# Uradni list L 56/2. m

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 56 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 482. marec 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 56

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 482. marec 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 354/2005 z dne 1. marca 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 355/2005 z dne 28. februarja 2005 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2676/90 o določitvi metod Skupnosti za analizo vin | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 356/2005 z dne 1. marca 2005 o podrobnih pravilih za označitev in istovetnost pasivnih ribolovnih orodij in vlečnih mrež z gredjo | 8 |
| | * | Direktiva Sveta 2005/15/EC z dne 28. februarja 2005 o spremembah Priloge IV k Direktivi Sveta 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti | 12 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 354/2005 z dne 1. marca 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 355/2005 z dne 28. februarja 2005 o spremembi Uredbe (EGS) št. 2676/90 o določitvi metod Skupnosti za analizo vin

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 356/2005 z dne 1. marca 2005 o podrobnih pravilih za označitev in istovetnost pasivnih ribolovnih orodij in vlečnih mrež z gredjo

8

*

Direktiva Sveta 2005/15/EC z dne 28. februarja 2005 o spremembah Priloge IV k Direktivi Sveta 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti

12

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | 2005/169/ES:Sklep Sveta z dne 24. februarja 2005 o spremembi Sklepa z dne 27. marca 2000 o pooblastilu direktorju Europola za začetek pogajanj o sporazumih s tretjimi državami in organi, ki niso povezani z EU | 14 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/170/ES:Odločba Komisije 16. junija 2004 o pomočeh, namenjenih gradnji cevovoda za transport propilena med Rotterdamom, Antwerpenom in Porurjem, prijavljenih s strani Belgije, Nemčije in Nizozemske – C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 2031)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | 2005/171/ES:Odločba Komisije z dne 23. februarja 2005 o dodelitvi količin nadzorovanih snovi, ki so dovoljene za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2004 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 293

   (
  1
  ) | 25 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

2005/169/ES:Sklep Sveta z dne 24. februarja 2005 o spremembi Sklepa z dne 27. marca 2000 o pooblastilu direktorju Europola za začetek pogajanj o sporazumih s tretjimi državami in organi, ki niso povezani z EU

14

Komisija

*

2005/170/ES:Odločba Komisije 16. junija 2004 o pomočeh, namenjenih gradnji cevovoda za transport propilena med Rotterdamom, Antwerpenom in Porurjem, prijavljenih s strani Belgije, Nemčije in Nizozemske – C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 2031)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 2031)

1

15

*

2005/171/ES:Odločba Komisije z dne 23. februarja 2005 o dodelitvi količin nadzorovanih snovi, ki so dovoljene za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2004 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 293

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 293

1

25

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Direktive Komisije 2004/104/ES o prilagajanju Direktive Sveta 72/245/EGS o radijskih motnjah (elektromagnetni združljivosti) vozil tehničnemu napredku in o spremembi Direktive 70/156/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (UL L 337, 13.11.2004) | 35 |
| | * | Popravek Poslovnika Računskega sodišča Evropskih skupnosti (UL L 18, 20.1.2005) | 36 |

Popravki

*

Popravek Direktive Komisije 2004/104/ES o prilagajanju Direktive Sveta 72/245/EGS o radijskih motnjah (elektromagnetni združljivosti) vozil tehničnemu napredku in o spremembi Direktive 70/156/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (UL L 337, 13.11.2004)

35

*

Popravek Poslovnika Računskega sodišča Evropskih skupnosti (UL L 18, 20.1.2005)

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 2.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 354/2005

z dne 1. marca 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 2. marca 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. marca 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 1. marca 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 115,1 |
| 204 | 63,9 |
| 212 | 135,3 |
| 624 | 184,6 |
| 999 | 124,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 174,3 |
| 068 | 113,5 |
| 204 | 132,4 |
| 220 | 230,6 |
| 999 | 162,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 28,9 |
| 999 | 28,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 187,2 |
| 204 | 152,6 |
| 999 | 169,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,7 |
| 204 | 49,6 |
| 212 | 51,6 |
| 220 | 39,8 |
| 421 | 41,6 |
| 624 | 56,6 |
| 999 | 48,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 57,9 |
| 999 | 57,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 98,1 |
| 400 | 111,3 |
| 404 | 96,9 |
| 512 | 102,3 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 78,1 |
| 720 | 61,4 |
| 999 | 86,4 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,2 |
| 400 | 92,1 |
| 512 | 48,7 |
| 528 | 65,1 |
| 720 | 45,1 |
| 999 | 65,6 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

115,1

204

63,9

212

135,3

624

184,6

999

124,7

0707 00 05

052

174,3

068

113,5

204

132,4

220

230,6

999

162,7

0709 10 00

220

28,9

999

28,9

0709 90 70

052

187,2

204

152,6

999

169,9

0805 10 20

052

50,7

204

49,6

212

51,6

220

39,8

421

41,6

624

56,6

999

48,3

0805 50 10

052

57,9

999

57,9

0808 10 80

388

98,1

400

111,3

404

96,9

512

102,3

524

56,8

528

78,1

720

61,4

999

86,4

0808 20 50

388

77,2

400

92,1

512

48,7

528

65,1

720

45,1

999

65,6

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 2.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 355/2005

z dne 28. februarja 2005

o spremembi Uredbe (EGS) št. 2676/90 o določitvi metod Skupnosti za analizo vin

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1) in zlasti člena 46(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Metoda merjenja deleža alkohola v vinu z elektronsko denzimetrijo je bila potrjena v skladu z mednarodno priznanimi kriteriji. Nov opis te metode je Mednarodni urad za vinsko trto in vino sprejel na svoji Generalni skupščini leta 2000. |
| --- | --- |

(1)

Metoda merjenja deleža alkohola v vinu z elektronsko denzimetrijo je bila potrjena v skladu z mednarodno priznanimi kriteriji. Nov opis te metode je Mednarodni urad za vinsko trto in vino sprejel na svoji Generalni skupščini leta 2000.

| (2) | Uporaba te metode merjenja lahko zagotovi enostavnejše in natančnejše preverjanje volumenskega deleža alkohola v vinu ter se izogne sporom, ki nastajajo pri uporabi manj natančnih metod preverjanja. |
| --- | --- |

(2)

Uporaba te metode merjenja lahko zagotovi enostavnejše in natančnejše preverjanje volumenskega deleža alkohola v vinu ter se izogne sporom, ki nastajajo pri uporabi manj natančnih metod preverjanja.

| (3) | Ker ta metoda ni več enakovredna metodam, ki so opisane v poglavju 3 Priloge k Uredbi Komisije (EGS) št. 2676/90 (2), se člen 3(2) črta. Poleg tega je treba v poglavje 3 Priloge k tej Uredbi dodati posodobljen opis te metode, skupaj z eksperimentalnimi vrednostmi validacijskih parametrov le-te. |
| --- | --- |

(3)

Ker ta metoda ni več enakovredna metodam, ki so opisane v poglavju 3 Priloge k Uredbi Komisije (EGS) št. 2676/90 (2), se člen 3(2) črta. Poleg tega je treba v poglavje 3 Priloge k tej Uredbi dodati posodobljen opis te metode, skupaj z eksperimentalnimi vrednostmi validacijskih parametrov le-te.

| (4) | Uredbo (EGS) št. 2676/90 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (EGS) št. 2676/90 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EGS) št. 2676/90 se spremeni:

| 1. | V členu 3 se odstavek 2 črta. |
| --- | --- |

1.

V členu 3 se odstavek 2 črta.

| 2. | Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu 2003.

1

(2)  UL L 272, 3.10.1990, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 128/2004 (UL L 19, 27.1.2004, str. 3).

2

---

PRILOGA

Poglavje 3 Priloge k Uredbi (EGS) št. 2676/90 „Volumenski delež alkohola“ se spremeni:

| 1. | V odstavku 2 se točka 2.2 nadomesti z naslednjim besedilom:






  „2.2 | Referenčne metode






  — | Določanje deleža alkohola destilata s piknometrijo |
| --- | --- | --- | --- |

1.

V odstavku 2 se točka 2.2 nadomesti z naslednjim besedilom:

„2.2

—

Določanje deleža alkohola destilata s piknometrijo

| — | Določanje deleža alkohola v vinu s pomočjo hidrostatske tehtnice |
| --- | --- |

—

Določanje deleža alkohola v vinu s pomočjo hidrostatske tehtnice

| — | Določanje deleža alkohola v vinu z elektronsko denzimetrijo z uporabo frekvenčnega oscilatorja“ |
| --- | --- |

—

Določanje deleža alkohola v vinu z elektronsko denzimetrijo z uporabo frekvenčnega oscilatorja“

| 2. | V odstavku 4 se naslov nadomesti z naslednjim naslovom in podnaslovom:
  „4.   REFERENČNE METODE






  4–A | Določanje deleža alkohola destilata s piknometrijo“ |
| --- | --- | --- |

2.

V odstavku 4 se naslov nadomesti z naslednjim naslovom in podnaslovom:

„4.   REFERENČNE METODE

4–A

| 3. | V odstavku 4 a se naslov nadomesti z naslednjim naslovom:
  „4–B   Določanje deleža alkohola v vinu s pomočjo hidrostatske tehtnice“; |
| --- | --- |

3.

V odstavku 4 a se naslov nadomesti z naslednjim naslovom:

„4–B   Določanje deleža alkohola v vinu s pomočjo hidrostatske tehtnice“;

| 4. | Za odstavkom 4–B se vstavi odstavek 4–C:
  „4.C   Določanje volumenskega deleža alkohola v vinu z elektronsko denzimetrijo z uporabo frekvenčnega oscilatorja
  1.   Metoda merjenja
  1.1   Naslov in uvod
  Volumenski delež alkohola v vinu je treba izmeriti pred trženjem vina, zlasti zaradi skladnosti s predpisi o označevanju.
  Volumenski delež alkohola je določen v odstavku 1 tega poglavja.
  1.2   Namen in področje uporabe
  Opisana metoda merjenja je elektronska denzimetrija z uporabo frekvenčnega oscilatorja.
  V skladu z veljavnimi uredbenimi določbami je temperatura poskusa določena na 20 °C.
  1.3   Načela in opredelitve
  Načelo metode temelji na volumetrični destilaciji vina. Metoda destilacije je opisana v odstavku 3 tega poglavja. Ta destilacija omogoča odstranitev nehlapnih snovi. Homologi etanola kot tudi etanol in homologi etanola v etilestrih so vključeni v delež alkohola, saj se nahajajo v destilatu.
  Nato se izmeri gostota dobljenega destilata. Gostota tekočine pri dani temperaturi je enaka količniku mase na enoto prostornine:
  ρ = m/V, za vino je ta izražena v g/ml.
  Za vodno-alkoholno raztopino, kot je na primer destilat, pri kateri je temperatura znana, se lahko iz gostote s pomočjo tabel določi delež alkohola. Ta delež alkohola ustreza deležu vina (volumetrična destilacija).
  Pri tej metodi se gostota destilata meri z elektronsko denzimetrijo z uporabo frekvenčnega oscilatorja. Načelo temelji na merjenju obdobja oscilacije epruvete, ki vsebuje vzorec, podvržen elektromagnetni ekscitaciji. Gostota se tako lahko izračuna glede na čas oscilacije z naslednjo formulo:

  (1)







  ρ | = | gostota vzorca |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | čas inducirane oscilacije |
| M | = | masa prazne epruvete |
| C | = | vzmetna konstanta |
| V | = | prostornina vzorca, podvrženega oscilaciji. |

4.

Za odstavkom 4–B se vstavi odstavek 4–C:

„4.C   Določanje volumenskega deleža alkohola v vinu z elektronsko denzimetrijo z uporabo frekvenčnega oscilatorja

1.   Metoda merjenja

1.1   Naslov in uvod

Volumenski delež alkohola v vinu je treba izmeriti pred trženjem vina, zlasti zaradi skladnosti s predpisi o označevanju.

Volumenski delež alkohola je določen v odstavku 1 tega poglavja.

1.2   Namen in področje uporabe

Opisana metoda merjenja je elektronska denzimetrija z uporabo frekvenčnega oscilatorja.

V skladu z veljavnimi uredbenimi določbami je temperatura poskusa določena na 20 °C.

1.3   Načela in opredelitve

Načelo metode temelji na volumetrični destilaciji vina. Metoda destilacije je opisana v odstavku 3 tega poglavja. Ta destilacija omogoča odstranitev nehlapnih snovi. Homologi etanola kot tudi etanol in homologi etanola v etilestrih so vključeni v delež alkohola, saj se nahajajo v destilatu.

Nato se izmeri gostota dobljenega destilata. Gostota tekočine pri dani temperaturi je enaka količniku mase na enoto prostornine:

ρ = m/V, za vino je ta izražena v g/ml.

Za vodno-alkoholno raztopino, kot je na primer destilat, pri kateri je temperatura znana, se lahko iz gostote s pomočjo tabel določi delež alkohola. Ta delež alkohola ustreza deležu vina (volumetrična destilacija).

Pri tej metodi se gostota destilata meri z elektronsko denzimetrijo z uporabo frekvenčnega oscilatorja. Načelo temelji na merjenju obdobja oscilacije epruvete, ki vsebuje vzorec, podvržen elektromagnetni ekscitaciji. Gostota se tako lahko izračuna glede na čas oscilacije z naslednjo formulo:

Formula (1)

ρ

=

gostota vzorca

T

=

čas inducirane oscilacije

M

=

masa prazne epruvete

C

=

vzmetna konstanta

V

=

prostornina vzorca, podvrženega oscilaciji.

To razmerje ima obliko enačbe: ρ = A T2 – B (2); obstaja torej linearno razmerje med gostoto in kvadratom časa. Konstanti A in B sta različni za vsak oscilator posebej in se izračunavata s pomočjo merjenja časa znane gostote tekočine.

1.4   Reagenti in proizvodi

1.4.1   Referenčne raztopine

Dve referenčni raztopini služita za umeritev denzimetra. Gostote referenčnih raztopin morajo biti nad in pod gostoto destilatov, ki jih je potrebno izmeriti. Priporočena razlika v gostoti med referenčnimi raztopinami je višja od 0,01000 g/ml. Stopnja negotovosti njihove gostote mora biti manj kot +/- 0,00005 g/ml, pri temperaturi 20,00 +/- 0,05 °C.

Referenčne tekočine za merjenje volumenskega deleža alkohola v vinu so:

| — | suhi zrak (neonesnažen), |
| --- | --- |

—

suhi zrak (neonesnažen),

| — | voda najmanj tretjega kakovostnega razreda, kot je določena s standardom ISO 3696:1987, |
| --- | --- |

—

voda najmanj tretjega kakovostnega razreda, kot je določena s standardom ISO 3696:1987,

| — | vodno-alkoholne raztopine referenčne gostote, |
| --- | --- |

—

vodno-alkoholne raztopine referenčne gostote,

| — | raztopine, ki ustrezajo nacionalnim standardom viskoznosti pod 2 mm2/s. |
| --- | --- |

—

raztopine, ki ustrezajo nacionalnim standardom viskoznosti pod 2 mm2/s.

1.4.2   Sredstva za čiščenje in sušenje

| — | detergenti, kisline, |
| --- | --- |

—

detergenti, kisline,

| — | organska topila: etanol 96 vol.%, čisti aceton. |
| --- | --- |

—

organska topila: etanol 96 vol.%, čisti aceton.

1.5   Aparat

1.5.1   Elektronski denzimeter s frekvenčnim oscilatorjem

Elektronski denzimeter vsebuje naslednje dele:

| — | merilno celico z merilno epruveto in termostatično komoro, |
| --- | --- |

—

merilno celico z merilno epruveto in termostatično komoro,

| — | sistem za oscilacijo epruvete in za merjenje časa oscilacije, |
| --- | --- |

—

sistem za oscilacijo epruvete in za merjenje časa oscilacije,

| — | uro, |
| --- | --- |

—

uro,

| — | digitalni prikazovalnik in po potrebi elektronsko žepno računalo. |
| --- | --- |

—

digitalni prikazovalnik in po potrebi elektronsko žepno računalo.

Denzimeter postavimo na popolnoma stabilno in mirujočo podlago.

1.5.2   Nadziranje temperature merilne celice

Merilna epruveta se nahaja v termostatični komori. Stabilnost temperature mora biti +/- 0,02 °C ali še boljša.

Temperaturo merilne celice je treba, če je to možno, nadzirati, saj ta zelo vpliva na merilne rezultate. Gostota vodno-alkoholne raztopine z 10-odstotnim volumenskim deležem alkohola znaša od 0,98471 g/ml pri 20 °C do 0,98447 g/ml pri 21 °C, kar ustreza razliki 0,00024 g/ml.

Temperatura preskusa se ustavi pri 20 °C. Merjenje temperature na ravni celice se v skladu z nacionalnimi standardi izvede s termometrom z resolucijo, manjšo od 0,01 °C. Termometer mora zagotavljati merjenje temperature s stopnjo negotovosti, ki je manjša od +/- 0,07 °C.

1.5.3   Umeritev aparata

Aparat je treba umeriti pred njegovo prvo uporabo, nato na vsakih šest mesecev ali če ne daje zadovoljivih rezultatov. Pri tem je treba uporabiti dve referenčni tekočini za izračunavanje konstant A in B (prim. razmerje (2)). Praktična izvedba umeritve se izvrši na podlagi navodil za uporabo aparata. Ta umeritev se v bistvu izvede s pomočjo suhega zraka (ob upoštevanju atmosferskega tlaka) in zelo čiste vode (dvakrat destilirane in/ali mikrofiltrirane z izjemno visoko upornostjo > 18 MΩ).

1.5.4   Preverjanje umeritve

Za preverjanje umeritve se izmeri gostota referenčnih tekočin.

Vsak dan se izmeri gostota zraka. Razlika med teoretično gostoto in dejansko ugotovljeno gostoto, večja od 0,00008 g/ml, lahko pomeni, da je epruveta umazana. Zato jo je potrebno očistiti. Po čiščenju se ponovno izmeri gostota zraka; v primeru, da ta ni prepričljiva, se ponovno umeri aparat.

Prav tako se izmeri gostota vode; v primeru, da je razlika med teoretično gostoto in dejansko ugotovljeno gostoto večja od 0,00008 g/ml, je treba ponovno umeriti aparat.

Če je merjenje temperature celice težavno, se lahko gostota vodno-alkoholne raztopine z volumenskim deležem alkohola, ki je primerljiv s tistimi od analiziranih destilatov, izmeri neposredno.

1.5.5   Preverjanje

Če je razlika med teoretično gostoto referenčne raztopine (s stopnjo negotovosti +/- 0,00005 g/ml) in če je meritev višja od 0,00008 g/ml, je treba izmeriti temperaturo celice.

1.6   Zajemanje in priprava vzorcev

(prim. točka 3 „Pridobivanje destilata“ tega poglavja)

1.7   Postopek

Po pridobitvi destilata se s pomočjo denzimetrije izmeri njegovo gostoto ali njegov volumenski delež alkohola.

Najprej je treba zagotoviti stabilnost temperature merilne celice. Destilat v celici denzimetra ne sme vsebovati zračnih mehurčkov in mora biti homogen. Če je na voljo vir svetlobe, ki omogoča preverjanje odsotnosti mehurčkov, je le-tega potrebno po preverjanju hitro izključiti, saj toplota, ki jo povzroča žarnica, vpliva na merjeno temperaturo.

Če aparat meri le čas, se gostota izračuna s pomočjo konstant A in B (prim. 1.3). Če aparat ne meri neposredno volumenskega deleža alkohola, se lahko ta delež, če je znana gostota, izračuna s pomočjo tabel.

1.8   Podajanje rezultatov

Volumenski delež alkohola v vinu je volumenski delež, dobljen za destilat. Izražen je v „vol. %“.

Če niso upoštevani temperaturni pogoji, je treba izvesti popravek, da se rezultat izrazi pri 20 °C. Rezultat se poda z dvema decimalkama.

1.9   Opombe

Prostornina v celici mora biti dovolj velika, da se lahko izognemo morebitni kontaminaciji s prejšnjim vzorcem. Zato je treba izvesti najmanj dve meritvi. Če ti meritvi ne podata rezultatov v okviru limita ponovljivosti, je potrebna tretja meritev. Ker so na splošno rezultati zadnjih dveh meritev homogeni, se prva vrednost izloči.

