti a Bolgár Köztársaságot a művelet közös költségeihez való várható hozzájárulásáról annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a Bolgár Köztársaság számára ajánlata meghatározásában.

(5)   Az Európai Unió írásban közli a Bolgár Köztársasággal az értékelés eredményét annak érdekében, hogy e megállapodás rendelkezéseivel összhangban biztosítsa a Bolgár Köztársaság részvételét.

2. cikk

Keretek

(1)   A Bolgár Köztársaság e megállapodás rendelkezéseivel és bármely előírt végrehajtási rendelkezéssel összhangban csatlakozik ahhoz az együttes fellépéshez, amelynek elfogadásával az Európai Unió Tanácsa az EU által végrehajtandó válságkezelési művelet végrehajtásáról dönt, valamint bármely olyan együttes fellépéshez vagy határozathoz, amelynek elfogadásával az Európai Unió Tanácsa az EU válságkezelési művelet kiterjesztéséről határoz.

(2)   A Bolgár Köztársaság valamely EU válságkezelési művelethez való hozzájárulása nem sértheti az Európai Unió döntéshozatali autonómiáját.

3. cikk

A állomány és a haderők jogállása

(1)   A Bolgár Köztársaság részéről az EU polgári válságkezelési műveletéhez kirendelt állomány és/vagy az EU katonai válságkezelési műveletéhez biztosított haderők jogállására az Európai Unió és a művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok) között megkötött, a haderő/misszió jogállásáról szóló megállapodást kell alkalmazni, amennyiben van ilyen megállapodás.

(2)   Az EU válságkezelési műveletének helyszínéül szolgáló állam(ok) területén kívül található parancsnokságokhoz vagy parancsnoki alakulatokhoz biztosított állomány jogállására az érintett parancsnokság és a parancsnoki alakulatok, valamint a Bolgár Köztársaság közötti megállapodásokat kell alkalmazni.

(3)   Az (1) bekezdésében említett haderők/misszió jogállásáról szóló megállapodás sérelme nélkül a Bolgár Köztársaság joghatóságot gyakorol az EU válságkezelési műveletben részt vevő állomány vonatkozásában.

(4)   A Bolgár Köztársaság felel az adott EU válságkezelési műveletben való részvétellel kapcsolatos bármely, a saját állományától érkező vagy vele kapcsolatos követelés kielégítéséért. A Bolgár Köztársaság felel az állománya ellen irányuló – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért.

(5)   A Bolgár Köztársaság vállalja, hogy a műveletben való részvételét megelőzően nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy az EU válságkezelési műveletekben részt vevő bármely állam elleni követelésekről lemond. A nyilatkozatra vonatkozó iratminta e megállapodás mellékletét képezi.

(6)   Az Európai Unió vállalja annak biztosítását, hogy tagállamai e megállapodás aláírásakor a követelésekről való lemondásról szóló nyilatkozatot tesznek a Bolgár Köztársaságnak valamilyen EU válságkezelési műveletben való jövőbeni részvétele esetére. A nyilatkozatra vonatkozó iratminta e megállapodás mellékletét képezi.

4. cikk

Minősített információ

(1)   A Bolgár Köztársaság megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az EU minősített információ az Európai Unió Tanácsának biztonsági szabályaival összhangban levő, valamint az illetékes hatóságok által – ideértve az EU műveleti parancsnokát az EU katonai válságkezelési művelete, illetve az EU misszióvezetőjét az EU polgári válságkezelési művelete tekintetében – kibocsátott további iránymutatásoknak megfelelő védelemben részesüljön.

(2)   Amennyiben az EU és a Bolgár Köztársaság között megállapodás jön létre a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokat illetően, a megállapodás rendelkezéseit egy adott EU válságkezelési művelet keretében is alkalmazni kell.

II. SZAKASZ

A POLGÁRI VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

5. cikk

Az EU polgári válságkezelési művelethez kirendelt állomány

(1)   A Bolgár Köztársaság biztosítja, hogy az EU polgári válságkezelési művelethez kirendelt állománya misszióját a következőkkel összhangban teljesítse:

| — | e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett együttes fellépés és annak további módosításai, |
| --- | --- |

—

e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett együttes fellépés és annak további módosításai,

| — | a műveleti terv, |
| --- | --- |

—

a műveleti terv,

| — | végrehajtási intézkedések. |
| --- | --- |

—

végrehajtási intézkedések.