1.10   Zanesljivost

Za vzorce volumenskega deleža alkohola med 4 in 18 vol. %:

| Ponovljivost (r) | = | 0,067 (vol. %), |
| --- | --- | --- |
| Obnovljivost (R) | = | 0,0454 + 0,0105 × volumenski delež alkohola. |

Ponovljivost (r)

=

0,067 (vol. %),

Obnovljivost (R)

=

0,0454 + 0,0105 × volumenski delež alkohola.

2.   Medlaboratorijski preskus. Zanesljivost in natančnost tekočine

Značilnosti učinkovitosti metode, ki so navedene v odstavku 1.10, so bile dobljene iz medlaboratorijskega preskusa, izvedenega v skladu z uveljavljenimi postopki na mednarodni ravni, na šestih vzorcih in s strani 11 laboratorijev.

Vse podrobnosti in vsi izračuni ponovljivosti in obnovljivosti, izvedeni v tem preskusu, so opisani v poglavju „VOLUMENSKI DELEŽ ALKOHOLA“ (točka 4.B.2) Priročnika metod analize Mednarodnega urada za vinsko trto in vino – (izdaja 2004).“

---

| 2.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 356/2005

z dne 1. marca 2005

o podrobnih pravilih za označitev in istovetnost pasivnih ribolovnih orodij in vlečnih mrež z gredjo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o vzpostavitvi nadzornega sistema za skupno ribiško politiko (1) in zlasti členov 5(c) in 20a(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potrebno je spremljanje in nadzor ribolovnih aktivnosti, zlasti določenih tehničnih ohranitvenih ukrepov, ki med drugim določajo velikosti očesa mreže, omejitve ribolovnega obdobja in drugih značilnosti pasivnega ribolovnega orodja. Za ta namen mora biti ribolovno orodje, ki ga uporabljajo ribiška plovila enostavno za istovetenje in pregled. Za zagotovitev izpolnjevanja zahtev je treba določiti podrobna pravila za označitev in istovetnost nekaterih ribolovnih orodij, ki jih uporabljajo plovila v vodah Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Potrebno je spremljanje in nadzor ribolovnih aktivnosti, zlasti določenih tehničnih ohranitvenih ukrepov, ki med drugim določajo velikosti očesa mreže, omejitve ribolovnega obdobja in drugih značilnosti pasivnega ribolovnega orodja. Za ta namen mora biti ribolovno orodje, ki ga uporabljajo ribiška plovila enostavno za istovetenje in pregled. Za zagotovitev izpolnjevanja zahtev je treba določiti podrobna pravila za označitev in istovetnost nekaterih ribolovnih orodij, ki jih uporabljajo plovila v vodah Skupnosti.

| (2) | Za pravilno izvajanje sedanje uredbe je primerno, da se uporaba ribolovnih orodij, ki ne ustrezajo določenim zahtevam, prepove, prav tako prevažanje orodij na krovu, ki niso v skladu z nekaterimi določbami Uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Za pravilno izvajanje sedanje uredbe je primerno, da se uporaba ribolovnih orodij, ki ne ustrezajo določenim zahtevam, prepove, prav tako prevažanje orodij na krovu, ki niso v skladu z nekaterimi določbami Uredbe.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo, |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za ribištvo in ribogojstvo,

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa podrobna pravila za označitev in istovetnost pasivnih ribolovnih orodij in vlečnih mrež z gredjo.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba velja za plovila, ki izvajajo ribolov v vodah Skupnosti.

2.   Ta uredba ne velja znotraj dvanajstih navtičnih milj, merjeno od obalne črte obalne države članice.

Člen 3

Opredelitve

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „pasivno orodje“ pomeni:






  (i) | parangale; |
| --- | --- | --- |

(a)

„pasivno orodje“ pomeni:

(i)

parangale;

| (ii) | zabodne mreže, zapletene mreže, trislojne mreže in viseče zabodne mreže, ki so lahko sestavljene iz ene ali več ločenih mrež, opremljenih z vrhnjimi, talnimi in veznimi vrvmi, ter so lahko opremljene s sidrnim, lebdečim ali navigacijskim orodjem; |
| --- | --- |

(ii)

zabodne mreže, zapletene mreže, trislojne mreže in viseče zabodne mreže, ki so lahko sestavljene iz ene ali več ločenih mrež, opremljenih z vrhnjimi, talnimi in veznimi vrvmi, ter so lahko opremljene s sidrnim, lebdečim ali navigacijskim orodjem;

| (b) | „vlečna mreža z gredjo“ pomeni vlečno mrežo, ki se vleče z zunanjimi stranskimi ročicami. |
| --- | --- |

(b)

„vlečna mreža z gredjo“ pomeni vlečno mrežo, ki se vleče z zunanjimi stranskimi ročicami.

Člen 4

Prepoved

1.   Za ribolov je prepovedana uporaba pasivnega orodja, boj in vlečnih mrež z gredjo, ki niso označene in prepoznavne v skladu z določbami te uredbe.

2.   Na krovu je prepovedano prevažati:

| (a) | gredi vlečnih mrež z gredjo, ki nimajo zunanjih registrskih črk in številk v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(a)

gredi vlečnih mrež z gredjo, ki nimajo zunanjih registrskih črk in številk v skladu s členom 5;

| (b) | pasivno orodje, ki ni označeno v skladu s členom 7; |
| --- | --- |

(b)

pasivno orodje, ki ni označeno v skladu s členom 7;

| (c) | boje, ki niso označene v skladu s členom 10. |
| --- | --- |

(c)

boje, ki niso označene v skladu s členom 10.

POGLAVJE II

VLEČNE MREŽE Z GREDJO

Člen 5

Odgovornosti glede vlečnih mrež z gredjo

Poveljnik ribiškega plovila ali njegov namestnik mora zagotoviti, da ima vsaka sestavljena gred vlečne mreže z gredjo, ki se nahaja na krovu, ali se redno uporablja za ribolov, na gredi ali na dnu vsake gredi jasno vidne zunanje registrske črke in številke plovila, kateremu pripada.

POGLAVJE III

PASIVNO ORODJE

Člen 6

Odgovornosti glede pasivnega orodja

Poveljnik ribiškega plovila ali njegov namestnik mora zagotoviti, da je vsako pasivno orodje, ki se nahaja na krovu ali se uporablja za ribolov, jasno označeno in razpoznavno v skladu z določbami tega poglavja.

Člen 7

Prikaz istovetnosti

Vsako pasivno orodje, ki se uporablja za ribolov, ima zunanje registrske črke in številke, ki so vidne na ladijskem trupu plovila, kateremu pripada:

| (a) | na oznaki, pritrjeni na prvo zgornjo vrsto obeh koncev pasivnega orodja; |
| --- | --- |

(a)

na oznaki, pritrjeni na prvo zgornjo vrsto obeh koncev pasivnega orodja;

| (b) | za pasivno orodje, daljše od ene navtične milje, na oznakah, pritrjenih na prvo zgornjo vrsto pasivnega orodja v rednih presledkih, ki niso večji od ene navtične milje, tako da noben del, ki je daljši od ene navtične milje, ne ostane neoznačen. |
| --- | --- |

(b)

za pasivno orodje, daljše od ene navtične milje, na oznakah, pritrjenih na prvo zgornjo vrsto pasivnega orodja v rednih presledkih, ki niso večji od ene navtične milje, tako da noben del, ki je daljši od ene navtične milje, ne ostane neoznačen.

Člen 8

Oznake

1.   Vsaka oznaka je:

| (a) | narejena iz trpežnega materiala; |
| --- | --- |

(a)

narejena iz trpežnega materiala;

| (b) | varno pritrjena na orodje; |
| --- | --- |

(b)

varno pritrjena na orodje;

| (c) | široka najmanj 65 milimetrov; |
| --- | --- |

(c)

široka najmanj 65 milimetrov;

| (d) | dolga najmanj 75 milimetrov. |
| --- | --- |

(d)

dolga najmanj 75 milimetrov.

2.   Črke in številke na vsaki oznaki ne smejo biti zabrisane, spremenjene ali neberljive.

POGLAVJE IV

BOJE

Člen 9

Odgovornosti glede boj

Poveljnik ribiškega plovila ali njegov namestnik mora zagotoviti, da se dve končni označevalni boji in neposredne označevalne boje, opremljene v skladu s Prilogo, pritrdijo na vsako pasivno orodje in se uporabljajo za ribolov v skladu z določbami iz tega poglavja.

Člen 10

Prikaz istovetnosti

1.   Vsaka končna in vmesna označevalna boja prikazuje zunanje registrske črke in številke, ki so vidne na ladijskem trupu plovila, kateremu pripadajo:

| (a) | črke in številke ima prikazane visoko nad vodo, kolikor je mogoče, tako da so jasno vidne; |
| --- | --- |

(a)

črke in številke ima prikazane visoko nad vodo, kolikor je mogoče, tako da so jasno vidne;

| (b) | v barvi, kontrastni s površino, na kateri so napisane. |
| --- | --- |

(b)

v barvi, kontrastni s površino, na kateri so napisane.

2.   Črke in številke na vsaki označevalni boji ne smejo biti zabrisane, spremenjene ali v nevarnosti, da postanejo neberljive.

Člen 11

Vrvi

1.   Vrvi, ki povezujejo boje s pasivnim orodjem, morajo biti iz potopljivega materiala ali obtežene.

2.   Vrvi, ki povezujejo končne označevalne boje z vsakim orodjem, morajo biti pritrjene na koncih tega orodja.

Člen 12

Končne označevalne boje

1.   Končne označevalne boje so razvrščene tako, da se vsak konec orodja lahko določi ob vsakem času.

2.   Jambor vsake končne označevalne boje mora biti v višini najmanj 1,5 metra nad morsko gladino, merjeno od vrha plovca.

3.   Končne označevalne boje morajo biti barvne, vendar ne rdeče ali zelene.

4.   Vsaka končna označevalna boja mora imeti:

| (a) | eno ali dve pravokotni zastavi, katerih stranica meri najmanj 40 centimetrov; kjer sta na isti boji zahtevani dve zastavi, mora biti razdalja med njima najmanj 20 centimetrov, razdalja med vodo in prvo zastavo mora biti najmanj 80 centimetrov, zastave, ki označujejo skrajne meje iste mreže morajo biti iste velikosti in iste barve, ki ne sme biti bela; |
| --- | --- |

(a)

eno ali dve pravokotni zastavi, katerih stranica meri najmanj 40 centimetrov; kjer sta na isti boji zahtevani dve zastavi, mora biti razdalja med njima najmanj 20 centimetrov, razdalja med vodo in prvo zastavo mora biti najmanj 80 centimetrov, zastave, ki označujejo skrajne meje iste mreže morajo biti iste velikosti in iste barve, ki ne sme biti bela;

| (b) | eno ali dve luči, ki morata biti rumeni in dajati svetlobne znake vsakih 5 sekund (F1 Y5s) ter morata biti vidni na daljavo najmanj dveh navtičnih milj; |
| --- | --- |

(b)

eno ali dve luči, ki morata biti rumeni in dajati svetlobne znake vsakih 5 sekund (F1 Y5s) ter morata biti vidni na daljavo najmanj dveh navtičnih milj;

| (c) | znak na vrhu boje je krogla premera najmanj 25 centimetrov, na vrhu katere sta eden ali dva odsevna trakova, ki ne smeta biti rdeče ali zelene barve in morata biti najmanj 6 centimetrov široka. Sferični radarski odsevnik se lahko uporabi za oznako na vrhu boje; |
| --- | --- |

(c)

znak na vrhu boje je krogla premera najmanj 25 centimetrov, na vrhu katere sta eden ali dva odsevna trakova, ki ne smeta biti rdeče ali zelene barve in morata biti najmanj 6 centimetrov široka. Sferični radarski odsevnik se lahko uporabi za oznako na vrhu boje;

| (d) | radarske odsevnike, katerih odmev je zaznaven na najmanj dve navtični milji. |
| --- | --- |

(d)

radarske odsevnike, katerih odmev je zaznaven na najmanj dve navtični milji.

Člen 13

Nameščanje končnih označevalnih boj

Končne označevalne boje so pritrjene na pasivno orodje na naslednji način:

| (a) | boja v zahodnem delu (pomeni polovico kroga kompasa od juga prek zahoda do vključno severa) je opremljena z dvema zastavama, dvema črtastima odsevnima trakovoma, dvema lučema in oznako v skladu s členom 8; |
| --- | --- |

(a)

boja v zahodnem delu (pomeni polovico kroga kompasa od juga prek zahoda do vključno severa) je opremljena z dvema zastavama, dvema črtastima odsevnima trakovoma, dvema lučema in oznako v skladu s členom 8;

| (b) | boja na vzhodnem delu (pomeni polovico kroga kompasa od severa prek vzhoda do vključno juga) je opremljena z eno zastavo, enim črtastim odsevnim trakom, eno lučjo in oznako v skladu s členom 8. |
| --- | --- |

(b)

boja na vzhodnem delu (pomeni polovico kroga kompasa od severa prek vzhoda do vključno juga) je opremljena z eno zastavo, enim črtastim odsevnim trakom, eno lučjo in oznako v skladu s členom 8.

Oznaka mora vsebovati podatke iz člena 10.

Člen 14

Vmesne označevalne boje

1.   Vmesne označevalne boje morajo biti pritrjene na pasivno orodje, ki je daljše od 1 navtične milje.

2.   Vmesne označevalne boje so razvrščene na razdalji do 1 navtične milje, tako da noben del orodja, ki je dolg 1 navtično miljo ali več, ne ostane neoznačen.

3.   Vmesne označevalne boje imajo enake značilnosti, kot jih imajo končne označevalne boje na vzhodnem delu, razen naslednjega:

| (a) | zastave so bele; |
| --- | --- |

(a)

zastave so bele;

| (b) | vsaka peta vmesna označevalna boja je opremljena z radarskim odsevnikom, katerega odmev je zanaven na najmanj dve navtični milji. |
| --- | --- |

(b)

vsaka peta vmesna označevalna boja je opremljena z radarskim odsevnikom, katerega odmev je zanaven na najmanj dve navtični milji.

POGLAVJE V

KONČNA DOLOČBA

Člen 15

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. oktobra 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. marca 2005

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1954/2003 (UL L 289, 7.11.2003, str. 1).

1

---

PRILOGA

ZNAČILNOSTI KONČNIH IN VMESNIH OZNAČEVALNIH BOJ

Image

---

| 2.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/12

---

DIREKTIVA SVETA 2005/15/EC

z dne 28. februarja 2005

o spremembah Priloge IV k Direktivi Sveta 2000/29/ES o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1), in zlasti točke (d) drugega odstavka člena 14 Direktive,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Direktivo 2004/102/ES (2), ki jo države članice začnejo izvajati s 1. marcem 2005, so se spremenile Priloge II, III, IV in V Direktive 2000/29/ES. |
| --- | --- |

(1)

Z Direktivo 2004/102/ES (2), ki jo države članice začnejo izvajati s 1. marcem 2005, so se spremenile Priloge II, III, IV in V Direktive 2000/29/ES.

| (2) | V Direktivi 2004/102/ES so določbe v zvezi z lesom in lesnimi proizvodi. Ukrepi v zvezi s paletami, zaboji in transportnimi varovalnimi oblogami prilagajajo ukrepe Skupnosti Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe (ISPM) št. 15 FAO o „Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini“, ki so bile sprejete marca 2002 na četrti začasni komisiji o fitosanitarnih ukrepih (ICPM). |
| --- | --- |

(2)

V Direktivi 2004/102/ES so določbe v zvezi z lesom in lesnimi proizvodi. Ukrepi v zvezi s paletami, zaboji in transportnimi varovalnimi oblogami prilagajajo ukrepe Skupnosti Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe (ISPM) št. 15 FAO o „Smernicah za zakonsko urejanje lesene embalaže v mednarodni trgovini“, ki so bile sprejete marca 2002 na četrti začasni komisiji o fitosanitarnih ukrepih (ICPM).

| (3) | Standard št. 15 določa, da je treba na leseni embalaži (vključno s transportnimi varovalnimi oblogami), izdelani iz neobdelanega lesa iglavcev in listavcev, izvesti odobrene ukrepe, kot sta toplotna obdelava (56 °C za najmanj 30 minut) ali zaplinjanje z metilbromidom. Poleg tega mora les imeti posebno oznako, ki potrjuje, da so bili na lesu izvedeni odobreni ukrepi. |
| --- | --- |

(3)

Standard št. 15 določa, da je treba na leseni embalaži (vključno s transportnimi varovalnimi oblogami), izdelani iz neobdelanega lesa iglavcev in listavcev, izvesti odobrene ukrepe, kot sta toplotna obdelava (56 °C za najmanj 30 minut) ali zaplinjanje z metilbromidom. Poleg tega mora les imeti posebno oznako, ki potrjuje, da so bili na lesu izvedeni odobreni ukrepi.

| (4) | Standard tudi določa, da lahko države zahtevajo, da je uvoženi leseni material za embalažo, na katerem je bil izveden odobreni ukrep, izdelan iz olupljenega lesa in ima oznako o „tehnični ustreznosti“. |
| --- | --- |

(4)

Standard tudi določa, da lahko države zahtevajo, da je uvoženi leseni material za embalažo, na katerem je bil izveden odobreni ukrep, izdelan iz olupljenega lesa in ima oznako o „tehnični ustreznosti“.

| (5) | Tretje države so zaprosile, da Skupnost upošteva tudi nadomestne metode za doseganje istega cilja. V ta namen poleg ukrepov obdelave poteka raziskava o tehničnih vidikih lupljenja lesa, zlasti o učinkovitosti „zmanjšanja tveganja okužbe“. |
| --- | --- |

(5)

Tretje države so zaprosile, da Skupnost upošteva tudi nadomestne metode za doseganje istega cilja. V ta namen poleg ukrepov obdelave poteka raziskava o tehničnih vidikih lupljenja lesa, zlasti o učinkovitosti „zmanjšanja tveganja okužbe“.

| (6) | Primerno je, da se za olupljen les odloži uporaba zahtev, dokler še niso na voljo izidi raziskave. |
| --- | --- |

(6)

Primerno je, da se za olupljen les odloži uporaba zahtev, dokler še niso na voljo izidi raziskave.

| (7) | Zato je treba Direktivo 2000/29/ES ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Zato je treba Direktivo 2000/29/ES ustrezno spremeniti.

| (8) | Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(8)

Stalni odbor za zdravstveno varstvo rastlin ni podal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2000/29/ES se spremeni:

| 1. | V točki 2 oddelka I dela A Priloge IV se na koncu desnega stolpca doda naslednji odstavek:
  „Prva alinea, ki zahteva, da se leseni material za embalažo izdela iz olupljene hlodovine, se uporablja od 1. marca 2006.“. |
| --- | --- |

1.

V točki 2 oddelka I dela A Priloge IV se na koncu desnega stolpca doda naslednji odstavek:

„Prva alinea, ki zahteva, da se leseni material za embalažo izdela iz olupljene hlodovine, se uporablja od 1. marca 2006.“.

| 2. | V točki 8 oddelka I dela A Priloge IV se na koncu desnega stolpca doda naslednji odstavek:
  „Prva vrstica točke (a), ki zahteva, da je leseni material za embalažo izdelan iz olupljene hlodovine, se uporablja od 1. marca 2006.“. |
| --- | --- |

2.

V točki 8 oddelka I dela A Priloge IV se na koncu desnega stolpca doda naslednji odstavek:

„Prva vrstica točke (a), ki zahteva, da je leseni material za embalažo izdelan iz olupljene hlodovine, se uporablja od 1. marca 2006.“.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 28. februarja 2005. Komisiji nemudoma sporočijo besedila določb teh predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi določbami in to direktivo.

Države članice te predpise uporabljajo od 1. marca 2005.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila glavnih določb predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. februarja 2005

Za Svet

Predsednik

F. BODEN

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2004/102/ES (UL L 309, 6.10.2004, str. 9).

1

(2)  UL L 309, 6.10.2004, str. 9.

2

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 2.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/14

---

SKLEP SVETA

z dne 24. februarja 2005

o spremembi Sklepa z dne 27. marca 2000 o pooblastilu direktorju Europola za začetek pogajanj o sporazumih s tretjimi državami in organi, ki niso povezani z EU

(2005/169/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju člena 42(2), člena 10(4) in člena 18 Konvencije o ustanovitvi Evropskega urada za policijo (Konvencije o Europolu) (1),

ob upoštevanju Akta Sveta z dne 3. novembra 1998 o pravilih pri zunanjih odnosih Europola s tretjimi državami in organi, ki niso povezani z EU (2) in zlasti člena 2 Akta,

ob upoštevanju Akta Sveta z dne 3. novembra 1998 o pravilih za sprejemanje informacij od tretjih oseb pri Europolu (3) in zlasti člena 2 Akta,

ob upoštevanju Akta Sveta z dne 12. marca 1999 o pravilih pri prenosu osebnih podatkov Europola tretjim državam in organom (4), in zlasti členov 2 in 3 Akta,

ob upoštevanju naslednjega –

| (1) | Operativne zahteve in nujnost učinkovitega boja proti organiziranemu kriminalu preko Europola narekujejo uvrstitev Izraela na seznam tretjih držav, s katerimi bo direktor Europola glede na pooblastilo začel pogajanja. |
| --- | --- |

(1)

Operativne zahteve in nujnost učinkovitega boja proti organiziranemu kriminalu preko Europola narekujejo uvrstitev Izraela na seznam tretjih držav, s katerimi bo direktor Europola glede na pooblastilo začel pogajanja.

| (2) | Zato je treba Sklep Sveta z dne 27. marca 2000 (5) spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Zato je treba Sklep Sveta z dne 27. marca 2000 (5) spremeniti –

SKLENIL:

Člen 1

Sklep Sveta z dne 27. marca 2000 se spremeni, kakor sledi:

| | V člen 2(1) se pod naslov „Tretje države“ v abecedni seznam vključi naslednja država:






  „— | Izrael“. |
| --- | --- | --- |

V člen 2(1) se pod naslov „Tretje države“ v abecedni seznam vključi naslednja država:

„—

Izrael“.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati naslednji dan po sprejetju.

V Bruslju, 24. februarja 2005

Za Svet

Predsednik

N. SCHMIT

---

(1)  UL C 316, 27.11.1995, str. 2.

1

(2)  UL C 26, 30.1.1999, str. 19.

2

(3)  UL C 26, 30.1.1999, str. 17.

3

(4)  UL C 88, 30.3.1999, str. 1.

4

(5)  UL C 106, 13.4.2000, str. 1. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom z dne 2. decembra 2004 (UL C 317, 22.12.2004, str. 1).

5

---

Komisija

| 2.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/15

---

ODLOČBA KOMISIJE

16. junija 2004

o pomočeh, namenjenih gradnji cevovoda za transport propilena med Rotterdamom, Antwerpenom in Porurjem, prijavljenih s strani Belgije, Nemčije in Nizozemske

C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 2031)

(Besedila v nizozemskem, francoskem in nemškem jeziku so edina verodostojna)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/170/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a),

po povabilu zainteresiranih k predložitvi pripomb skladno z navedenima členoma (1) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Od jeseni 2002 je imela Komisija z nemškimi in nizozemskimi oblastmi neformalne stike glede državne pomoči za nemški in nizozemski del projekta gradnje cevovoda za propilen. Komisija je Nemčiji pisala 13. februarja 2002 in ta ji je 27. marca 2003 odgovorila. Zatem je imela Komisija neformalne stike tudi z belgijskimi oblastmi. Združenje evropskih petrokemičnih proizvajalcev (APPE) je s pismom z dne 15. maja 2003 predložilo poročilo za utemeljitev tega projekta. S pismi z dne 24. julija 2003, 4. septembra 2003 in 16. oktobra 2003 so nemške, nizozemske in belgijske oblasti prijavile pomoči za svoj del projekta. Ti dosjeji so bili posamično registrirani pod številkami N 355/03, N 400/03 in N 473/03. |
| --- | --- |

(1)

Od jeseni 2002 je imela Komisija z nemškimi in nizozemskimi oblastmi neformalne stike glede državne pomoči za nemški in nizozemski del projekta gradnje cevovoda za propilen. Komisija je Nemčiji pisala 13. februarja 2002 in ta ji je 27. marca 2003 odgovorila. Zatem je imela Komisija neformalne stike tudi z belgijskimi oblastmi. Združenje evropskih petrokemičnih proizvajalcev (APPE) je s pismom z dne 15. maja 2003 predložilo poročilo za utemeljitev tega projekta. S pismi z dne 24. julija 2003, 4. septembra 2003 in 16. oktobra 2003 so nemške, nizozemske in belgijske oblasti prijavile pomoči za svoj del projekta. Ti dosjeji so bili posamično registrirani pod številkami N 355/03, N 400/03 in N 473/03.

| (2) | Komisija je s pismom z dne 27. avgusta 2003 od Nemčije zahtevala dodatne podatke. Nemčija je obveznost izpolnila s pismi z dne 6., 15. in 28. oktobra 2003. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je s pismom z dne 27. avgusta 2003 od Nemčije zahtevala dodatne podatke. Nemčija je obveznost izpolnila s pismi z dne 6., 15. in 28. oktobra 2003.

| (3) | Z odločbo K(2003) 4080 z dne 11. novembra 2003 je Komisija v zvezi s prijavljenimi ukrepi začela postopek, predviden v členu 88(2) Pogodbe. Istega dne je odločbo poslala Nemčiji, Nizozemski in Belgiji; postopki so bili posamično registrirani pod št. C 67/03, C 68/03 in C 69/03. Nemčija, Nizozemska in Belgija so svoje pripombe v zvezi z odločbo predložile s pismi z dne 12., 18. in 22. decembra 2003. Komisija je zahtevala dopolnitev informacij s pismi z dne 23. januarja 2004, na katera so zadevne države članice odgovorile s pismi z dne 20. februarja, 27. februarja in 2. marca 2004. |
| --- | --- |

(3)

Z odločbo K(2003) 4080 z dne 11. novembra 2003 je Komisija v zvezi s prijavljenimi ukrepi začela postopek, predviden v členu 88(2) Pogodbe. Istega dne je odločbo poslala Nemčiji, Nizozemski in Belgiji; postopki so bili posamično registrirani pod št. C 67/03, C 68/03 in C 69/03. Nemčija, Nizozemska in Belgija so svoje pripombe v zvezi z odločbo predložile s pismi z dne 12., 18. in 22. decembra 2003. Komisija je zahtevala dopolnitev informacij s pismi z dne 23. januarja 2004, na katera so zadevne države članice odgovorile s pismi z dne 20. februarja, 27. februarja in 2. marca 2004.

| (4) | Odločba Komisije je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2), 24. decembra 2003. Tri zainteresirane stranke so Komisiji poslale pripombe, ki jih je ta posredovala Nemčiji, Nizozemski in Belgiji. S pismi z dne 5., 29. in 11. marca 2004 so le-te pripombe komentirale. Nazadnje so s pismi z dne 25. maja in 4. junija 2004 poslale dopolnilne podatke. |
| --- | --- |

(4)

Odločba Komisije je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2), 24. decembra 2003. Tri zainteresirane stranke so Komisiji poslale pripombe, ki jih je ta posredovala Nemčiji, Nizozemski in Belgiji. S pismi z dne 5., 29. in 11. marca 2004 so le-te pripombe komentirale. Nazadnje so s pismi z dne 25. maja in 4. junija 2004 poslale dopolnilne podatke.

2.   PODROBEN OPIS ZADEVNIH UKREPOV

2.1   Osnovne informacije in prejemnik pomoči

2.1.1   Propilen in transport propilena

| (5) | Naftni derivat propilen se uporablja za pridobivanje polimerov, ki služijo proizvodnji plastičnih mas. V zahodni Evropi predstavljajo okrog 70 % vsega propilena stranski proizvodi pri pridobivanju etilena. Tako lokalizacijo proizvodnih enot pogosto določajo iztoki etilena. Skupna velikost zahodnoevropskega trga je ocenjena na približno 14,7 milijona ton v letu 2001, od česar se polovica uporabi v regiji, kjer bi transport potekal po cevovodu. Ocene rasti trga propilena v prihajajočih letih se gibljejo od 3,7 do 4,0 %. Za etilen je značilna znatno šibkejša rast, in sicer okrog 2 %. |
| --- | --- |

(5)

Naftni derivat propilen se uporablja za pridobivanje polimerov, ki služijo proizvodnji plastičnih mas. V zahodni Evropi predstavljajo okrog 70 % vsega propilena stranski proizvodi pri pridobivanju etilena. Tako lokalizacijo proizvodnih enot pogosto določajo iztoki etilena. Skupna velikost zahodnoevropskega trga je ocenjena na približno 14,7 milijona ton v letu 2001, od česar se polovica uporabi v regiji, kjer bi transport potekal po cevovodu. Ocene rasti trga propilena v prihajajočih letih se gibljejo od 3,7 do 4,0 %. Za etilen je značilna znatno šibkejša rast, in sicer okrog 2 %.

| (6) | Zdaj prihaja vsako leto v trikotnik Rotterdam-Antwerpen-Köln okoli 550 rečnih tovornih ladij (po 1 500 ton vsaka) in 4 800 vagonov cistern (po 50 ton vsak), ki tovorijo propilen. V letu 2010 je v tej regiji pričakovati primanjkovanje okoli 1,7 milijona tone propilena. Pod vplivom strukturnega razvoja kemičnega sektorja naj bi cevovod takrat dejansko transportiral 2,5 milijona ton propilena. |
| --- | --- |

(6)

Zdaj prihaja vsako leto v trikotnik Rotterdam-Antwerpen-Köln okoli 550 rečnih tovornih ladij (po 1 500 ton vsaka) in 4 800 vagonov cistern (po 50 ton vsak), ki tovorijo propilen. V letu 2010 je v tej regiji pričakovati primanjkovanje okoli 1,7 milijona tone propilena. Pod vplivom strukturnega razvoja kemičnega sektorja naj bi cevovod takrat dejansko transportiral 2,5 milijona ton propilena.

| (7) | Kar se tiče transporta samo od Rotterdama proti jugu Limburga in Porurju so številke nekoliko drugačne. V letu 1997 je znašala količina pretovorjenega propilena 93,4 milijona ton/kilometer, od tega okoli 4 milijone po železnici in okoli 89,4 milijona z rečnimi tovornimi ladjami. V letu 2010 naj bi se proti Porurju transportirala skupna količina okoli 1,5 milijona ton na leto, kar bi predstavljalo 750 rečnih tovornih ladij letno. Skupna transportirana količina od Rotterdama proti jugu Limburga bi znašala okoli 180 000 ton letno, to je 900 vagonov cistern in 70 rečnih tovornih ladij na leto. |
| --- | --- |

(7)

Kar se tiče transporta samo od Rotterdama proti jugu Limburga in Porurju so številke nekoliko drugačne. V letu 1997 je znašala količina pretovorjenega propilena 93,4 milijona ton/kilometer, od tega okoli 4 milijone po železnici in okoli 89,4 milijona z rečnimi tovornimi ladjami. V letu 2010 naj bi se proti Porurju transportirala skupna količina okoli 1,5 milijona ton na leto, kar bi predstavljalo 750 rečnih tovornih ladij letno. Skupna transportirana količina od Rotterdama proti jugu Limburga bi znašala okoli 180 000 ton letno, to je 900 vagonov cistern in 70 rečnih tovornih ladij na leto.

2.1.2   Prejemnik

| (8) | Prejemnik bo European Pipeline Company BV (EPC), konzorcij kemičnih podjetij. Njegov predhodnik je European Pipeline Development Company (EPDC). Delničarji konzorcija so BASF AG, Celanese Chemical Europe GmbH, Shell Nederland Chemie BV, DSM NV, Rütgers Chemicals AG, Sasol Germany GmbH, Veba Oil Refining & Petrochemicals GmbH, Westgas GmbH in SABIC Europe. Ta konzorcij ima v lasti nizozemsko premoženje, 100 % družbe za upravljanje belgijskega premoženja, EPDC Flanders NV in 49,9 % družbe za upravljanje nemškega premoženja, Propylenpipeline Ruhr GmbH (PRG) (3). Družba Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen (LEG) (4) ima preostalih 50,1 %, vendar ni zavezana nobeni finančni obveznosti onstran udeležbe pri kapitalu družbe. EPC in družbe za upravljanje belgijskega in nemškega premoženja so ustanovile skupno podjetje, „European Pipeline Administration Company“ (EPAC), ki bo upravljalo cevovod v celoti. |
| --- | --- |

(8)

Prejemnik bo European Pipeline Company BV (EPC), konzorcij kemičnih podjetij. Njegov predhodnik je European Pipeline Development Company (EPDC). Delničarji konzorcija so BASF AG, Celanese Chemical Europe GmbH, Shell Nederland Chemie BV, DSM NV, Rütgers Chemicals AG, Sasol Germany GmbH, Veba Oil Refining & Petrochemicals GmbH, Westgas GmbH in SABIC Europe. Ta konzorcij ima v lasti nizozemsko premoženje, 100 % družbe za upravljanje belgijskega premoženja, EPDC Flanders NV in 49,9 % družbe za upravljanje nemškega premoženja, Propylenpipeline Ruhr GmbH (PRG) (3). Družba Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen (LEG) (4) ima preostalih 50,1 %, vendar ni zavezana nobeni finančni obveznosti onstran udeležbe pri kapitalu družbe. EPC in družbe za upravljanje belgijskega in nemškega premoženja so ustanovile skupno podjetje, „European Pipeline Administration Company“ (EPAC), ki bo upravljalo cevovod v celoti.

2.1.3   Projekt cevovoda

| (9) | Prijave se nanašajo na cevovod, ki naj bi zagotovil transport propilena od Rotterdama do Oberhausena v Porurju, preko krajev Antwerpen, Tessenderlo, Geleen in Köln. Omrežje bo merilo približno 520 km. Njegov potek, ki je sestavljen iz devetih sekcij, v največji možni meri sledi obstoječim vodom za etilen. Nemška prijava zadeva samo sekcijo med Oberhausenom, prek Kölna, do nizozemske meje („Pilot 2“), kjer se združi z drugo sekcijo na severu Porurja („Pilot 1“). Poleg naložbe v cevovod bodo v nizozemskih in belgijskih pristaniščih ter v Duisburgu, v Nemčiji, zgrajene nove skladiščne kapacitete. Skladno z Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (5) bo prejemnik izdelal presojo vplivov celotnega cevovoda na okolje. |
| --- | --- |

(9)

Prijave se nanašajo na cevovod, ki naj bi zagotovil transport propilena od Rotterdama do Oberhausena v Porurju, preko krajev Antwerpen, Tessenderlo, Geleen in Köln. Omrežje bo merilo približno 520 km. Njegov potek, ki je sestavljen iz devetih sekcij, v največji možni meri sledi obstoječim vodom za etilen. Nemška prijava zadeva samo sekcijo med Oberhausenom, prek Kölna, do nizozemske meje („Pilot 2“), kjer se združi z drugo sekcijo na severu Porurja („Pilot 1“). Poleg naložbe v cevovod bodo v nizozemskih in belgijskih pristaniščih ter v Duisburgu, v Nemčiji, zgrajene nove skladiščne kapacitete. Skladno z Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (5) bo prejemnik izdelal presojo vplivov celotnega cevovoda na okolje.

| (10) | Kot prikazuje tabela 1 znašajo celotni stroški naložbe 148,5 milijona EUR (6).
  Tabela 1
  Celotni stroški naložbe






  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Sekcija | Stroški naložbe |
| Nemčija, „Pilot 2“ | 67,134 |
| Nizozemska | 26,0 |
| Belgija | 55,4 |
| Skupaj | 148,5 |

(10)

Kot prikazuje tabela 1 znašajo celotni stroški naložbe 148,5 milijona EUR (6).

Tabela 1

Celotni stroški naložbe

(v milijonih EUR)

Sekcija

Stroški naložbe

Nemčija, „Pilot 2“

67,134

Nizozemska

26,0

Belgija

55,4

Skupaj

148,5

| (11) | Cevovod se upravlja skladno z načeloma „dostopa tretjih do omrežja“ („open access/common carrier“) in „majhnega dobička“. Brez diskriminacije se cevovoda lahko poslužuje vsak zainteresirani proizvajalec ali uporabnik. Kapaciteta le-tega bi morala biti kos pričakovani rasti v naslednjih 20-ih letih. Transportne pristojbine bodo enotne za vse uporabnike, če so delničarji ali ne. Določene bodo z ozirom na število uporabljenih sekcij. |
| --- | --- |

(11)

Cevovod se upravlja skladno z načeloma „dostopa tretjih do omrežja“ („open access/common carrier“) in „majhnega dobička“. Brez diskriminacije se cevovoda lahko poslužuje vsak zainteresirani proizvajalec ali uporabnik. Kapaciteta le-tega bi morala biti kos pričakovani rasti v naslednjih 20-ih letih. Transportne pristojbine bodo enotne za vse uporabnike, če so delničarji ali ne. Določene bodo z ozirom na število uporabljenih sekcij.

| (12) | Pristojbine bodo določene jasno, na stopnji, primerljivi s pristojbinami v transportu po železnici in plovnih poteh. Med letoma 2006 in 2008 [...] (7). Do upada količine ne bo prišlo. Za zagotovitev ažurnih pristojbin se bo vsaki dve leti izdelala študija o teh načinih transporta. |
| --- | --- |

(12)

Pristojbine bodo določene jasno, na stopnji, primerljivi s pristojbinami v transportu po železnici in plovnih poteh. Med letoma 2006 in 2008 [...] (7). Do upada količine ne bo prišlo. Za zagotovitev ažurnih pristojbin se bo vsaki dve leti izdelala študija o teh načinih transporta.

| (13) | Glede nakupa del in storitev morata EPAC in PRG slediti nakupnim postopkom, ki jih določa zakonodaja v zvezi z javnimi nakupi na nivoju Skupnosti in na državnem nivoju. |
| --- | --- |

(13)

Glede nakupa del in storitev morata EPAC in PRG slediti nakupnim postopkom, ki jih določa zakonodaja v zvezi z javnimi nakupi na nivoju Skupnosti in na državnem nivoju.