(2)   A Bolgár Köztársaság bármely, az EU polgári válságkezelési művelethez való hozzájárulásában bekövetkezett változásról kellő időben tájékoztatja az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetőjét és az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságát.

(3)   Az EU polgári válságkezelési művelethez kirendelt állomány számára kötelező az orvosi vizsgálat, valamint a védőoltás, és rendelkeznie kell a Bolgár Köztársaság illetékes hatósága által kiállított igazolással arra vonatkozólag, hogy a megbízatás teljesítéséhez szükséges megfelelő egészségügyi állapotban van. Az EU polgári válságkezelési művelethez kirendelt állománynak másolattal kell rendelkeznie erről az igazolásról.

6. cikk

A parancsnoklás rendje

(1)   A Bolgár Köztársaság által kirendelt állomány megbízatását kizárólag az EU polgári válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.

(2)   Az állomány egésze teljes mértékben a saját nemzeti hatóságának a parancsnoksága alatt áll.

(3)   A nemzeti hatóságok a műveleti ellenőrzést átruházzák az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetőjére, aki a ráruházott parancsnokságot a parancsnoklás és ellenőrzés hierarchikus rendje szerint gyakorolja.

(4)   A misszió vezetője ellátja az EU polgári válságkezelési művelet vezetését és annak napi irányítását.

(5)   Az e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett jogi eszközökkel összhangban, a Bolgár Köztársaságot a művelet napi működtetésének terén ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamait.

(6)   Az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetője fegyelmi felügyeletet gyakorol az EU polgári válságkezelési művelet állománya fölött. Szükség esetén a fegyelmi eljárást az érintett nemzeti hatóság indítja meg.

(7)   A Bolgár Köztársaságot saját nemzeti kontingensének a műveletben való képviseletére nemzeti kontingensképviselőt (NKK) nevez ki. Az NKK a nemzeti ügyekről jelentést tesz az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetőjének, továbbá felel a kontingens fegyelméért.

(8)   A művelet befejezésére vonatkozó határozatot az Európai Unió a Bolgár Köztársasággal folytatott konzultációt követően hozza meg, amennyiben a Bolgár Köztársaság a művelet befejezésének időpontjában még mindig hozzájárul az EU polgári válságkezelési művelethez.

7. cikk

Pénzügyi vonatkozások

(1)   A Bolgár Köztársaság viseli a műveletben való részvételével kapcsolatos valamennyi költséget, azon költségek kivételével, amelyek – a művelet működési költségvetésében meghatározottaknak megfelelően – közös finanszírozás alá tartoznak. Ez nem érinti a 8. cikket.

(2)   A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes vagy jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén a Bolgár Köztársaság – felelőssége megállapítását követően – kártérítést fizet a megállapodás 3. cikke (1) bekezdésében említett, a misszió jogállására vonatkozó megállapodásban meghatározott feltételek szerint, amennyiben van ilyen megállapodás.

8. cikk

A működési költségvetéshez való hozzájárulás

(1)   A Bolgár Köztársaság hozzájárul az EU polgári válságkezelési művelet működési költségvetésének finanszírozásához.

(2)   A Bolgár Köztársaság működési költségvetéshez való pénzügyi hozzájárulása az alábbi két lehetőség közül az alacsonyabb összegűnek felel meg:

| a) | a referenciaösszeg azon része, amely a művelet működési költségvetéséhez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez (GNI) viszonyítva az adott ország bruttó nemzeti jövedelmével (GNI) arányos; vagy |
| --- | --- |

a)

a referenciaösszeg azon része, amely a művelet működési költségvetéséhez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez (GNI) viszonyítva az adott ország bruttó nemzeti jövedelmével (GNI) arányos; vagy

| b) | a működési költségvetés referenciaösszegének azon része, amely a műveletben részt vevő valamennyi állam állományának teljes létszámához viszonyítva az adott ország műveletben részt vevő állományának létszámával arányos. |
| --- | --- |

b)

a működési költségvetés referenciaösszegének azon része, amely a műveletben részt vevő valamennyi állam állományának teljes létszámához viszonyítva az adott ország műveletben részt vevő állományának létszámával arányos.