2.1.4   Pomoči

| (14) | Nemčija namerava za nemški del cevovoda („Pilot 2“) odobriti neposredno subvencijo v višini 80 % deficita, izračunanega na podlagi normalne donosnosti („unrentierlichen investiven Kosten“), s skrajno mejo 50 % celotnih stroškov naložbe. Dovoljeni stroški so stroški naložbe, ki vključuje načrtovanje, zgraditev in prvo polnjenje, z odbitkom povečane vrednosti v prvih petnajstih letih na osnovi analize aktualiziranega denarnega toka. Pomoč bi znašala 18 682 000 EUR. Po izračunu, ki so ga predložile nemške oblasti, bi pomoč omogočila doseg interne stopnje donosa (ISD) v višini 5,6 % na 25 let. |
| --- | --- |

(14)

Nemčija namerava za nemški del cevovoda („Pilot 2“) odobriti neposredno subvencijo v višini 80 % deficita, izračunanega na podlagi normalne donosnosti („unrentierlichen investiven Kosten“), s skrajno mejo 50 % celotnih stroškov naložbe. Dovoljeni stroški so stroški naložbe, ki vključuje načrtovanje, zgraditev in prvo polnjenje, z odbitkom povečane vrednosti v prvih petnajstih letih na osnovi analize aktualiziranega denarnega toka. Pomoč bi znašala 18 682 000 EUR. Po izračunu, ki so ga predložile nemške oblasti, bi pomoč omogočila doseg interne stopnje donosa (ISD) v višini 5,6 % na 25 let.

| (15) | Nizozemska namerava odobriti subvencijo v višini 4 000 000 EUR. Ta znesek bi bil potreben za dvig donosnosti nizozemskega dela projekta na stopnjo, ki bi bila sprejemljiva za industrijske partnerje. Nemška in nizozemska pomoč predstavljata „ad hoc“ ukrepe, ki ne izhajajo iz določenih programov. |
| --- | --- |

(15)

Nizozemska namerava odobriti subvencijo v višini 4 000 000 EUR. Ta znesek bi bil potreben za dvig donosnosti nizozemskega dela projekta na stopnjo, ki bi bila sprejemljiva za industrijske partnerje. Nemška in nizozemska pomoč predstavljata „ad hoc“ ukrepe, ki ne izhajajo iz določenih programov.

| (16) | Belgija namerava odobriti neposredno subvencijo v višini 2 919 480 EUR in oprostitev nepremičninskega davka za pet let, pri čemer je ugodnost ocenjena na 766 000 EUR. Celotni stroški naložbe v Belgiji bi znašali 55,4 milijona EUR, od česar so 40 885 000 EUR belgijske oblasti priznale kot dovoljene stroške. Od tega je bil odbit znesek 16 556 000 EUR prometnega dobička (8), tako da znaša dovoljeni znesek 24 329 000 EUR. Belgijske oblasti menijo, da pomoč sodi v program državnih pomoči, ki ga odobri Komisija (9). Program določa za to vrsto naložbe 12 % pomoč, kar ustreza pomoči v znesku 2 919 480 EUR. Stroški, za katere ni mogoče izkoriščati pomoči iz tega programa, so stroški splošne analize, nakupa zemljišč in provizije. |
| --- | --- |

(16)

Belgija namerava odobriti neposredno subvencijo v višini 2 919 480 EUR in oprostitev nepremičninskega davka za pet let, pri čemer je ugodnost ocenjena na 766 000 EUR. Celotni stroški naložbe v Belgiji bi znašali 55,4 milijona EUR, od česar so 40 885 000 EUR belgijske oblasti priznale kot dovoljene stroške. Od tega je bil odbit znesek 16 556 000 EUR prometnega dobička (8), tako da znaša dovoljeni znesek 24 329 000 EUR. Belgijske oblasti menijo, da pomoč sodi v program državnih pomoči, ki ga odobri Komisija (9). Program določa za to vrsto naložbe 12 % pomoč, kar ustreza pomoči v znesku 2 919 480 EUR. Stroški, za katere ni mogoče izkoriščati pomoči iz tega programa, so stroški splošne analize, nakupa zemljišč in provizije.

| (17) | Belgijska pomoč je bila prijavljena z namenom pridobitve pravne varnosti in predložitve celovitega pregleda naložbenega projekta s celotnim zneskom odobrene pomoči Komisiji. |
| --- | --- |

(17)

Belgijska pomoč je bila prijavljena z namenom pridobitve pravne varnosti in predložitve celovitega pregleda naložbenega projekta s celotnim zneskom odobrene pomoči Komisiji.

| (18) | Tri države članice so pomoč za 25 let oziroma za ekonomsko življenjsko dobo cevovoda pogojile s spoštovanjem načel „svobodnega dostopa“ in „nediskriminacije“. Spoštovanje teh načel je določeno v statutih EPMC; po obdobju 25-ih let se bodo ti statuti v tej točki lahko spremenili le s soglasjem vseh udeležencev. |
| --- | --- |

(18)

Tri države članice so pomoč za 25 let oziroma za ekonomsko življenjsko dobo cevovoda pogojile s spoštovanjem načel „svobodnega dostopa“ in „nediskriminacije“. Spoštovanje teh načel je določeno v statutih EPMC; po obdobju 25-ih let se bodo ti statuti v tej točki lahko spremenili le s soglasjem vseh udeležencev.

| (19) | Posojilo EIB do višine 30 % celotnega zneska projekta se obravnava. Delničarji bi zagotovili 8 milijonov EUR lastniškega kapitala, preostanek naložbe pa zagotavljajo banke. Hkrati s tem morajo delničarji nositi izgube v prvih letih, to je okoli 38 milijonov EUR do leta 2008, kar bi po upoštevanju obresti in prispevkov dejansko znašalo okoli 18 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(19)

Posojilo EIB do višine 30 % celotnega zneska projekta se obravnava. Delničarji bi zagotovili 8 milijonov EUR lastniškega kapitala, preostanek naložbe pa zagotavljajo banke. Hkrati s tem morajo delničarji nositi izgube v prvih letih, to je okoli 38 milijonov EUR do leta 2008, kar bi po upoštevanju obresti in prispevkov dejansko znašalo okoli 18 milijonov EUR.

2.1.5   Največje evropsko cevovodno omrežje za olefine

| (20) | Združenje APPE je Komisiji predložilo poročilo o največjem cevovodnem omrežju za olefine, katerega del je tudi zadevni cevovod (10). V Evropi je zdaj mogoče našteti pet različnih sistemov za etilen, ki medsebojno niso povezani v celovito omrežje in ki združujejo samo 50 % celotne zmogljivosti. Za propilen obstaja več individualnih sistemov okrog Beneluksa. Globalno omrežje za olefine naj bi te različne sisteme povezalo in razvilo. Poročilo ponuja več kart z različnimi projekti tekočih ali načrtovanih gradenj cevovodov, ki naj bi omogočile uresničitev celotnega omrežja. |
| --- | --- |

(20)

Združenje APPE je Komisiji predložilo poročilo o največjem cevovodnem omrežju za olefine, katerega del je tudi zadevni cevovod (10). V Evropi je zdaj mogoče našteti pet različnih sistemov za etilen, ki medsebojno niso povezani v celovito omrežje in ki združujejo samo 50 % celotne zmogljivosti. Za propilen obstaja več individualnih sistemov okrog Beneluksa. Globalno omrežje za olefine naj bi te različne sisteme povezalo in razvilo. Poročilo ponuja več kart z različnimi projekti tekočih ali načrtovanih gradenj cevovodov, ki naj bi omogočile uresničitev celotnega omrežja.

2.2   Utemeljitve pomoči, podane s strani nemških, nizozemskih in belgijskih oblasti

| (21) | Projekt je opravičljiv s stališč, ki zadevajo okolje, transportno varnost in industrijsko politiko. |
| --- | --- |

(21)

Projekt je opravičljiv s stališč, ki zadevajo okolje, transportno varnost in industrijsko politiko.

2.2.1   Prednosti za okolje

| (22) | Transport propilena naj bi se močno povečal, kar bi okrepilo pritisk na zmogljivosti transporta z ladjami in tovornjaki. Namen cevovoda je ublažiti pritisk in preprečevati ozka grla. Znatno bi zmanjšal prometne zamaške na cestah. |
| --- | --- |

(22)

Transport propilena naj bi se močno povečal, kar bi okrepilo pritisk na zmogljivosti transporta z ladjami in tovornjaki. Namen cevovoda je ublažiti pritisk in preprečevati ozka grla. Znatno bi zmanjšal prometne zamaške na cestah.

| (23) | Razliko v emisijah med tradicionalnimi načini transporta in transporta po cevovodu prikazuje tabela 2.
  Tabela 2
  Emisije | Enota | Železnica | Tovorne ladje | Skupaj | Cevovod | Δ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tovor | tekm | 7 100 000 | 158 200 000 | 165 300 000 | 165 300 000 | |
| CO2 | kg/tekm | 312 | 6 960 | 7 237 | 4 496 | 2 741 |
| NOx | kg/tekm | 1,99 | 124 | 126 | 5,12 | 121 |
| CO | kg/tekm | 0,14 | 6,33 | 6,47 | 0,5 | 5,97 |
| VOC | kg/tekm | 0,07 | 6,33 | 6,4 | 0,17 | 6,23 |
| SO2 | kg/tekm | 0,14 | 9,49 | 9,63 | 2,15 | 7,48 |

(23)

Razliko v emisijah med tradicionalnimi načini transporta in transporta po cevovodu prikazuje tabela 2.

Tabela 2

Emisije

Enota

Železnica

Tovorne ladje

Skupaj

Cevovod

Δ

Tovor

tekm

7 100 000

158 200 000

165 300 000

165 300 000

CO2

kg/tekm

312

6 960

7 237

4 496

2 741

NOx

kg/tekm

1,99

124

126

5,12

121

CO

kg/tekm

0,14

6,33

6,47

0,5

5,97

VOC

kg/tekm

0,07

6,33

6,4

0,17

6,23

SO2

kg/tekm

0,14

9,49

9,63

2,15

7,48

| (24) | Preostalo zmanjševanje emisij bi bilo posledica dejstva, da bi cevovod omogočil nove naložbe v področja, ki zahtevajo manj transporta olefinov. |
| --- | --- |

(24)

Preostalo zmanjševanje emisij bi bilo posledica dejstva, da bi cevovod omogočil nove naložbe v področja, ki zahtevajo manj transporta olefinov.

2.2.2   Transportna varnost in prometni zamaški

| (25) | Cevovod bi znatno povečal transportno varnost. Propilen sodi v najvišji razred tveganja. Brez cevovoda bi rast trga povzročila znaten porast drugih načinov transporta propilena ter varnostnih problemov in prometnih zamaškov, ki so z njimi povezani. |
| --- | --- |

(25)

Cevovod bi znatno povečal transportno varnost. Propilen sodi v najvišji razred tveganja. Brez cevovoda bi rast trga povzročila znaten porast drugih načinov transporta propilena ter varnostnih problemov in prometnih zamaškov, ki so z njimi povezani.

| (26) | Na Nizozemskem se zaskrbljenost nanaša predvsem na transport z rečnimi tovornimi ladjami in po železnici. Rast železniškega transporta bi povečala varnostne probleme med potjo in probleme pretovarjanja propilena. Cevovod pa bi omogočil znižanje tega tveganja, zlasti z zmanjšanjem potrebnega manevriranja na železniških postajah in pretovarjanja propilena. Območje, kjer so tveganja na železniški progi med Rooterdamom in Geleenom največja, naj bi predstavljala postaja Venlo. Za rešitev te težave bi bila obvezna preselitev, kar bi predstavljalo približno 134 milijonov EUR stroškov. Zaradi cevovoda pa je ta selitev manj potrebna. |
| --- | --- |

(26)

Na Nizozemskem se zaskrbljenost nanaša predvsem na transport z rečnimi tovornimi ladjami in po železnici. Rast železniškega transporta bi povečala varnostne probleme med potjo in probleme pretovarjanja propilena. Cevovod pa bi omogočil znižanje tega tveganja, zlasti z zmanjšanjem potrebnega manevriranja na železniških postajah in pretovarjanja propilena. Območje, kjer so tveganja na železniški progi med Rooterdamom in Geleenom največja, naj bi predstavljala postaja Venlo. Za rešitev te težave bi bila obvezna preselitev, kar bi predstavljalo približno 134 milijonov EUR stroškov. Zaradi cevovoda pa je ta selitev manj potrebna.

| (27) | Nizozemska je ocenila neposredni socialni donos (transportna varnost, zmanjšanje emisij in hrupa) subvencije na 12 %. |
| --- | --- |

(27)

Nizozemska je ocenila neposredni socialni donos (transportna varnost, zmanjšanje emisij in hrupa) subvencije na 12 %.

2.2.3   Industrijska politika in zaposlitveni oziri

| (28) | Cevovod bi imel strateški pomen za sposobnost preživetja kemične industrije v zadevni regiji. Študija iz leta 1998 je kot glavni faktor pri oviranju konkurenčnosti poudarila pomanjkanje ustrezne infrastrukture. V Združenih državah, kjer obstaja zelo razvito omrežje, je stanje drugačno. Cevovod bi znatno olajšal transportne postopke, saj služi kot skladišče z neposrednim dostopom, blizu vsem uporabnikom. Zmanjšal bi tudi negotovost v oskrbovanju strank s propilenom – težavo, ki je povezana z nerednostjo pridobivanja v parnih napravah za krekiranje. |
| --- | --- |

(28)

Cevovod bi imel strateški pomen za sposobnost preživetja kemične industrije v zadevni regiji. Študija iz leta 1998 je kot glavni faktor pri oviranju konkurenčnosti poudarila pomanjkanje ustrezne infrastrukture. V Združenih državah, kjer obstaja zelo razvito omrežje, je stanje drugačno. Cevovod bi znatno olajšal transportne postopke, saj služi kot skladišče z neposrednim dostopom, blizu vsem uporabnikom. Zmanjšal bi tudi negotovost v oskrbovanju strank s propilenom – težavo, ki je povezana z nerednostjo pridobivanja v parnih napravah za krekiranje.

| (29) | Leta 1999 je industrija kemičnih surovin v pokrajini Emscher – Lippe v Nemčiji nudila 5 233 delovnih mest. Približno 1 906 delovnih mest bi bilo močno odvisnih od proizvodov na osnovi propilena: 1 506 v industriji surovin in 400 v predelavi plastičnih mas. Brez cevovoda za transport propilena bi bilo izkoriščenih največ 50 % zmogljivosti te regije. Na podlagi ekspertize je bilo mogoče oceniti število delovnih mest v regiji Emscher – Lippe s cevovodom in brez njega. V industriji surovin bi projekt do leta 2010 ustvaril 658 delovnih mest, brez upoštevanja multiplikacijskih učinkov. Za celotno kemično industrijo bi to pomenilo 2 697 delovnih mest. Absolutne številke bi se vsekakor zniževale, vendar, zaradi cevovoda, počasneje. |
| --- | --- |

(29)

Leta 1999 je industrija kemičnih surovin v pokrajini Emscher – Lippe v Nemčiji nudila 5 233 delovnih mest. Približno 1 906 delovnih mest bi bilo močno odvisnih od proizvodov na osnovi propilena: 1 506 v industriji surovin in 400 v predelavi plastičnih mas. Brez cevovoda za transport propilena bi bilo izkoriščenih največ 50 % zmogljivosti te regije. Na podlagi ekspertize je bilo mogoče oceniti število delovnih mest v regiji Emscher – Lippe s cevovodom in brez njega. V industriji surovin bi projekt do leta 2010 ustvaril 658 delovnih mest, brez upoštevanja multiplikacijskih učinkov. Za celotno kemično industrijo bi to pomenilo 2 697 delovnih mest. Absolutne številke bi se vsekakor zniževale, vendar, zaradi cevovoda, počasneje.

| (30) | Leta 2002 je bilo v kemični industriji na jugu Limburga zaposlenih približno 9 740 oseb. Od tega jih je od 500 do 550 delalo v proizvodnji propilena in proizvodnji in predelavi proizvodov, pridobljenih iz propilena, na jugu Limburga. |
| --- | --- |

(30)

Leta 2002 je bilo v kemični industriji na jugu Limburga zaposlenih približno 9 740 oseb. Od tega jih je od 500 do 550 delalo v proizvodnji propilena in proizvodnji in predelavi proizvodov, pridobljenih iz propilena, na jugu Limburga.

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA, PREDVIDENEGA V ČLENU 88(2) POGODBE

| (31) | Komisija je v odločbi o začetku postopka, predvidenega v členu 88(2), obrazložila, zakaj naj se zadevni ukrepi upoštevajo kot državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe in izrazila nekatere dvome glede združljivosti le- teh z omenjeno pogodbo. Okvir Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (11) (v nadaljevanju „okvir pomoči za okolje“), smernice o državni regionalni pomoči (12), niti nobene druge smernice ali okviri, ki jih je določila Komisija, pomoči dejansko ne bi krili. Prav tako se zadevni primer ne ujema z ostalimi pomočmi za projekte transportne infrastrukture, ki jih je odobrila Komisija. V zvezi s splošnimi kriteriji za presojo državne pomoči je Komisija ugotovila, da celotni potrebni znesek in sorazmernost pomoči nista bila jasna. Nekateri obstoječi cevovodi so se v celoti financirali iz zasebnih virov. Poleg tega je intenzivnost pomoči za različne dele projekta različna; tako je intenzivnost pomoči relativno visoka zlasti za njegov nemški del. Pojavila so se nekatera vprašanja v zvezi z domnevami, postavljenimi na osnovi izračunov donosnosti. Nazadnje pa se je Komisija vprašala, ali ne bo prišlo do nepotrebnega izkrivljanja konkurence, zlasti med kemičnimi podjetji, ki neposredno sodelujejo pri projektu in ostalimi podjetji kemičnega sektorja in nanje vezano industrijo ter med kemično industrijo v zadevni regiji in kemično industrijo v ostalih regijah Skupnosti. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je v odločbi o začetku postopka, predvidenega v členu 88(2), obrazložila, zakaj naj se zadevni ukrepi upoštevajo kot državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe in izrazila nekatere dvome glede združljivosti le- teh z omenjeno pogodbo. Okvir Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (11) (v nadaljevanju „okvir pomoči za okolje“), smernice o državni regionalni pomoči (12), niti nobene druge smernice ali okviri, ki jih je določila Komisija, pomoči dejansko ne bi krili. Prav tako se zadevni primer ne ujema z ostalimi pomočmi za projekte transportne infrastrukture, ki jih je odobrila Komisija. V zvezi s splošnimi kriteriji za presojo državne pomoči je Komisija ugotovila, da celotni potrebni znesek in sorazmernost pomoči nista bila jasna. Nekateri obstoječi cevovodi so se v celoti financirali iz zasebnih virov. Poleg tega je intenzivnost pomoči za različne dele projekta različna; tako je intenzivnost pomoči relativno visoka zlasti za njegov nemški del. Pojavila so se nekatera vprašanja v zvezi z domnevami, postavljenimi na osnovi izračunov donosnosti. Nazadnje pa se je Komisija vprašala, ali ne bo prišlo do nepotrebnega izkrivljanja konkurence, zlasti med kemičnimi podjetji, ki neposredno sodelujejo pri projektu in ostalimi podjetji kemičnega sektorja in nanje vezano industrijo ter med kemično industrijo v zadevni regiji in kemično industrijo v ostalih regijah Skupnosti.

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH

| (32) | Komisija je prejela pripombe s strani Deutsche Bahn in dveh konkurentov iz kemične industrije. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je prejela pripombe s strani Deutsche Bahn in dveh konkurentov iz kemične industrije.

| (33) | Deutsche Bahn je potrdila analizo Komisije in meni, da pomoč škoduje njenim interesom, saj bo cevovodni transport zamenjal železniški transport, kar bo povzročilo upad prihodka v višini približno 13 milijonov EUR na leto. Do novega upada prihodka pa bi prišlo, v kolikor bi proizvajalci propilena na jugu Nemčije lahko sklenili dobavne pogodbe z uporabniki v Porurju. Deutsche Bahn je predložila več primerov upada prihodka, ki bi ga povzročila zgraditev cevovodov. |
| --- | --- |

(33)

Deutsche Bahn je potrdila analizo Komisije in meni, da pomoč škoduje njenim interesom, saj bo cevovodni transport zamenjal železniški transport, kar bo povzročilo upad prihodka v višini približno 13 milijonov EUR na leto. Do novega upada prihodka pa bi prišlo, v kolikor bi proizvajalci propilena na jugu Nemčije lahko sklenili dobavne pogodbe z uporabniki v Porurju. Deutsche Bahn je predložila več primerov upada prihodka, ki bi ga povzročila zgraditev cevovodov.

| (34) | Prvi konkurent je naklonjen razvoju cevovodne infrastrukture za transport olefinov v Evropi, vendar ni prepričan, da zadevni projekt opravičuje dodeljeno pomoč. Kot prvo bo cevovod transportiral samo kakovost „polimer“ in ne kemične kakovosti ali kakovosti „rafinerija“, katerih vsebnost propilena je manjša. Kakovost polimer predstavlja le 60 % trga. Za dostop do novega cevovoda bodo morali proizvajalci kemične kakovosti pristati v dodatne naložbe, da bi svojim proizvodom zagotovili stopnjo kakovosti polimer. Drugič, odsotnost evropskega cevovodnega omrežja za transport propilena ne more opravičiti šibke konkurenčnosti kemične industrije, saj bodo pristojbine na isti stopnji kot pri ostalih načinih transporta. Cevovod bo tem zadnjim konkuriral in pomoč bo popačila konkurenčnost s podjetji, ki že sedaj znatno vlagajo v izbiro lokacij, pomolov, itd. Tretjič, transport s plitvimi ladjami in po železnici je dokazal svoje prednosti za okolje. Četrtič, posledica cevovoda bi lahko bila premestitev naložb, na primer iz obalnih območij Beneluksa proti Nemčiji. |
| --- | --- |

(34)

Prvi konkurent je naklonjen razvoju cevovodne infrastrukture za transport olefinov v Evropi, vendar ni prepričan, da zadevni projekt opravičuje dodeljeno pomoč. Kot prvo bo cevovod transportiral samo kakovost „polimer“ in ne kemične kakovosti ali kakovosti „rafinerija“, katerih vsebnost propilena je manjša. Kakovost polimer predstavlja le 60 % trga. Za dostop do novega cevovoda bodo morali proizvajalci kemične kakovosti pristati v dodatne naložbe, da bi svojim proizvodom zagotovili stopnjo kakovosti polimer. Drugič, odsotnost evropskega cevovodnega omrežja za transport propilena ne more opravičiti šibke konkurenčnosti kemične industrije, saj bodo pristojbine na isti stopnji kot pri ostalih načinih transporta. Cevovod bo tem zadnjim konkuriral in pomoč bo popačila konkurenčnost s podjetji, ki že sedaj znatno vlagajo v izbiro lokacij, pomolov, itd. Tretjič, transport s plitvimi ladjami in po železnici je dokazal svoje prednosti za okolje. Četrtič, posledica cevovoda bi lahko bila premestitev naložb, na primer iz obalnih območij Beneluksa proti Nemčiji.

| (35) | Drugi konkurent odobrava načelo, na osnovi katerega je transport lahkih ogljikovodikov po cevovodu mikaven s stališča učinkovitosti in varnosti ter priznava, da dobra infrastruktura spodbuja naložbe in zaposlovanje v regijah, povezanih s cevovodom. Kljub temu pa opozarja, da sedanja količina pretovorjenega propilena od zahoda proti vzhodu ne predstavlja zadovoljivega razloga za vlaganje v ta projekt gradnje cevovoda. Za opravičilo pomoči bi bile na vsaki strani potrebne dodatne količine: porabe propilena v nizozemskem Liburgu in na nemški strani cevovoda ter proizvodnje propilena v obalni regiji. Nasprotno pa je SABIC napovedal razvoj naprave za krekiranje v nizozemskem Limburgu, kar bi zmanjšalo količino propilena, ki se iz regije Antwerpen-Rotterdam-Amsterdam (ARA) transportira proti vzhodni strani cevovoda. Brez vlaganja v proizvodnjo propilena v regiji ARA bi cevovod ostal premalo izkoriščen. |
| --- | --- |

(35)

Drugi konkurent odobrava načelo, na osnovi katerega je transport lahkih ogljikovodikov po cevovodu mikaven s stališča učinkovitosti in varnosti ter priznava, da dobra infrastruktura spodbuja naložbe in zaposlovanje v regijah, povezanih s cevovodom. Kljub temu pa opozarja, da sedanja količina pretovorjenega propilena od zahoda proti vzhodu ne predstavlja zadovoljivega razloga za vlaganje v ta projekt gradnje cevovoda. Za opravičilo pomoči bi bile na vsaki strani potrebne dodatne količine: porabe propilena v nizozemskem Liburgu in na nemški strani cevovoda ter proizvodnje propilena v obalni regiji. Nasprotno pa je SABIC napovedal razvoj naprave za krekiranje v nizozemskem Limburgu, kar bi zmanjšalo količino propilena, ki se iz regije Antwerpen-Rotterdam-Amsterdam (ARA) transportira proti vzhodni strani cevovoda. Brez vlaganja v proizvodnjo propilena v regiji ARA bi cevovod ostal premalo izkoriščen.

5.   PRIPOMBE NEMČIJE, NIZOZEMSKE IN BELGIJE

5.1   Skupne pripombe treh držav članic

| (36) | Tri države članice potrjujejo pomembnost projekta za področje okolja, transportne varnosti in industrije. Poudarjajo, da bo izkoriščanje cevovoda potekalo po načelih „svobodnega dostopa“, nediskriminacije in „skupnega transporterja“. |
| --- | --- |

(36)

Tri države članice potrjujejo pomembnost projekta za področje okolja, transportne varnosti in industrije. Poudarjajo, da bo izkoriščanje cevovoda potekalo po načelih „svobodnega dostopa“, nediskriminacije in „skupnega transporterja“.

| (37) | Prejemnikov ni bilo mogoče izbrati na podlagi razpisa, saj nekatere petrokemične družbe neposredno sodelujejo pri projektu kot lastniki nekaterih sekcij obstoječih cevovodov. Poleg tega ta postopek ne bi bil smotrn. Izkrivljanje konkurence je v tem primeru izključeno, kajti vsaka družba lahko pristopi h konzorciju. |
| --- | --- |

(37)

Prejemnikov ni bilo mogoče izbrati na podlagi razpisa, saj nekatere petrokemične družbe neposredno sodelujejo pri projektu kot lastniki nekaterih sekcij obstoječih cevovodov. Poleg tega ta postopek ne bi bil smotrn. Izkrivljanje konkurence je v tem primeru izključeno, kajti vsaka družba lahko pristopi h konzorciju.

5.2   Pripombe Nemčije

| (38) | Nemčija vztraja pri dejstvu, da javna pomoč ne predstavlja državne pomoči, saj ne povzroča selektivne prednosti. Cevovod je treba obravnavati kot transportno infrastrukturo po zgledu ostalih tovrstnih projektov, kar bi bilo v skladu s predhodnimi odločbami Komisije (13). Projekt se je začel zaradi ekološke in industrijske politike in pomoč ni samo odgovor na zasebno iniciativo. Poleg tega se je pri odločitvi za podporo projektu upoštevalo tudi dejstvo, da so ostali načini transporta, to je po plovnih poteh in železnici, financirani s strani javnih oblasti. |
| --- | --- |

(38)

Nemčija vztraja pri dejstvu, da javna pomoč ne predstavlja državne pomoči, saj ne povzroča selektivne prednosti. Cevovod je treba obravnavati kot transportno infrastrukturo po zgledu ostalih tovrstnih projektov, kar bi bilo v skladu s predhodnimi odločbami Komisije (13). Projekt se je začel zaradi ekološke in industrijske politike in pomoč ni samo odgovor na zasebno iniciativo. Poleg tega se je pri odločitvi za podporo projektu upoštevalo tudi dejstvo, da so ostali načini transporta, to je po plovnih poteh in železnici, financirani s strani javnih oblasti.

| (39) | Nemčija tudi ocenjuje, da skuša ta projekt transport propilena urediti v skladu z različnimi pravili. Glede na to bi zadevni ukrep sodil v področje uporabe člena 73 Pogodbe. |
| --- | --- |

(39)

Nemčija tudi ocenjuje, da skuša ta projekt transport propilena urediti v skladu z različnimi pravili. Glede na to bi zadevni ukrep sodil v področje uporabe člena 73 Pogodbe.

| (40) | Pomoč bi v Nemčiji pomenila interni donos projekta v višini 5,6 %. Višji donos ne bi bil mogoč: če bi v prvih 15-ih letih dohodek presegal predvidene vrednosti, bi se od prejemnika izterjal ustrezni znesek. Nemčija poudarja, da podjetja, ki neposredno sodelujejo pri projektu nimajo nesorazmernih prednosti, saj bo vsak potencialni uporabnik imel dostop do instalacije pod nediskriminatornimi pogoji. Poleg tega lahko h konzorciju pristopijo celo podjetja, dejavna v drugih gospodarskih panogah. Cevovod po 15-ih letih ostane last podjetja, vendar to zaradi tega nima nobenih prednosti. |
| --- | --- |

(40)

Pomoč bi v Nemčiji pomenila interni donos projekta v višini 5,6 %. Višji donos ne bi bil mogoč: če bi v prvih 15-ih letih dohodek presegal predvidene vrednosti, bi se od prejemnika izterjal ustrezni znesek. Nemčija poudarja, da podjetja, ki neposredno sodelujejo pri projektu nimajo nesorazmernih prednosti, saj bo vsak potencialni uporabnik imel dostop do instalacije pod nediskriminatornimi pogoji. Poleg tega lahko h konzorciju pristopijo celo podjetja, dejavna v drugih gospodarskih panogah. Cevovod po 15-ih letih ostane last podjetja, vendar to zaradi tega nima nobenih prednosti.

| (41) | Ker je cevovod del omrežja po evropskem merilu, ne bo prišlo do izkrivljanja konkurence v kemični industriji ostalih regij Skupnosti. |
| --- | --- |

(41)

Ker je cevovod del omrežja po evropskem merilu, ne bo prišlo do izkrivljanja konkurence v kemični industriji ostalih regij Skupnosti.

5.3   Pripombe Nizozemske

| (42) | Nizozemska opozarja, da je v letih 1990 industrija proizvajalka etilena in propilena v severozahodni Evropi, ki je bila čista izvoznica, pod vplivom močne konkurence, zlasti azijskih držav, postala čista uvoznica. Trg etilena in propilena severozahodne Evrope predstavlja zdaj zaprt trg, zaradi pomanjkanja neodvisnih instalacij za transport, skladiščenje in pretovor. Projekt, ki bi bil deležen pomoči, bi sektor lahko primoral k odprtju trga. Nizozemska je predložila karto z označenimi primeri obalnih pokrajin, razporejenih po celotni Evropi, ki imajo možnost strukturno ali začasno oskrbovati cevovod s propilenom. |
| --- | --- |

(42)

Nizozemska opozarja, da je v letih 1990 industrija proizvajalka etilena in propilena v severozahodni Evropi, ki je bila čista izvoznica, pod vplivom močne konkurence, zlasti azijskih držav, postala čista uvoznica. Trg etilena in propilena severozahodne Evrope predstavlja zdaj zaprt trg, zaradi pomanjkanja neodvisnih instalacij za transport, skladiščenje in pretovor. Projekt, ki bi bil deležen pomoči, bi sektor lahko primoral k odprtju trga. Nizozemska je predložila karto z označenimi primeri obalnih pokrajin, razporejenih po celotni Evropi, ki imajo možnost strukturno ali začasno oskrbovati cevovod s propilenom.

| (43) | Nizozemska opominja na svoj izračun stopnje donosa subvencije za družbo v višini 12 %. Poleg izračuna interne stopnje donosa projekta (6,19 %), opozarja, da so stopnje donosa konkurenčnih načinov transporta prav tako nizke, saj se nahajajo med 1 in 8 %, odvisno od zadevnega načina transporta. Nizozemska hkrati meni, da bi se pomoč lahko smatrala za združljivo na temelju člena 87(3)(b) Pogodbe, saj gre za pomemben projekt v skupnem evropskem interesu. |
| --- | --- |

(43)

Nizozemska opominja na svoj izračun stopnje donosa subvencije za družbo v višini 12 %. Poleg izračuna interne stopnje donosa projekta (6,19 %), opozarja, da so stopnje donosa konkurenčnih načinov transporta prav tako nizke, saj se nahajajo med 1 in 8 %, odvisno od zadevnega načina transporta. Nizozemska hkrati meni, da bi se pomoč lahko smatrala za združljivo na temelju člena 87(3)(b) Pogodbe, saj gre za pomemben projekt v skupnem evropskem interesu.

5.4   Pripombe Belgije

| (44) | Belgija k splošnim pripombam dodaja, da sodi pomoč, ki jo je prijavila, v program, odobren s strani Komisije, in da mnenje le-te, po katerem naj pomoč ne bi sodila v okvir pomoči za okolje, ni v skladu s predhodno podano presojo o belgijskem programu pomoči. |
| --- | --- |

(44)

Belgija k splošnim pripombam dodaja, da sodi pomoč, ki jo je prijavila, v program, odobren s strani Komisije, in da mnenje le-te, po katerem naj pomoč ne bi sodila v okvir pomoči za okolje, ni v skladu s predhodno podano presojo o belgijskem programu pomoči.

5.5   Komentarji na pripombe zainteresiranih

| (45) | V zvezi s pripombami Deutsche Bahn tri države članice poudarjajo, da se bo subvencija uporabila le za cevovodno infrastrukturo in ne za transport v pravem pomenu in da se bodo pristojbine določile glede na pristojbine konkurenčnih načinov transporta. Pristojbine bodo pregledne in nediskriminatorne. Uporabniki propilena, ki so že investirali v infrastrukturo transporta po plovnih poteh ali železnici niso oškodovani, saj uporabniki cevovoda sami prevzamejo odgovornost za priključitev na cevovod. Poleg tega večina potrebnih naložb v transport po plovnih poteh ali železnici ni namenjena le propilenu, ampak lahko služi tudi transportu drugih utekočinjenih plinov. Končno pa ima Deutsche Bahn možnost sodelovanja v EPDC. Uspeh projekta cevovoda je za Deutsche Bahn lahko pomemben, saj odpira možnosti transporta propilena proti notranjosti države. |
| --- | --- |

(45)

V zvezi s pripombami Deutsche Bahn tri države članice poudarjajo, da se bo subvencija uporabila le za cevovodno infrastrukturo in ne za transport v pravem pomenu in da se bodo pristojbine določile glede na pristojbine konkurenčnih načinov transporta. Pristojbine bodo pregledne in nediskriminatorne. Uporabniki propilena, ki so že investirali v infrastrukturo transporta po plovnih poteh ali železnici niso oškodovani, saj uporabniki cevovoda sami prevzamejo odgovornost za priključitev na cevovod. Poleg tega večina potrebnih naložb v transport po plovnih poteh ali železnici ni namenjena le propilenu, ampak lahko služi tudi transportu drugih utekočinjenih plinov. Končno pa ima Deutsche Bahn možnost sodelovanja v EPDC. Uspeh projekta cevovoda je za Deutsche Bahn lahko pomemben, saj odpira možnosti transporta propilena proti notranjosti države.

| (46) | V zvezi s pripombami prvega konkurenta tri države članice opozarjajo, da je propilen kakovosti polimer edini primeren za vse vrste uporabe. Kakovost „rafinerija“ se v kemiji, glede na visok odstotek propana, ki se pri postopku sprošča in ki ga je treba obdelovati, zelo redko uporablja; razen tega pa obstaja le malo proizvajalcev kemične kakovosti in kakovosti „rafinerija“. V novih postopkih kemične proizvodnje je opaziti težnjo k povečani uporabi propilena kakovosti polimer. Vprašanje kakovosti je bilo, zahvaljujoč delovni skupini, ki jo je ustanovilo ministrstvo za gospodarske dejavnosti v zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija, predmet podrobne razprave. Cevovod v bistvu odpira enoten evropski trg propilena. |
| --- | --- |

(46)

V zvezi s pripombami prvega konkurenta tri države članice opozarjajo, da je propilen kakovosti polimer edini primeren za vse vrste uporabe. Kakovost „rafinerija“ se v kemiji, glede na visok odstotek propana, ki se pri postopku sprošča in ki ga je treba obdelovati, zelo redko uporablja; razen tega pa obstaja le malo proizvajalcev kemične kakovosti in kakovosti „rafinerija“. V novih postopkih kemične proizvodnje je opaziti težnjo k povečani uporabi propilena kakovosti polimer. Vprašanje kakovosti je bilo, zahvaljujoč delovni skupini, ki jo je ustanovilo ministrstvo za gospodarske dejavnosti v zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija, predmet podrobne razprave. Cevovod v bistvu odpira enoten evropski trg propilena.

| (47) | V zvezi s pripombami drugega konkurenta tri države članice poudarjajo, da vse pričakovane količine, s strani udeležencev in neodvisnih izvedencev hkrati, kažejo na nesorazmerno rast povpraševanja po propilenu v naslednjih desetletjih. Zato je težava zlasti v izogibanju ozkemu grlu zmogljivosti sedanjih načinov transporta. Propilen, proizveden v napravah za krekiranje, v katere namerava vlagati SABIC, se je pri izračunih donosnosti cevovoda upošteval. Naložba je načrtovana, vendar to ne bo vplivalo na ekonomijo cevovoda. Pravzaprav bi Geleen, v primeru, da bi SABIC svojo namero uresničil, cevovod še bolj potreboval, da bi zagotovil operativno prožnost v primerih nepričakovanih zatajitev v postopkih proizvodnje ali porabe. Poleg tega se naprave za krekiranje zdaj širijo v Terneuzenu; delovati so začele leta 2002, uporabnikom od Antwerpna do Rotterdama pa dobavijo 300 kte. Cevovod uporabnikom propilena odpira popolnoma nove perspektive za vlaganje, ne glede na sedež dobaviteljev. Vrh tega pa zdaj obstoječi cevovodi pripadajo le majhnemu številu velikih podjetij. |
| --- | --- |

(47)

V zvezi s pripombami drugega konkurenta tri države članice poudarjajo, da vse pričakovane količine, s strani udeležencev in neodvisnih izvedencev hkrati, kažejo na nesorazmerno rast povpraševanja po propilenu v naslednjih desetletjih. Zato je težava zlasti v izogibanju ozkemu grlu zmogljivosti sedanjih načinov transporta. Propilen, proizveden v napravah za krekiranje, v katere namerava vlagati SABIC, se je pri izračunih donosnosti cevovoda upošteval. Naložba je načrtovana, vendar to ne bo vplivalo na ekonomijo cevovoda. Pravzaprav bi Geleen, v primeru, da bi SABIC svojo namero uresničil, cevovod še bolj potreboval, da bi zagotovil operativno prožnost v primerih nepričakovanih zatajitev v postopkih proizvodnje ali porabe. Poleg tega se naprave za krekiranje zdaj širijo v Terneuzenu; delovati so začele leta 2002, uporabnikom od Antwerpna do Rotterdama pa dobavijo 300 kte. Cevovod uporabnikom propilena odpira popolnoma nove perspektive za vlaganje, ne glede na sedež dobaviteljev. Vrh tega pa zdaj obstoječi cevovodi pripadajo le majhnemu številu velikih podjetij.

6.   PRESOJA

6.1   Obstoj državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe

| (48) | Javnega financiranja gradnje ali upravljanja transportnih infrastruktur ni vedno mogoče obravnavati kot pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. Toda, če bi upravni organ infrastrukture opravljal gospodarsko dejavnost, bi pomoč prejemniku lahko zagotovila konkurenčno prednost. Tako EPC kot njegovi delničarji pa opravljajo gospodarske dejavnosti. V tem pogledu je ta zadeva zelo blizu zadevi v zvezi s cevovodom za letalsko gorivo v Atenah (14). Javna subvencija omogoča konzorciju zgraditev in izkoriščanje instalacije v obdobju 25-ih let, brez kritja celotnih stroškov. Smiselno je zabeležiti naslednje:






  (a) | zadevne države niso objavile razpisov za gradnjo in izkoriščanje cevovoda. Zadevne oblasti so se zadovoljile z odgovorom na zasebno iniciativo; |
| --- | --- | --- |

(48)

Javnega financiranja gradnje ali upravljanja transportnih infrastruktur ni vedno mogoče obravnavati kot pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe. Toda, če bi upravni organ infrastrukture opravljal gospodarsko dejavnost, bi pomoč prejemniku lahko zagotovila konkurenčno prednost. Tako EPC kot njegovi delničarji pa opravljajo gospodarske dejavnosti. V tem pogledu je ta zadeva zelo blizu zadevi v zvezi s cevovodom za letalsko gorivo v Atenah (14). Javna subvencija omogoča konzorciju zgraditev in izkoriščanje instalacije v obdobju 25-ih let, brez kritja celotnih stroškov. Smiselno je zabeležiti naslednje:

(a)

zadevne države niso objavile razpisov za gradnjo in izkoriščanje cevovoda. Zadevne oblasti so se zadovoljile z odgovorom na zasebno iniciativo;

| (b) | cevovod se bo amortiziral v 25-ih letih, pogoji, določeni za dodelitev pomoči pa se uporabljajo 15 ali 25 let, vendar bo na koncu cevovod ostal last družb za upravljanje premoženja; |
| --- | --- |

(b)

cevovod se bo amortiziral v 25-ih letih, pogoji, določeni za dodelitev pomoči pa se uporabljajo 15 ali 25 let, vendar bo na koncu cevovod ostal last družb za upravljanje premoženja;

| (c) | soudeležba v družbi cevovoda je teoretično omogočena vsem družbam, vendar dejansko v njej neposredno sodelujejo samo proizvajalci propilena in etilena; |
| --- | --- |

(c)

soudeležba v družbi cevovoda je teoretično omogočena vsem družbam, vendar dejansko v njej neposredno sodelujejo samo proizvajalci propilena in etilena;

| (d) | družba mora delovati v skladu z „načelom majhnega dobička“. Pomoč za nemški del dejansko omogoča interno stopnjo donosa v višini 5,6 %. Tarifna struktura pa mora slediti spremembam pristojbin, ki jih uporabljajo konkurenčni načini transporta. Višja stopnja donosa posledično ne more biti izključena. |
| --- | --- |

(d)

družba mora delovati v skladu z „načelom majhnega dobička“. Pomoč za nemški del dejansko omogoča interno stopnjo donosa v višini 5,6 %. Tarifna struktura pa mora slediti spremembam pristojbin, ki jih uporabljajo konkurenčni načini transporta. Višja stopnja donosa posledično ne more biti izključena.

| (49) | Zaradi navedenega obstaja selektivna prednost za EPC v odnosu do ostalih podjetij, ki bi se lahko pridružile temu projektu in v odnosu do konkurentov, ki ponujajo alternativne transportne storitve. Tako gre v tem primeru za zasebno iniciativo, subvencionirano s strani države. Pomoč bo nedvomno vplivala na izmenjave med državami članicami. Prejemniki pomoči so velike kemične družbe, dejavne na svetovnem trgu. Poleg tega projekt zadeva transportno dejavnost med tremi zadevnimi državami članicami. |
| --- | --- |

(49)

Zaradi navedenega obstaja selektivna prednost za EPC v odnosu do ostalih podjetij, ki bi se lahko pridružile temu projektu in v odnosu do konkurentov, ki ponujajo alternativne transportne storitve. Tako gre v tem primeru za zasebno iniciativo, subvencionirano s strani države. Pomoč bo nedvomno vplivala na izmenjave med državami članicami. Prejemniki pomoči so velike kemične družbe, dejavne na svetovnem trgu. Poleg tega projekt zadeva transportno dejavnost med tremi zadevnimi državami članicami.

| (50) | Nemčija, Nizozemska in Belgija so upoštevale zahtevo po prijavi pomoči, ki jo določa člen 88(3) Pogodbe. Komisija ugotavlja, da so celotni stroški naložbe višji od 25 milijonov EUR in da celotna pomoč presega bruto ekvivalent subvencije za 5 milijonov EUR. Zato se, četudi bi bila pomoč Belgije krita s strani odobrenega programa pomoči, zahteva po prijavi pomoči, predvidena v točki 76 okvira pomoči za okolje, uporabi. |
| --- | --- |

(50)

Nemčija, Nizozemska in Belgija so upoštevale zahtevo po prijavi pomoči, ki jo določa člen 88(3) Pogodbe. Komisija ugotavlja, da so celotni stroški naložbe višji od 25 milijonov EUR in da celotna pomoč presega bruto ekvivalent subvencije za 5 milijonov EUR. Zato se, četudi bi bila pomoč Belgije krita s strani odobrenega programa pomoči, zahteva po prijavi pomoči, predvidena v točki 76 okvira pomoči za okolje, uporabi.