(3)   A fenti (1) és (2) bekezdéstől eltérve a Bolgár Köztársaságnak nem kell hozzájárulnia az Európai Unió tagállamainak állománya részére fizetett napidíj finanszírozásához.

(4)   A fenti (1) bekezdéstől eltérve az Európai Unió általában mentesíti a harmadik államokat egy adott EU polgári válságkezelési művelethez történő pénzügyi hozzájárulás alól, amennyiben:

| a) | az Európai Unió úgy határoz, hogy a műveletben részt vevő harmadik állam jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít, vagy |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió úgy határoz, hogy a műveletben részt vevő harmadik állam jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít, vagy

| b) | a műveletben részt vevő harmadik állam egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Európai Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét. |
| --- | --- |

b)

a műveletben részt vevő harmadik állam egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Európai Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét.

(5)   Az EU polgári válságkezelési művelet misszióvezetője és a Bolgár Köztársaság illetékes közigazgatási hivatalai között a Bolgár Köztársaság által az EU polgári válságkezelési művelet működési költségvetéséhez nyújtott hozzájárulások tekintetében a kifizetés gyakorlati szabályaira vonatkozó megállapodás jön létre. Ez a megállapodás, többek között, az alábbi rendelkezéseket tartalmazza:

| a) | az érintett összeg; |
| --- | --- |

a)

az érintett összeg;

| b) | a pénzügyi hozzájárulás kifizetésével kapcsolatos megállapodások; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi hozzájárulás kifizetésével kapcsolatos megállapodások;

| c) | az ellenőrzési eljárás. |
| --- | --- |

c)

az ellenőrzési eljárás.

III. SZAKASZ

RENDELKEZÉSEK A KATONAI VÁLSÁGKEZELÉSI MŰVELETEKBEN VALÓ RÉSZVÉTELRŐL

9. cikk

Részvétel az EU katonai válságkezelési műveletben

(1)   A Bolgár Köztársaság biztosítja, hogy az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő hadereje és állománya a következőkkel összhangban teljesíti misszióját:

| — | az e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett együttes fellépés és annak további módosításai, |
| --- | --- |

—

az e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett együttes fellépés és annak további módosításai,

| — | a műveleti terv, |
| --- | --- |

—

a műveleti terv,

| — | végrehajtási intézkedések. |
| --- | --- |

—

végrehajtási intézkedések.

(2)   A Bolgár Köztársaság által kirendelt állomány megbízatását kizárólag az EU katonai válságkezelési művelet érdekeinek szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.

(3)   A Bolgár Köztársaság bármely, a műveletben való részvételében bekövetkezett változásról kellő időben tájékoztatja az EU műveleti parancsnokot.

10. cikk

A parancsnoklás rendje

(1)   Az EU katonai válságkezelési műveletben részt vevő haderő és állomány egésze teljes mértékben a nemzeti hatóságának parancsnoksága alatt áll.

(2)   A nemzeti hatóságok a haderejük és állományuk műveleti és harcászati parancsnokságát és/vagy ellenőrzését átruházzák az EU műveleti parancsnokra. Az EU műveleti parancsnok jogosult hatáskörét átruházni.

(3)   A Bolgár Köztársaságot a művelet napi irányításának terén ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint az Európai Uniónak a műveletben részt vevő tagállamait.

(4)   Az EU műveleti parancsnok – a Bolgár Köztársasággal folytatott konzultációt követően – bármikor kérheti a Bolgár Köztársaság hozzájárulásának visszavonását.

(5)   A Bolgár Köztársaság saját nemzeti kontingensének az EU katonai válságkezelési műveletben való képviseletére katonai főképviselőt (SMR) nevez ki. A katonai főképviselő (SMR) konzultál az EU haderőparancsnokával a műveletet érintő valamennyi kérdésben, továbbá felel a kontingens fegyelméért.