6.2   Združljivost zadevne pomoči

| (51) | Pomoč je dodeljena za spodbujanje transportne dejavnosti. Transporta propilena po cevovodu ni mogoče imeti za prilagoditev proizvodnje tega produkta; tvori namreč ločeno storitev. Ugotavlja se, da bodo cevovod gradili novi pravni subjekti, ustanovljeni samo za dobavo storitev transporta propilena. Čeprav delničarji EPC proizvajajo in predelujejo propilen, nova dejavnost najprej konkurira na trgu transporta. |
| --- | --- |

(51)

Pomoč je dodeljena za spodbujanje transportne dejavnosti. Transporta propilena po cevovodu ni mogoče imeti za prilagoditev proizvodnje tega produkta; tvori namreč ločeno storitev. Ugotavlja se, da bodo cevovod gradili novi pravni subjekti, ustanovljeni samo za dobavo storitev transporta propilena. Čeprav delničarji EPC proizvajajo in predelujejo propilen, nova dejavnost najprej konkurira na trgu transporta.

| (52) | Torej se pravil, ki določajo združljivost državnih pomoči iz naslova pogodbe, namenjene transportu, ne uporablja. V smislu člena 73 Pogodbe so s pogodbo združljive pomoči, ki ustrezajo potrebam za koordinacijo transporta. Člen 80 Pogodbe kljub temu omejuje določbe omenjenega naslova s podrobno navedbo, da „[s]e določbe tega naslova uporabljajo za transport v železniškem in cestnem prometu ter po plovnih poteh“. Posledično se člen 73 ne uporablja za zadevno naložbo. |
| --- | --- |

(52)

Torej se pravil, ki določajo združljivost državnih pomoči iz naslova pogodbe, namenjene transportu, ne uporablja. V smislu člena 73 Pogodbe so s pogodbo združljive pomoči, ki ustrezajo potrebam za koordinacijo transporta. Člen 80 Pogodbe kljub temu omejuje določbe omenjenega naslova s podrobno navedbo, da „[s]e določbe tega naslova uporabljajo za transport v železniškem in cestnem prometu ter po plovnih poteh“. Posledično se člen 73 ne uporablja za zadevno naložbo.

| (53) | Kljub različnim pozitivnim učinkom pomoči, se ne uporabi nobeno od pravil, določujočih združljivost državnih pomoči, ki jih je Komisija izdelala na osnovi člena 87(2) in (3). Samo omejen del naložbe se nahaja v regijah, deležnih pomoči, in zadevni organi niso zahtevali odobritve na podlagi smernic o državni regionalni pomoči. Tudi okvir pomoči za okolje se v tem primeru ne uporabi. Transport po cevovodu onesnažuje manj kot ostali načini transporta, ki jih izkoriščajo konkurenti, tudi v primeru prevoza po železnici ali plovnih poteh. Posledično bo prišlo do znatnega zmanjšanja onesnaževanja. Komisija načeloma vseeno ne odobri vedno pomoči za naložbo, ki bi povzročila zmanjšanje onesnaževanja s strani konkurentov prejemnikov pomoči. Državno pomoč bolj šteje za združljivo v določenih okoliščinah, ko prejemnik zmanjša lastno onesnaževanje. |
| --- | --- |

(53)

Kljub različnim pozitivnim učinkom pomoči, se ne uporabi nobeno od pravil, določujočih združljivost državnih pomoči, ki jih je Komisija izdelala na osnovi člena 87(2) in (3). Samo omejen del naložbe se nahaja v regijah, deležnih pomoči, in zadevni organi niso zahtevali odobritve na podlagi smernic o državni regionalni pomoči. Tudi okvir pomoči za okolje se v tem primeru ne uporabi. Transport po cevovodu onesnažuje manj kot ostali načini transporta, ki jih izkoriščajo konkurenti, tudi v primeru prevoza po železnici ali plovnih poteh. Posledično bo prišlo do znatnega zmanjšanja onesnaževanja. Komisija načeloma vseeno ne odobri vedno pomoči za naložbo, ki bi povzročila zmanjšanje onesnaževanja s strani konkurentov prejemnikov pomoči. Državno pomoč bolj šteje za združljivo v določenih okoliščinah, ko prejemnik zmanjša lastno onesnaževanje.

| (54) | Zato je Komisija ukrep presodila neposredno na osnovi člena 87(3)(c) Pogodbe. Na temelju te določbe se kot združljive s skupnim trgom lahko šteje pomoči, namenjene omogočanju razvoja nekaterih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih panog, ko te ne spreminjajo trgovskih pogojev v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Uporaba cevovoda, ki odvzema del transportnega prometa po železnici, cesti ali plovnih poteh, predstavlja ekonomsko dejavnost. |
| --- | --- |

(54)

Zato je Komisija ukrep presodila neposredno na osnovi člena 87(3)(c) Pogodbe. Na temelju te določbe se kot združljive s skupnim trgom lahko šteje pomoči, namenjene omogočanju razvoja nekaterih dejavnosti ali nekaterih gospodarskih panog, ko te ne spreminjajo trgovskih pogojev v obsegu, ki je v nasprotju s skupnim interesom. Uporaba cevovoda, ki odvzema del transportnega prometa po železnici, cesti ali plovnih poteh, predstavlja ekonomsko dejavnost.

| (55) | Komisija je na področju transportnih infrastruktur že dopustila, da se pomoč dodeli, če trg družbi ne zagotavlja infrastrukture javnega transporta, potrebne za uresničitev trajne mobilnosti (15). Za instalacije, pod nediskriminatornimi pogoji dostopne vsem obstoječim in potencialnim uporabnikom, je dopustila intenzivnost pomoči v višini do 50 % celotnih stroškov projekta. Transport po cevovodu po zgledu projektov transportne infrastrukture iz uvodne navedbe 38 zmanjšuje emisije in je zanesljivejši od ostalih načinov transporta. Prispeval bo tudi k zmanjševanju prometnih zamaškov. Poleg tega se Komisija strinja z nizozemskimi, belgijskimi in nemškimi oblastmi, da ima projekt, razen prednosti, ki jih prinaša na okoljskem in industrijskem področju, tudi strateški pomen za kemično industrijo v zadevni regiji. Projekt bo prav tako donosen za proizvajalce propilena v drugih regijah Skupnosti, kjer je ponudba propilena presežna, saj projekt olajšuje prodajo njihovega proizvoda. Noben konkurent iz drugih regij skupnega trga v sklopu postopka ni zanikal obstoja teh ugodnih učinkov. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je na področju transportnih infrastruktur že dopustila, da se pomoč dodeli, če trg družbi ne zagotavlja infrastrukture javnega transporta, potrebne za uresničitev trajne mobilnosti (15). Za instalacije, pod nediskriminatornimi pogoji dostopne vsem obstoječim in potencialnim uporabnikom, je dopustila intenzivnost pomoči v višini do 50 % celotnih stroškov projekta. Transport po cevovodu po zgledu projektov transportne infrastrukture iz uvodne navedbe 38 zmanjšuje emisije in je zanesljivejši od ostalih načinov transporta. Prispeval bo tudi k zmanjševanju prometnih zamaškov. Poleg tega se Komisija strinja z nizozemskimi, belgijskimi in nemškimi oblastmi, da ima projekt, razen prednosti, ki jih prinaša na okoljskem in industrijskem področju, tudi strateški pomen za kemično industrijo v zadevni regiji. Projekt bo prav tako donosen za proizvajalce propilena v drugih regijah Skupnosti, kjer je ponudba propilena presežna, saj projekt olajšuje prodajo njihovega proizvoda. Noben konkurent iz drugih regij skupnega trga v sklopu postopka ni zanikal obstoja teh ugodnih učinkov.

| (56) | Izkrivljanje konkurence na trgu propilena je, zaradi svobodnega dostopa vseh konkurentov do cevovoda, omejeno. Upoštevanje tega načela je zagotovljeno za 25 let, to je za obdobje amortizacije cevovoda, katerega zmogljivost bi v normalnih pogojih morala zadostovati za izogibanje ozkim grlom v naslednjih 20-ih letih. |
| --- | --- |

(56)

Izkrivljanje konkurence na trgu propilena je, zaradi svobodnega dostopa vseh konkurentov do cevovoda, omejeno. Upoštevanje tega načela je zagotovljeno za 25 let, to je za obdobje amortizacije cevovoda, katerega zmogljivost bi v normalnih pogojih morala zadostovati za izogibanje ozkim grlom v naslednjih 20-ih letih.

| (57) | Prijavljene pomoči se lahko šteje za potrebne in v sorazmerju s cilji. Brez pomoči bi bil donos naložb prenizek in projekt se ne bi izpeljal. Sicer pa je treba poudariti, da je subvencija omejena na raven, ki zadevnim podjetjem dopušča le normalno interno stopnjo donosa (ISD) naložbe. V tem primeru naj bi se ISD izračunavala za projekt v celoti (vštevši „Pilot 1“) in ne za različne sekcije, saj so te med seboj neločljivo povezane in bi bilo nerazumno vlagati v eno, v ostale pa ne. Če bi se zgradil le del cevovoda, bi bil predviden pretok propilena manjši, kar bi povzročilo nižjo ISD in zmanjšalo prednosti na okoljskem, varnostnem in industrijskem področju. Izračuna ISD za projekt v celoti znaša 6,19 % na 25 let, vendar bi pri izračunu za 15 let, ta stopnja znašala samo 2,75 %. Brez subvencij bi stopnja znašala 3,80 % in – 0,24 %. Domneve na temelju izračunov so realne in sprejemljive celo ob upoštevanju pripomb zainteresiranih v zvezi s tem. Celo stopnja v višini 6,19 % se lahko šteje za enakovredno ali nižjo od normalne stopnje donosa za tovrsten projekt. ISD znaša po prispevku ostalih kemičnih in naftnih cevovodnih sistemov v Evropi med 9 in 13 % na 25 let. Enakovredni sistemi v Združenih državah imajo rahlo višjo ISD, in sicer znaša od 11 do 15 %. Stopnje donosa električnih central in drugih tovrstnih instalacij se za krajša obdobja, na primer 15 let, nahajajo med 10 in 13 %. Pričakovanja v kemični industriji v zvezi z novimi kemičnimi instalacijami so višja od 15 %, medtem ko stopnje donosa teh instalacij težijo k nižjim vrednostim, (9 do 15 %), odvisno od vrste instalacije in davčnega sistema. Poleg tega izračunana ISD presega povprečne donose železniškega transporta (1 do 3 %) in cestnega transporta razsutega tovora (3 do 4 %), a je primerljiva z donosi transporta kemičnih proizvodov po plovnih poteh (7 do 8 %). |
| --- | --- |

(57)

Prijavljene pomoči se lahko šteje za potrebne in v sorazmerju s cilji. Brez pomoči bi bil donos naložb prenizek in projekt se ne bi izpeljal. Sicer pa je treba poudariti, da je subvencija omejena na raven, ki zadevnim podjetjem dopušča le normalno interno stopnjo donosa (ISD) naložbe. V tem primeru naj bi se ISD izračunavala za projekt v celoti (vštevši „Pilot 1“) in ne za različne sekcije, saj so te med seboj neločljivo povezane in bi bilo nerazumno vlagati v eno, v ostale pa ne. Če bi se zgradil le del cevovoda, bi bil predviden pretok propilena manjši, kar bi povzročilo nižjo ISD in zmanjšalo prednosti na okoljskem, varnostnem in industrijskem področju. Izračuna ISD za projekt v celoti znaša 6,19 % na 25 let, vendar bi pri izračunu za 15 let, ta stopnja znašala samo 2,75 %. Brez subvencij bi stopnja znašala 3,80 % in – 0,24 %. Domneve na temelju izračunov so realne in sprejemljive celo ob upoštevanju pripomb zainteresiranih v zvezi s tem. Celo stopnja v višini 6,19 % se lahko šteje za enakovredno ali nižjo od normalne stopnje donosa za tovrsten projekt. ISD znaša po prispevku ostalih kemičnih in naftnih cevovodnih sistemov v Evropi med 9 in 13 % na 25 let. Enakovredni sistemi v Združenih državah imajo rahlo višjo ISD, in sicer znaša od 11 do 15 %. Stopnje donosa električnih central in drugih tovrstnih instalacij se za krajša obdobja, na primer 15 let, nahajajo med 10 in 13 %. Pričakovanja v kemični industriji v zvezi z novimi kemičnimi instalacijami so višja od 15 %, medtem ko stopnje donosa teh instalacij težijo k nižjim vrednostim, (9 do 15 %), odvisno od vrste instalacije in davčnega sistema. Poleg tega izračunana ISD presega povprečne donose železniškega transporta (1 do 3 %) in cestnega transporta razsutega tovora (3 do 4 %), a je primerljiva z donosi transporta kemičnih proizvodov po plovnih poteh (7 do 8 %).

| (58) | Izkrivljanje konkurence med podjetji, ki neposredno sodelujejo pri projektu, in ostalimi kemičnimi podjetji ter drugimi povezanimi sektorji, so omejena. Prvič, cevovod bo uporabljalo veliko število podjetij in ne le tista, ki so del konzorcija. Velika količina propilena se bo uporabljala v povezanih kemičnih območjih, kjer so derivati nemudoma vpeljani v druge proizvodne postopke, ki jih izvajajo druga podjetja, med drugim MSP. Drugič, vsaka družba lahko pod nediskriminatornimi pogoji svobodno pristopi h konzorciju. Dejstvo, da za sodelujoča podjetja veljajo enaki pogoji, pomeni, da eno ali nekatera podjetja iz tega sektorja nimajo pomembne prednosti. Glede na načelo majhnega dobička in načelo, po katerem so pristojbine določene na stopnji, ki komaj še omogoča vzdržati konkurenco drugih načinov transporta, predstavlja pomembnejšo prednost za industrijo večja prožnost in takojšnja razpoložljivost propilena kot pa finančna prednost. |
| --- | --- |

(58)

Izkrivljanje konkurence med podjetji, ki neposredno sodelujejo pri projektu, in ostalimi kemičnimi podjetji ter drugimi povezanimi sektorji, so omejena. Prvič, cevovod bo uporabljalo veliko število podjetij in ne le tista, ki so del konzorcija. Velika količina propilena se bo uporabljala v povezanih kemičnih območjih, kjer so derivati nemudoma vpeljani v druge proizvodne postopke, ki jih izvajajo druga podjetja, med drugim MSP. Drugič, vsaka družba lahko pod nediskriminatornimi pogoji svobodno pristopi h konzorciju. Dejstvo, da za sodelujoča podjetja veljajo enaki pogoji, pomeni, da eno ali nekatera podjetja iz tega sektorja nimajo pomembne prednosti. Glede na načelo majhnega dobička in načelo, po katerem so pristojbine določene na stopnji, ki komaj še omogoča vzdržati konkurenco drugih načinov transporta, predstavlja pomembnejšo prednost za industrijo večja prožnost in takojšnja razpoložljivost propilena kot pa finančna prednost.

| (59) | Res je, da proizvajalci propilena s stopnjo čistosti, ki je nižja od kakovosti polimer morda od cevovoda ne bodo imeli velikih koristi. Toda vsaka norma v določeni meri omejuje uporabo cevovoda in izbrana norma zagotavlja njegovo najširšo uporabo. Cevovod lahko v določenem obsegu omili konkurenco med proizvajalci različne kakovosti propilena, vendar bi moral biti ta učinek omejen, saj bo, zaradi tehničnih razlogov, večina kemičnih podjetij potrebovala propilen kakovosti polimer in ne nižje kakovosti. Vsekakor pa cevovod ne ovira transporta propilena drugih kakovosti po železnici in plovnih poteh. Pozitivni učinek na konkurenco, ki se zdi najpomembnejši, bo izhajal iz večje prožnosti pri oskrbovanju in standardizaciji kakovosti polimer, kar bo uporabnikom, ki želijo zamenjati dobavitelja, olajšalo prizadevanje. |
| --- | --- |

(59)

Res je, da proizvajalci propilena s stopnjo čistosti, ki je nižja od kakovosti polimer morda od cevovoda ne bodo imeli velikih koristi. Toda vsaka norma v določeni meri omejuje uporabo cevovoda in izbrana norma zagotavlja njegovo najširšo uporabo. Cevovod lahko v določenem obsegu omili konkurenco med proizvajalci različne kakovosti propilena, vendar bi moral biti ta učinek omejen, saj bo, zaradi tehničnih razlogov, večina kemičnih podjetij potrebovala propilen kakovosti polimer in ne nižje kakovosti. Vsekakor pa cevovod ne ovira transporta propilena drugih kakovosti po železnici in plovnih poteh. Pozitivni učinek na konkurenco, ki se zdi najpomembnejši, bo izhajal iz večje prožnosti pri oskrbovanju in standardizaciji kakovosti polimer, kar bo uporabnikom, ki želijo zamenjati dobavitelja, olajšalo prizadevanje.