11. cikk

Pénzügyi vonatkozások

(1)   A 12. cikk sérelme nélkül a Bolgár Köztársaság visel a műveletben való részvételével kapcsolatos minden költséget, azon költségek kivételével, amelyek az e megállapodás 2. cikkének (1) bekezdésében említett jogi eszközök, valamint az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának létrehozásáról szóló, 2004. február 23-i 2004/197/KKBP tanácsi határozat értelmében közös finanszírozás alá tartoznak.

(2)   A művelet végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes vagy jogi személyek halála, sérülése, vesztesége vagy kára esetén a Bolgár Köztársaság – felelőssége megállapítását követően – kártérítést fizet a megállapodás 3. cikkének (1) bekezdésében említett, a haderők jogállására vonatkozó megállapodásban meghatározott feltételek szerint, amennyiben van ilyen megállapodás.

12. cikk

Hozzájárulás a közös költségekhez

(1)   A Bolgár Köztársaság hozzájárul az EU katonai válságkezelési művelet közös költségeinek finanszírozásához.

(2)   A Bolgár Köztársaság közös költségekhez való pénzügyi hozzájárulása az alábbi két lehetőség közül az alacsonyabb összegűnek felel meg:

| a) | a közös költségek referenciaösszegének azon része, amely a művelet közös költségeihez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyítva az adott állam bruttó nemzeti jövedelmével arányos; vagy |
| --- | --- |

a)

a közös költségek referenciaösszegének azon része, amely a művelet közös költségeihez hozzájáruló valamennyi állam teljes bruttó nemzeti jövedelméhez viszonyítva az adott állam bruttó nemzeti jövedelmével arányos; vagy

| b) | a közös költségek referenciaösszegének azon része, amely a műveletben részt vevő valamennyi állam állományának teljes létszámához viszonyítva az adott állam műveletben részt vevő állományának létszámával arányos. |
| --- | --- |

b)

a közös költségek referenciaösszegének azon része, amely a műveletben részt vevő valamennyi állam állományának teljes létszámához viszonyítva az adott állam műveletben részt vevő állományának létszámával arányos.

A (2) bekezdés b) pontjában foglalt összeg kiszámításakor, amennyiben a Bolgár Köztársaság kizárólag a műveleti parancsnokság vagy a haderő parancsnoksága számára rendel ki állományt, az adott állam állományának az érintett parancsnokság állományának teljes létszámához viszonyított arányát kell alkalmazni. Egyéb esetekben a Bolgár Köztársaság által kirendelt állománynak a művelet állományának teljes létszámához viszonyított arányát kell alkalmazni.

(3)   A fenti (1) bekezdéstől eltérve az Európai Unió általában mentesíti a harmadik államokat egy adott EU katonai válságkezelési művelet közös költségeihez való pénzügyi hozzájárulás alól, amennyiben:

| a) | az Európai Unió úgy határoz, hogy a műveletben részt vevő harmadik állam az eszközökhöz és/vagy képességekhez jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít, vagy |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió úgy határoz, hogy a műveletben részt vevő harmadik állam az eszközökhöz és/vagy képességekhez jelentős, a művelet szempontjából létfontosságú hozzájárulást biztosít, vagy

| b) | a műveletben részt vevő harmadik állam egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Európai Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét. |
| --- | --- |

b)

a műveletben részt vevő harmadik állam egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme nem haladja meg az Európai Unió bármely tagállamának egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelmét.

(4)   Az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának létrehozásáról szóló, 2004. február 23-i 2004/197/KKBP tanácsi határozatban meghatározott vezető tisztviselő és a Bolgár Köztársaság illetékes közigazgatási hatóságai között megállapodás jön létre. Ez a megállapodás, többek között, az alábbiakról rendelkezik:

| a) | az érintett összeg; |
| --- | --- |

a)

az érintett összeg;

| b) | a pénzügyi hozzájárulás kifizetésével kapcsolatos rendelkezések; |
| --- | --- |

b)

a pénzügyi hozzájárulás kifizetésével kapcsolatos rendelkezések;

| c) | az ellenőrzési eljárás. |
| --- | --- |

c)

az ellenőrzési eljárás.