| (60) | V smislu točke 29 okvira Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja lahko Komisija odobri pomoč za naložbe, ki podjetjem omogočajo prekoračitev standardov Skupnosti, ki se uporabljajo, do največ 30 % bruto dovoljenih stroškov naložbe. Čeprav zadevne naložbe ne sodijo v imenovani okvir, Komisija ugotavlja, da standardi Skupnosti, ki bi sodelujoča podjetja primorali k uresničitvi te naložbe, ne obstajajo. Višina celotne pomoči, upoštevajoč pomoč, odobreno za „Pilot 1“, je manjša od 30 %. V nasprotju s tem pa določeno število elementov razlikuje zadevni projekt od transportnih infrastruktur iz uvodne navedbe 38 in pojasnjuje, zakaj večja intenzivnost v tem primeru ne bi bila dovoljena. Te predhodne odločbe so se na primer nanašale na projekte za infrastrukture transporta po železnici in plovnih poteh, ki naj bi nadomestile transport s težkimi tovornjaki, in ne na transport po cevovodu, ki naj bi nadomestil transport po železnici ali plovnih poteh. Poleg tega cevovod predstavlja infrastrukturo transporta na velike razdalje in tako ne gre le za instalacije na določenem mestu ali na omejenem delu proge. Treba je tudi pripomniti, da se bo infrastruktura lahko uporabljala le za transport propilena in ne tudi drugih proizvodov. Ob tem bodo lastniki hkrati tudi pomembni uporabniki propilena. Če prednost prvenstveno ne izhaja iz znižanja cen transporta, temveč iz prožnejšega oskrbovanja, bodo ti vsekakor imeli pomembne ugodnosti. Zaradi teh razlogov je višina celotne pomoči primerna. |
| --- | --- |

(60)

V smislu točke 29 okvira Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja lahko Komisija odobri pomoč za naložbe, ki podjetjem omogočajo prekoračitev standardov Skupnosti, ki se uporabljajo, do največ 30 % bruto dovoljenih stroškov naložbe. Čeprav zadevne naložbe ne sodijo v imenovani okvir, Komisija ugotavlja, da standardi Skupnosti, ki bi sodelujoča podjetja primorali k uresničitvi te naložbe, ne obstajajo. Višina celotne pomoči, upoštevajoč pomoč, odobreno za „Pilot 1“, je manjša od 30 %. V nasprotju s tem pa določeno število elementov razlikuje zadevni projekt od transportnih infrastruktur iz uvodne navedbe 38 in pojasnjuje, zakaj večja intenzivnost v tem primeru ne bi bila dovoljena. Te predhodne odločbe so se na primer nanašale na projekte za infrastrukture transporta po železnici in plovnih poteh, ki naj bi nadomestile transport s težkimi tovornjaki, in ne na transport po cevovodu, ki naj bi nadomestil transport po železnici ali plovnih poteh. Poleg tega cevovod predstavlja infrastrukturo transporta na velike razdalje in tako ne gre le za instalacije na določenem mestu ali na omejenem delu proge. Treba je tudi pripomniti, da se bo infrastruktura lahko uporabljala le za transport propilena in ne tudi drugih proizvodov. Ob tem bodo lastniki hkrati tudi pomembni uporabniki propilena. Če prednost prvenstveno ne izhaja iz znižanja cen transporta, temveč iz prožnejšega oskrbovanja, bodo ti vsekakor imeli pomembne ugodnosti. Zaradi teh razlogov je višina celotne pomoči primerna.

| (61) | Cevovod bo, kot trdi Deutsche Bahn, popačil konkurenco, kar se tiče plovnih poti in železnice. Komisija opozarja, da se zdi to izkrivljanje z naravo zadevnega projekta neločljivo povezano, a je tovrstno izkrivljanje dopustila v drugih zadevah v zvezi s transportnimi infrastrukturami, saj je menila, da so koristi teh projektov pomembnejše od izkrivljanja. Ob upoštevanju argumentov Komisija ocenjuje, da je stopnja izkrivljanja konkurence glede na koristi projekta sprejemljiva in tako zaključuje, da tudi izkrivljanje, ki izhaja iz prijavljene pomoči, ni škodljivo. |
| --- | --- |

(61)

Cevovod bo, kot trdi Deutsche Bahn, popačil konkurenco, kar se tiče plovnih poti in železnice. Komisija opozarja, da se zdi to izkrivljanje z naravo zadevnega projekta neločljivo povezano, a je tovrstno izkrivljanje dopustila v drugih zadevah v zvezi s transportnimi infrastrukturami, saj je menila, da so koristi teh projektov pomembnejše od izkrivljanja. Ob upoštevanju argumentov Komisija ocenjuje, da je stopnja izkrivljanja konkurence glede na koristi projekta sprejemljiva in tako zaključuje, da tudi izkrivljanje, ki izhaja iz prijavljene pomoči, ni škodljivo.

7.   ZAKLJUČEK

| (62) | Pomoči v višini 18 682 000 EUR, 4 000 000 EUR in 3 685 480 EUR, ki so jih prijavile Nemčija, Nizozemska in Belgija za gradnjo cevovoda za transport propilena od Rotterdama preko Antwerpna proti Porurju, predstavljajo državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(62)

Pomoči v višini 18 682 000 EUR, 4 000 000 EUR in 3 685 480 EUR, ki so jih prijavile Nemčija, Nizozemska in Belgija za gradnjo cevovoda za transport propilena od Rotterdama preko Antwerpna proti Porurju, predstavljajo državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

| (63) | Pomoči so združljive s skupnim trgom z ozirom na naslednje elemente: zmanjšanje emisij in prometnih zamaškov ter večja varnost; pomembnost projekta za kemično industrijo v zadevnih regijah; omejitev izkrivljanja konkurence s spoštovanjem načel majhnega dobička, dostopa tretjih do omrežja („open access/common carrier“) in nediskriminacije ter dejstva, da je pomoč omejena na raven, ki kot najvišjo dopušča normalno stopnjo donosa – |
| --- | --- |

(63)

Pomoči so združljive s skupnim trgom z ozirom na naslednje elemente: zmanjšanje emisij in prometnih zamaškov ter večja varnost; pomembnost projekta za kemično industrijo v zadevnih regijah; omejitev izkrivljanja konkurence s spoštovanjem načel majhnega dobička, dostopa tretjih do omrežja („open access/common carrier“) in nediskriminacije ter dejstva, da je pomoč omejena na raven, ki kot najvišjo dopušča normalno stopnjo donosa –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Pomoči, ki so jih prijavile Belgija, Nemčija in Nizozemska, v posamičnih zneskih 3 685 480 EUR, 18 682 000 EUR in 4 000 000 EUR, za gradnjo cevovoda za transport propilena med Rotterdamom, Antwerpnom in Porurjem, so združljive s skupnim trgom.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo, Zvezno Republiko Nemčijo in Kraljevino Nizozemsko.

V Bruslju, 16. junija 2004

Za Komisijo

Mario MONTI

Član Komisije

---

(1)  UL C 315, 24.12.2003, str. 7.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Sredstva pripadajo družbam z omejeno odgovornostjo EPDC NL CV, EPDC BE CV in PRG GmbH & CoKG, katerih delničarji so EPDC NL BV, EPDC BE BV in PRG GmbH.

3

(4)  Zvezna dežela Severno Porenje-Vestfalija ima 68,15 % delež LEG, WestLB 22,25 %, preostali delež pa pripada zasebnim delničarjem.

4

(5)  UL L 175, 5.7.1985, str. 40. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2003/35/ES (UL L 156, 25.6.2003, str. 17).

5

(6)  „Pilot 1“ bo predstavljal strošek naložbe v višini 50,5 milijona EUR, za katerega bo projekt prejel okoli 25 milijonov EUR pomoči.

6

(7)  Zaupne informacije

7

(8)  Treba opozoriti, da so ti dobički od izkoriščanja enaki čistemu donosu minus amortizacija in naložbene obresti.

8

(9)  Dekret o gospodarski ekspanziji v flamski regiji, N 40/99 (UL C 284, 7.10.2000, str. 8) in N 223/93 (UL C 282, 20.10.1993, str. 4).

9

(10)  The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits (Razvoj evropskega cevovodnega omrežja za olefine in njegove prednosti), maj 2003. http://www.petrochemistry.net/templates/shwPressroom.asp? TID=4&SNID=16

10

(11)  UL C 37, 3.2.2001, str. 3.

11

(12)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

12

(13)  Zlasti N 517/98 UK, subvencije za evropski terminal za železniški tovor Južnega Wallesa, Združeno kraljestvo (UL C 81, 24.3.1999, str. 8), N 121/99 AT, pomoč za kombinirani transport (UL C 245, 28.8.1999, str. 2), N 208/00 NL, program pomoči za javne kopenske terminale (UL C 315, 4.11.2000, str. 22) in N 649/01 UK, subvencija za tovorne naprave, projekt pristanišča Rosyth (UL C 45, 19.2.2002, str. 2).

13

(14)  Zadeva N 527/2002. Gre za 35 % pomoč naložbi v cevovod za transport kerozina od morja proti mednarodnemu letališču v Atenah. Cevovod pripada javnemu sektorju, vendar ga izkorišča konzorcij, v katerega so združeni letališče Olympic Airways in tri naftne družbe. Komisija je pomoč presodila kot združljivo z okvirom regionalnih pomoči (UL C 148, 25.6.2003).

14

(15)  N 649/01 UK, Freight Facilities Grant scheme, glej opombo 12.

15

---

| 2.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/25

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. februarja 2005

o dodelitvi količin nadzorovanih snovi, ki so dovoljene za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2004 v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 293

(Besedila v češkem, danskem, nizozemskem, angleškem, estonskem, finskem, francoskem, nemškem, italijanskem, portugalskem, slovenskem in španskem jeziku so edina verodostojna)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/171/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2037/2000 z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (1) in zlasti člena 3(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost je postopno opustila proizvodnjo in porabo klorofluoroogljikovodikov, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, halonov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranega bromofluoroogljikovodika in bromklorometana. |
| --- | --- |

(1)

Skupnost je postopno opustila proizvodnjo in porabo klorofluoroogljikovodikov, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, halonov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranega bromofluoroogljikovodika in bromklorometana.

| (2) | Vsako leto mora Komisija določiti uporabe bistvenega pomena za te nadzorovane snovi, količine, ki se smejo uporabljati, ter podjetja, ki jih smejo uporabljati. |
| --- | --- |

(2)

Vsako leto mora Komisija določiti uporabe bistvenega pomena za te nadzorovane snovi, količine, ki se smejo uporabljati, ter podjetja, ki jih smejo uporabljati.

| (3) | V sklepu IV/25 pogodbenic Montrealskega protokola o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, v nadaljnjem besedilu „Montrealskega protokola“, so opredeljena merila, ki jih Komisija uporablja za določitev katerih koli uporab bistvenega pomena in za vsako pogodbenico odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, potreben za uporabe bistvenega pomena. |
| --- | --- |

(3)

V sklepu IV/25 pogodbenic Montrealskega protokola o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč, v nadaljnjem besedilu „Montrealskega protokola“, so opredeljena merila, ki jih Komisija uporablja za določitev katerih koli uporab bistvenega pomena in za vsako pogodbenico odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, potreben za uporabe bistvenega pomena.

| (4) | V sklepu XV/8 pogodbenic Montrealskega protokola je odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, naštetih v Prilogah A, B in C (snovi v skupinah II in III) k Montrealskem protokolu, ki je potreben za uporabe bistvenega pomena za laboratorijske in analitske namene v skladu s Prilogo IV k poročilu o sedmem zasedanju pogodbenic, ob upoštevanju pogojev, opredeljenih v Prilogi II k Poročilu o šestem zasedanju pogodbenic, Sklepa VII/11 in Sklepa XI/15 pogodbenic Montrealskega protokola. |
| --- | --- |

(4)

V sklepu XV/8 pogodbenic Montrealskega protokola je odobren obseg proizvodnje in porabe nadzorovanih snovi, naštetih v Prilogah A, B in C (snovi v skupinah II in III) k Montrealskem protokolu, ki je potreben za uporabe bistvenega pomena za laboratorijske in analitske namene v skladu s Prilogo IV k poročilu o sedmem zasedanju pogodbenic, ob upoštevanju pogojev, opredeljenih v Prilogi II k Poročilu o šestem zasedanju pogodbenic, Sklepa VII/11 in Sklepa XI/15 pogodbenic Montrealskega protokola.

| (5) | V skladu z odstavkom 3 Sklepa XII/2 dvanajstega zasedanja pogodbenic Montrealskega protokola o ukrepih za olajšanje prehoda k inhalatorjem z določenim odmerkom (MDI), ki ne vsebujejo klorofluoroogljikovodika, so Avstrija, Belgija, Češka republika, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Luksemburg, Norveška, Portugalska, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo obvestile Okoljski program združenih narodov (2), da klorofluoroogljikovodiki (CFC) niso več bistvenega pomena za proizvodnjo posebnih kratko delujočih inhalatorjev z določenim odmerkom, ki vsebujejo CFC, za doziranje beta-agonista. Člen 4(4)(i)(b) Uredbe (ES) št. 2037/2000 preprečuje uporabo in dajanje CFC v promet, razen v primerih, ko je njihova uporaba bistvenega pomena, v skladu s pogoji, opredeljenimi v členu 3(1) te uredbe. Te ugotovitve o nebistvenem pomenu so zmanjšale povpraševanje po CFC v Skupnosti. Poleg tega člen 4(6) preprečuje uvoz in dajanje inhalatorjev z določenim odmerkom, ki vsebujejo CFC, v promet, razen v primerih, ko se šteje, da so CFC v teh proizvodih bistvenega pomena v skladu s pogoji, opisanimi v členu 3(1). |
| --- | --- |

(5)

V skladu z odstavkom 3 Sklepa XII/2 dvanajstega zasedanja pogodbenic Montrealskega protokola o ukrepih za olajšanje prehoda k inhalatorjem z določenim odmerkom (MDI), ki ne vsebujejo klorofluoroogljikovodika, so Avstrija, Belgija, Češka republika, Danska, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Irska, Luksemburg, Norveška, Portugalska, Nizozemska, Švedska in Združeno kraljestvo obvestile Okoljski program združenih narodov (2), da klorofluoroogljikovodiki (CFC) niso več bistvenega pomena za proizvodnjo posebnih kratko delujočih inhalatorjev z določenim odmerkom, ki vsebujejo CFC, za doziranje beta-agonista. Člen 4(4)(i)(b) Uredbe (ES) št. 2037/2000 preprečuje uporabo in dajanje CFC v promet, razen v primerih, ko je njihova uporaba bistvenega pomena, v skladu s pogoji, opredeljenimi v členu 3(1) te uredbe. Te ugotovitve o nebistvenem pomenu so zmanjšale povpraševanje po CFC v Skupnosti. Poleg tega člen 4(6) preprečuje uvoz in dajanje inhalatorjev z določenim odmerkom, ki vsebujejo CFC, v promet, razen v primerih, ko se šteje, da so CFC v teh proizvodih bistvenega pomena v skladu s pogoji, opisanimi v členu 3(1).

| (6) | Komisija je dne 11. julija 2003 objavila obvestilo (3), s katerim se obrača na tista podjetja v Skupnosti (15), ki zahtevajo, da Komisija presodi uporabo nadzorovanih snovi za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2004, ter nadaljnje obvestilo podjetjem v desetih novih državah članicah dne 11. maja 2004 (4), in je prejela izjave o nameravanih uporabah nadzorovanih snovi za uporabe bistvenega pomena v letu 2004. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je dne 11. julija 2003 objavila obvestilo (3), s katerim se obrača na tista podjetja v Skupnosti (15), ki zahtevajo, da Komisija presodi uporabo nadzorovanih snovi za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2004, ter nadaljnje obvestilo podjetjem v desetih novih državah članicah dne 11. maja 2004 (4), in je prejela izjave o nameravanih uporabah nadzorovanih snovi za uporabe bistvenega pomena v letu 2004.

| (7) | Odločbo Komisije 2004/209/ES z dne 28. januarja 2004 o dodelitvi količin nadzorovanih snovi, dovoljenih za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2004 v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (5) (ES) št. 2037/2000, je treba spremeniti, da se upoštevajo posebne količine snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, potrebne za uporabe bistvenega pomena v desetih novih državah članicah od 1. maja 2004. |
| --- | --- |

(7)

Odločbo Komisije 2004/209/ES z dne 28. januarja 2004 o dodelitvi količin nadzorovanih snovi, dovoljenih za uporabe bistvenega pomena v Skupnosti v letu 2004 v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (5) (ES) št. 2037/2000, je treba spremeniti, da se upoštevajo posebne količine snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, potrebne za uporabe bistvenega pomena v desetih novih državah članicah od 1. maja 2004.

| (8) | Zaradi pravne jasnosti in preglednosti je zato treba Odločbo 2004/209/ES nadomestiti. |
| --- | --- |

(8)

Zaradi pravne jasnosti in preglednosti je zato treba Odločbo 2004/209/ES nadomestiti.

| (9) | Ukrepi, predvideni v tej odločbi, so skladni z mnenjem Upravljalnega odbora, ustanovljenega na podlagi člena 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni v tej odločbi, so skladni z mnenjem Upravljalnega odbora, ustanovljenega na podlagi člena 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Količina nadzorovanih snovi skupine I (klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene medicinske uporabe v Skupnosti v letu 2004, je 1 428 533,000 kilogramov ODP (dejavnik škodljivosti za ozon).

2.   Količina nadzorovanih snovi skupine I (klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115) in skupine II (drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2004, je 73 336,765 kilogramov ODP.

3.   Količina nadzorovanih snovi skupine III (halonov) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2004, je 19 268,700 kilogramov ODP.

4.   Količina nadzorovanih snovi skupine IV (ogljikovega tetraklorida) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2004, je 141 834,000 kilogramov ODP.

5.   Količina nadzorovanih snovi skupine V (1,1,1-trikloroetana) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Evropski uniji v letu 2004, je 529,300 kilogramov ODP.

6.   Količina nadzorovanih snovi skupine VII (delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2004, je 3,070 kilogramov ODP.

7.   Količina nadzorovanih snovi skupine IX (bromoklorometana) v skladu z Uredbo (ES) št. 2037/2000, ki se sme uporabljati za bistvene laboratorijske uporabe v Skupnosti v letu 2004, je 13,248 kilogramov ODP.

Člen 2

Inhalatorji z določenim odmerkom, ki vsebujejo klorofluoroogljikovodik (CFC-MDI), navedeni v Prilogi I, se ne dajo v promet na trge, na katerih se šteje, da CFC za te proizvode niso bistvenega pomena.

Člen 3

Med obdobjem od 1. januarja do 31. decembra 2004 se uporabljajo naslednja pravila:

| (1) | Kvote kloforfluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115 za bistvene medicinske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi II. |
| --- | --- |

(1)

Kvote kloforfluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115 za bistvene medicinske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi II.

| (2) | Kvote kloforfluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115 in drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi III. |
| --- | --- |

(2)

Kvote kloforfluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115 in drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi III.

| (3) | Kvote halonov za bistvene medicinske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi IV. |
| --- | --- |

(3)

Kvote halonov za bistvene medicinske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi IV.

| (4) | Kvote ogljikovega tetraklorida za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi V. |
| --- | --- |

(4)

Kvote ogljikovega tetraklorida za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi V.

| (5) | Kvote 1,1,1-trikloroetana za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi VI. |
| --- | --- |

(5)

Kvote 1,1,1-trikloroetana za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi VI.

| (6) | Kvote delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi VII. |
| --- | --- |

(6)

Kvote delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi VII.

| (7) | Kvote bromoklorometana za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi VIII. |
| --- | --- |

(7)

Kvote bromoklorometana za bistvene laboratorijske uporabe se dodelijo podjetjem, navedenim v Prilogi VIII.

| (8) | Kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov in bromoklorometana so določene v Prilogi IX. |
| --- | --- |

(8)

Kvote klorofluoroogljikovodikov 11, 12, 113, 114 in 115, drugih popolnoma halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ogljikovega tetraklorida, 1,1,1-trikloroetana, delno halogeniranih bromofluoroogljikovodikov in bromoklorometana so določene v Prilogi IX.

Člen 4

Odločba 2004/209/EC se razveljavi.

Sklicevanje na razveljavljeno odločbo se razlaga kot sklicevanje na to odločbo.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na naslednja podjetja:

| | 3M Health Care Ltd |
| --- | --- |
| 3M House Morley Street |
| Loughborough |
| Leicestershire LE11 1EP |
| United Kingdom |

3M Health Care Ltd

3M House Morley Street

Loughborough

Leicestershire LE11 1EP

United Kingdom

| | Aventis |
| --- | --- |
| London Road, Holmes Chapel |
| Cheshire CW4 8BE |
| United Kingdom |

Aventis

London Road, Holmes Chapel

Cheshire CW4 8BE

United Kingdom

| | Bespak PLC |
| --- | --- |
| North Lynn Industrial Estate |
| King's Lynn |
| Norfolk PE30 2JJ |
| United Kingdom |

Bespak PLC

North Lynn Industrial Estate

King's Lynn

Norfolk PE30 2JJ

United Kingdom

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Strasse 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Strasse 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Chiesi Farmaceutici SpA. |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA.

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | GlaxoSmithKline |
| --- | --- |
| Speke Boulevard |
| Speke |
| Liverpool L24 9JD |
| United Kingdom |

GlaxoSmithKline

Speke Boulevard

Speke

Liverpool L24 9JD

United Kingdom

| | IG Sprühtechnik GmbH |
| --- | --- |
| Im Hemmet 1 |
| D-79664 Wehr |

IG Sprühtechnik GmbH

Im Hemmet 1

D-79664 Wehr

| | Inyx Pharmaceuticals Ltd |
| --- | --- |
| Astmoor Industrial Estate |
| 9 Arkwright Road Runcorn |
| Cheshire WA7 1NU |
| United Kingdom |

Inyx Pharmaceuticals Ltd

Astmoor Industrial Estate

9 Arkwright Road Runcorn

Cheshire WA7 1NU

United Kingdom

| | IVAX Ltd |
| --- | --- |
| Unit 301 Industrial Park |
| Waterford |
| Ireland |

IVAX Ltd

Unit 301 Industrial Park

Waterford

Ireland

| | Jaba Farmaceutica SA |
| --- | --- |
| Rua da Tapada Grande, 2 |
| P-2710-089, Abrunheira Sintra |

Jaba Farmaceutica SA

Rua da Tapada Grande, 2

P-2710-089, Abrunheira Sintra

| | Laboratorio Aldo Union SA |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo Union SA

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | Otsuka Pharmaceuticals(E) |
| --- | --- |
| Provenca, 388 |
| E-08025 Barcelona |

Otsuka Pharmaceuticals(E)

Provenca, 388

E-08025 Barcelona

| | SICOR SpA |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 RHO Milano |

SICOR SpA

Via Terrazzano 77

I-20017 RHO Milano

| | Schering-Plough Labo NV |
| --- | --- |
| Industriepark 30 |
| B-2220 Heist Op Den Berg |

Schering-Plough Labo NV

Industriepark 30

B-2220 Heist Op Den Berg

| | Valvole Aerosol Research Italiana |
| --- | --- |
| (VARI) Spa – LINDAL Group Italia |
| Via del Pino, 10 |
| Olginate (LC) |
| I-23854 Italia |

Valvole Aerosol Research Italiana

(VARI) Spa – LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

Olginate (LC)

I-23854 Italia

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valois SA |
| --- | --- |
| 50 avenue de l’Europe |
| F-78160 Marly-Le-Roi |

Valois SA

50 avenue de l’Europe

F-78160 Marly-Le-Roi

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3a |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3a

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| 316 route de Bayonne |
| F-31300 Toulouse |

Airbus France

316 route de Bayonne

F-31300 Toulouse

| | Agfa- Gevaert NV |
| --- | --- |
| Septestraat 27 |
| B-2640 Mortsel |

Agfa- Gevaert NV

Septestraat 27

B-2640 Mortsel

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbaekvej 7 |
| DK-2610 Roedovre |

Bie & Berntsen

Sandbaekvej 7

DK-2610 Roedovre

| | Biosolove BV |
| --- | --- |
| Waalreseweg 17 |
| 5554 HA Valkenswaard |
| The Netherlands |

Biosolove BV

Waalreseweg 17

5554 HA Valkenswaard

The Netherlands

| | Butterworth Laboratories Ltd |
| --- | --- |
| 54 Waldegrave Road, Teddington |
| Middlesex TW11 8NY |
| United Kingdom |

Butterworth Laboratories Ltd

54 Waldegrave Road, Teddington

Middlesex TW11 8NY

United Kingdom

| | Carl Roth GmbH |
| --- | --- |
| Schoemperlenstr. 1-5 |
| D-76185 Karlsruhe |

Carl Roth GmbH

Schoemperlenstr. 1-5

D-76185 Karlsruhe

| | Elcom Group |
| --- | --- |
| Okružní 988 |
| CZ-735 14 Orlová – Lutyně |

Elcom Group

Okružní 988

CZ-735 14 Orlová – Lutyně

| | Environnement SA |
| --- | --- |
| 111 Bld Robespierre |
| BP 4513 |
| F-78304 Poissy |

Environnement SA

111 Bld Robespierre

BP 4513

F-78304 Poissy

| | Fisher Scientific |
| --- | --- |
| Bishop Meadow Road |
| Loughborough LE11 5RG |
| United Kingdom |

Fisher Scientific

Bishop Meadow Road

Loughborough LE11 5RG

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals |
| --- | --- |
| Wunstorfer Strasse 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals

Wunstorfer Strasse 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Institut scientifique de service public (ISSeP) |
| --- | --- |
| Rue du Chéra 200 |
| B-4000 Liège |

Institut scientifique de service public (ISSeP)

Rue du Chéra 200

B-4000 Liège

| | Institut E. Malvoz (B) |
| --- | --- |
| Quai du Barbou, 4 |
| B-4000 Liège |

Institut E. Malvoz (B)

Quai du Barbou, 4

B-4000 Liège

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Katholieke Universiteit Leuven |
| --- | --- |
| Krakenstraat 3 |
| B-3000 Leuven |

Katholieke Universiteit Leuven

Krakenstraat 3

B-3000 Leuven

| | Laboratoires sérobiologiques |
| --- | --- |
| 3 rue de Seichamps |
| F-54425 Pulnoy |

Laboratoires sérobiologiques

3 rue de Seichamps

F-54425 Pulnoy

| | LGC Promochem GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstr. 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Promochem GmbH

Mercatorstr. 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker BV |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| The Netherlands |

Mallinckrodt Baker BV

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

The Netherlands

| | Merck KgaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Strasse 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KgaA

Frankfurter Strasse 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Lackova 78 |
| SLO-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Lackova 78

SLO-2000 Maribor

| | Panreac Quimica SA |
| --- | --- |
| Riera de Sant Cugat 1 |
| E-08110 Montcada I Reixac (Barcelona) |

Panreac Quimica SA

Riera de Sant Cugat 1

E-08110 Montcada I Reixac (Barcelona)

| | Rohs Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Berliner Str. 54 |
| D-53819 Neunkirchen-Seelsheid |

Rohs Chemie GmbH

Berliner Str. 54

D-53819 Neunkirchen-Seelsheid

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| SLO-Ljubljana |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

SLO-Ljubljana

| | SDS Solvants, Documentation, Synthèses SA |
| --- | --- |
| Z.I. de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

SDS Solvants, Documentation, Synthèses SA

Z.I. de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Riedstrasse 2 |
| D-89555 Steinheim |

Chemie GmbH

Riedstrasse 2

D-89555 Steinheim

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80 rue de Luzais |
| L'Isle-d'Abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80 rue de Luzais

L'Isle-d'Abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien |
| --- | --- |
| Wunstorfer Strasse 40, Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien

Wunstorfer Strasse 40, Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | VWR I.S.A.S. |
| --- | --- |
| 201 rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-bois |

VWR I.S.A.S.

201 rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-bois

| | University Of Technology Vienna |
| --- | --- |
| Institut of Industrial Electronics and Material Science |
| Gusshausstrasse 27-29 |
| A-1040 Wien |

University Of Technology Vienna

Institut of Industrial Electronics and Material Science

Gusshausstrasse 27-29

A-1040 Wien

| | YA-Kemia Oy – Sigma-Aldrich Finland |
| --- | --- |
| Teerisuonkuja 4 |
| FI-00700 Helsinki |

YA-Kemia Oy – Sigma-Aldrich Finland

Teerisuonkuja 4

FI-00700 Helsinki

V Bruslju, 23. februarja 2005

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 244, 29.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2077/2004 (UL L 359, 4.12.2004, str. 28).

1

(2)  www.unep.org/ozone/dec12-2-3.shtml

2

(3)  UL C 162, 11.7.2003, str. 19.

3

(4)  UL C 133, 11.5.2004, str. 12.

4

(5)  UL L 66, 4.3.2004, str. 36.

5

---

PRILOGA I

V skladu z odstavkom 3 Sklepa XII/2 dvanajstega zasedanja pogodbenic Montrealskega protokola o ukrepih za olajšanje prehoda k inhalatorjem z določenim odmerkom (MDI), ki ne vsebujejo klorofluoroogljikovodika, so spodaj navedene pogodbenice ugotovile, da CFC zaradi prisotnosti ustreznih MDI brez CFC niso več „bistveni“ na podlagi Protokola, če se uporabljajo v povezavi z naslednjimi proizvodi:

| Proizvod
  Država | Salbutamol | Terbutaline | Fenoterol | Orciprenaline | Reproterol | Carbuterol | Hexoprenaline | Pirbuterol | Clenbuterol | Bitolterol | Procaterol | Beclomethasone | Dexamethasone | Fluinisolide | Fluiticasone | Budesonide | Triamcinolone | Ipratropium bromide | Oxitropium Bromide |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Belgija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Češka republika | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Danska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Finska | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Francija | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nemčija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Grčija | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Irska | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Luksemburg | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Portugalska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Nizozemska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Norveška | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Švedska | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Združeno kraljestvo | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vir: www.unep.org/ozone/dec12-2-3.pdf |

Proizvod

Država

Salbutamol

Terbutaline

Fenoterol

Orciprenaline

Reproterol

Carbuterol

Hexoprenaline

Pirbuterol

Clenbuterol

Bitolterol

Procaterol

Beclomethasone

Dexamethasone

Fluinisolide

Fluiticasone

Budesonide

Triamcinolone

Ipratropium bromide

Oxitropium Bromide

Avstrija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Češka republika

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Danska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finska

X

Francija

X

Nemčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Grčija

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irska

X

Luksemburg

X

Portugalska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nizozemska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Norveška

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Švedska

X

Združeno kraljestvo

X

Vir: www.unep.org/ozone/dec12-2-3.pdf

---

PRILOGA II

BISTVENE MEDICINSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine I, ki se smejo uporabljati pri proizvodnji inhalatorjev z določenim odmerkom (MDI) za zdravljenje astme ali drugih kroničnih obstruktivnih pljučnih bolezni (KOPB), se dodelijo:

| | 3M (UK) |
| --- | --- |

3M (UK)

| | Aventis (UK) |
| --- | --- |

Aventis (UK)

| | Bespak (UK) |
| --- | --- |

Bespak (UK)

| | Boehringer Ingelheim (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim (DE)

| | Chiesi (IT) |
| --- | --- |

Chiesi (IT)

| | Glaxo Smith Kline (UK) |
| --- | --- |

Glaxo Smith Kline (UK)

| | IG Sprühtechnik (DE) |
| --- | --- |

IG Sprühtechnik (DE)

| | Inyx Pharmaceuticals (UK) |
| --- | --- |

Inyx Pharmaceuticals (UK)

| | IVAX (IE) |
| --- | --- |

IVAX (IE)

| | Jaba Farmaceutica (PT) |
| --- | --- |

Jaba Farmaceutica (PT)

| | Lab. Aldo-Union (ES) |
| --- | --- |

Lab. Aldo-Union (ES)

| | Otsuka Pharmaceuticals (ES) |
| --- | --- |

Otsuka Pharmaceuticals (ES)

| | Sicor (IT) |
| --- | --- |

Sicor (IT)

| | Schering-Plough (BE) |
| --- | --- |

Schering-Plough (BE)

| | V.A.R.I. (IT) |
| --- | --- |

V.A.R.I. (IT)

| | Valeas (IT) |
| --- | --- |

Valeas (IT)

| | Valois (FR) |
| --- | --- |

Valois (FR)

---

PRILOGA III

BISTVENE LABORATORIJSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine I in II, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Biosolve (NL) |
| --- | --- |

Biosolve (NL)

| | Carl Roth (DE) |
| --- | --- |

Carl Roth (DE)

| | Elcom Group (CZ) |
| --- | --- |

Elcom Group (CZ)

| | Environnement SA (FR) |
| --- | --- |

Environnement SA (FR)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | LGC Promochem (DE) |
| --- | --- |

LGC Promochem (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | SDS Solvants (FR) |
| --- | --- |

SDS Solvants (FR)

| | Sanolabor (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | University Of Technology Vienna (AT) |
| --- | --- |

University Of Technology Vienna (AT)

| | Ya Kemia Oy – Sigma Aldrich (FI) |
| --- | --- |

Ya Kemia Oy – Sigma Aldrich (FI)

---

PRILOGA IV

BISTVENE LABORATORIJSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine III, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

PRILOGA V

BISTVENE LABORATORIJSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine IV, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Biosolve (NL) |
| --- | --- |

Biosolve (NL)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Fisher Scientific (UK) |
| --- | --- |

Fisher Scientific (UK)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Institut E. Malvoz (BE) |
| --- | --- |

Institut E. Malvoz (BE)

| | Institut Scientifique de Service Public (ISSeP) (BE) |
| --- | --- |

Institut Scientifique de Service Public (ISSeP) (BE)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | Laboratoires Sérologiques (FR) |
| --- | --- |

Laboratoires Sérologiques (FR)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | Rohs Chemie (DE) |
| --- | --- |

Rohs Chemie (DE)

| | SDS Solvants (FR) |
| --- | --- |

SDS Solvants (FR)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | VWR I.S.A.S. (FR) |
| --- | --- |

VWR I.S.A.S. (FR)

| | YA-Kemia Oy (FI) |
| --- | --- |

YA-Kemia Oy (FI)

---

PRILOGA VI

BISTVENE LABORATORIJSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine V, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

PRILOGA VII

BISTVENE LABORATORIJSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine VII, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

PRILOGA VIII

BISTVENE LABORATORIJSKE UPORABE

Kvote nadzorovanih snovi skupine IX, ki se smejo uporabljati za laboratorijske in analitske uporabe, se dodelijo:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

---

PRILOGA IX

(Ta priloga se ne objavi, ker vsebuje zaupne poslovne informacije.)

---

Popravki

| 2.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/35

---

Popravek Direktive Komisije 2004/104/ES o prilagajanju Direktive Sveta 72/245/EGS o radijskih motnjah (elektromagnetni združljivosti) vozil tehničnemu napredku in o spremembi Direktive 70/156/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil

(
  Uradni list Evropske unije L 337 z dne 13. novembra 2004
  )

| 1. | Številka direktive in sledeči vezaji v naslovih slik Priloge I se črtajo:






  — | dodatek 2 (stran 28) |
| --- | --- | --- |

1.

Številka direktive in sledeči vezaji v naslovih slik Priloge I se črtajo:

—

dodatek 2 (stran 28)

| — | dodatek 3 (stran 29) |
| --- | --- |

—

dodatek 3 (stran 29)

| — | dodatek 4 (stran 30) |
| --- | --- |

—

dodatek 4 (stran 30)

| — | dodatek 5 (stran 31) |
| --- | --- |

—

dodatek 5 (stran 31)

| — | dodatek 6 (stran 32) |
| --- | --- |

—

dodatek 6 (stran 32)

| — | dodatek 7 (stran 33) |
| --- | --- |

—

dodatek 7 (stran 33)

| 2. | Stran 35, naslov Priloge II A: |
| --- | --- |

2.

Stran 35, naslov Priloge II A:

namesto:

„Direktivo Komisije 2004/78/ES“,

beri:

„Direktivo 2004/104/ES“.

| 3. | Stran 38, naslov Priloge II B: |
| --- | --- |

3.

Stran 38, naslov Priloge II B:

namesto:

„Direktivo Komisije 95/54/ES“,

beri:

„Direktivo 2004/104/ES“.

| 4. | Stran 40, Priloga III A, naslov: |
| --- | --- |

4.

Stran 40, Priloga III A, naslov:

namesto:

„Direktivo Komisije 95/54/ES“,

beri:

„Direktivo 2004/104/ES“.

| 5. | Stran 42, Priloga III B, naslov: |
| --- | --- |

5.

Stran 42, Priloga III B, naslov:

namesto:

„Direktivo Komisije 95/54/ES“,

beri:

„Direktivo 2004/104/ES“.

| 6. | Stran 43, Priloga III C, šesti odstavek: |
| --- | --- |

6.

Stran 43, Priloga III C, šesti odstavek:

namesto:

„Direktivo 2004/XX/ES“,

beri:

„Direktivo 2004/104/ES“.

| 7. | Na strani 45 se vstavi naslednji odstavek: |
| --- | --- |

7.

Na strani 45 se vstavi naslednji odstavek:

| „1.3 | Nivoji poljskih jakosti se najprej merijo v frekvenčnem pasu UKV (76 do 108 MHz) na radijski anteni vozila z detektorjem srednjih vrednosti. Če vrednosti iz točke 6.3.2.4 Priloge I niso presežene, se šteje, da vozilo glede tega frekvenčnega pasu ustreza zahtevam te priloge, in se celotni preskus ne opravi.“ |
| --- | --- |

„1.3

Nivoji poljskih jakosti se najprej merijo v frekvenčnem pasu UKV (76 do 108 MHz) na radijski anteni vozila z detektorjem srednjih vrednosti. Če vrednosti iz točke 6.3.2.4 Priloge I niso presežene, se šteje, da vozilo glede tega frekvenčnega pasu ustreza zahtevam te priloge, in se celotni preskus ne opravi.“

---

| 2.3.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 56/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 56/36

---

Popravek Poslovnika Računskega sodišča Evropskih skupnosti

(
  Uradni list Evropske unije L 18 z dne 20. januarja 2005
  )

Stran 2:

| (a) | naslov Poglavja III v kazalu:







  namesto | : | „Nadzor ter priprava poročil, mnenj, ugotovitev in izjav o zanesljivosti“, |
| --- | --- | --- | --- |
| beri | : | „Revizije ter priprava poročil, mnenj, ugotovitev in izjav o zanesljivosti“. |

(a)

naslov Poglavja III v kazalu:

namesto

:

„Nadzor ter priprava poročil, mnenj, ugotovitev in izjav o zanesljivosti“,

beri

:

„Revizije ter priprava poročil, mnenj, ugotovitev in izjav o zanesljivosti“.

| (b) | naslov člena 26 v kazalu:







  namesto | : | „Načini izvajanja nadzora“, |
| --- | --- | --- | --- |
| beri | : | „Načini izvajanja revizij“. |

(b)

naslov člena 26 v kazalu:

namesto

:

„Načini izvajanja nadzora“,

beri

:

„Načini izvajanja revizij“.

Stran 4, člen 9(e):

namesto:

„... nadzornimi organi držav članic.“,

beri:

„ ... revizijskimi institucijami držav članic.“.

Stran 7:

| (a) | naslov Poglavja III:







  namesto | : | „Nadzor ter priprava poročil, mnenj, ugotovitev in izjav o zanesljivosti“, |
| --- | --- | --- | --- |
| beri | : | „Revizije ter priprava poročil, mnenj, ugotovitev in izjav o zanesljivosti“. |

(a)

naslov Poglavja III:

namesto

:

„Nadzor ter priprava poročil, mnenj, ugotovitev in izjav o zanesljivosti“,

beri

:

„Revizije ter priprava poročil, mnenj, ugotovitev in izjav o zanesljivosti“.

| (b) | naslov člena 26:







  namesto | : | „Načini izvajanja nadzora“, |
| --- | --- | --- | --- |
| beri | : | „Načini izvajanja revizij“. |

(b)

naslov člena 26:

namesto

:

„Načini izvajanja nadzora“,

beri

:

„Načini izvajanja revizij“.

| (c) | člen 26(1):







  namesto | : | „... načine izvajanja nadzora, ki ga mora opravljati ...“, |
| --- | --- | --- | --- |
| beri | : | „... načine izvajanja revizij, ki jih mora opravljati ...“. |

(c)

člen 26(1):

namesto

:

„... načine izvajanja nadzora, ki ga mora opravljati ...“,

beri

:

„... načine izvajanja revizij, ki jih mora opravljati ...“.

| (d) | člen 26(2):







  namesto | : | „... izvaja nadzor ...“, |
| --- | --- | --- | --- |
| beri | : | „... izvaja revizije ...“. |

(d)

člen 26(2):

namesto

:

„... izvaja nadzor ...“,

beri

:

„... izvaja revizije ...“.

---