IV. SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

13. cikk

A megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezések

A 12. cikk (4) bekezdésének és a 8. cikk (5) bekezdésének sérelme nélkül, az e megállapodás végrehajtása során szükséges bármely technikai és igazgatási megállapodások az Európai Unió főtitkára, a közös kül- és biztonságpolitika főképviselője és a Bolgár Köztársaság hatáskörrel rendelkező hatóságai között jönnek létre.

14. cikk

A szerződéses kötelezettségek nem teljesítése

Amennyiben az egyik fél nem teljesíti az előző cikkekben meghatározott kötelességeit, úgy a másik fél ezt a megállapodást egy hónappal korábban megküldött előzetes értesítéssel felmondhatja.

15. cikk

A jogviták rendezése

Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a felek egymás között diplomáciai úton rendezik.

16. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, amely során a felek kölcsönösen értesítik egymást a hatálybalépéshez szükséges belső eljárások befejezéséről.

(2)   Ez a megállapodás az aláírás napjától ideiglenesen alkalmazandó.

(3)   Ezt a megállapodást a felek között létrejött írásos megállapodással lehet módosítani.

(4)   Ezt a megállapodást a másik félhez intézett írásbeli felmondó nyilatkozat útján bármely fél felmondhatja. A felmondás az előzetes értesítés másik fél által történő kézhezvételétől számított hat hónap elteltével lép hatályba.

Kelt Brüsszelben és Szófiában, 2005. január 24-én, angol nyelven, négy példányban.

az Európai Unió részéről

Image

a Bolgár Köztársaság részéről

Image

MELLÉKLET

A NYILATKOZATOK SZÖVEGE

Az EU-tagállamok nyilatkozata:

Az EU válságkezelési műveletekre vonatkozó EU együttes fellépést alkalmazó EU tagállamok a belső jogrendjük által megengedett mértékben lehetőség szerint igyekeznek lemondani a Bolgár Köztársasággal szemben – állományuk tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonukat képező és az EU válságkezelési művelet által használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | az EU válságkezelési művelet állományának a Bolgár Köztársaságból származó tagja a művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy |
| --- | --- |

—

az EU válságkezelési művelet állományának a Bolgár Köztársaságból származó tagja a művelettel kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy

| — | a Bolgár Köztársaság tulajdonát képező eszközök használata okozta, amennyiben az adott eszközöket a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az ezen eszközöket használó EU válságkezelési művelet személyi állományának a Bolgár Köztársaságból származó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét. |
| --- | --- |

—

a Bolgár Köztársaság tulajdonát képező eszközök használata okozta, amennyiben az adott eszközöket a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az ezen eszközöket használó EU válságkezelési művelet személyi állományának a Bolgár Köztársaságból származó tagjának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelezettségszegése esetét.

A Bolgár Köztársaság nyilatkozata:

Az EU válságkezelési műveletekre vonatkozó EU együttes fellépést alkalmazó Bolgár Köztársaság a belső jogrendje által megengedett mértékben lehetőség szerint igyekszik lemondani az EU válságkezelési műveletben részt vevő bármely más állammal szemben – állománya tagjainak sérülése, halála, vagy a saját tulajdonát képező és az EU válságkezelési művelet által használt bármely vagyontárgyat ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | az EU válságkezelési művelet állományának valamely tagja hivatali kötelessége teljesítése során, a művelettel kapcsolatban okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy |
| --- | --- |

—

az EU válságkezelési művelet állományának valamely tagja hivatali kötelessége teljesítése során, a művelettel kapcsolatban okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy

| — | bármely, az EU válságkezelési műveletben résztvevő államok tulajdonában lévő eszköz használata okozta, amennyiben az eszközöket a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az EU válságkezelési művelet ezen eszközöket használó állományának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése esetét. |
| --- | --- |

—

bármely, az EU válságkezelési műveletben résztvevő államok tulajdonában lévő eszköz használata okozta, amennyiben az eszközöket a művelettel kapcsolatban használták, kivéve az EU válságkezelési művelet ezen eszközöket használó állományának súlyos gondatlansága vagy szándékos kötelességszegése esetét.

---