# Euroopa Liidu L 373/21.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 373 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 47. köide21. detsember 2004 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 373

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

47. köide21. detsember 2004

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2182/2004, 6. detsember 2004, euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2183/2004, 6. detsember 2004, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta kohaldamisala mitteosalevatele liikmesriikidele | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2184/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2185/2004, 17. detsember 2004, teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 3448/93 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norra päritolu kaupade Euroopa Ühendusse importimise suhtes kohaldatava tariifikvoodi avamise kohta 2005. aastaks | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2186/2004, 20. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1613/2000, millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Laose eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2187/2004, 20. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1614/2000, millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Kambodža eriolukorda teatavate tekstiiltoode ühendusse eksportimisel | 16 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2188/2004, 20. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1615/2000, millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Nepali eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel | 18 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2189/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse kindlasummaline tasu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seotud põllumajandusaruande kohta 2005. aruandeaastaks | 20 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2190/2004, 20. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1433/2003, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses rakendusfondide, rakenduskavade ja rahalise abiga | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2191/2004, 20. detsember 2004, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2192/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2193/2004, 20. detsember 2004, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2194/2004, 20. detsember 2004, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa | 29 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2195/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames | 31 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2196/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist | 33 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2197/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind | 35 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 2198/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse tootmistoetused oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel | 36 |
| | * | Nõukogu direktiiv 2004/113/EÜ, 13. detsember 2004, meest ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega | 37 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2182/2004, 6. detsember 2004, euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2183/2004, 6. detsember 2004, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta kohaldamisala mitteosalevatele liikmesriikidele

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2184/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2185/2004, 17. detsember 2004, teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 3448/93 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norra päritolu kaupade Euroopa Ühendusse importimise suhtes kohaldatava tariifikvoodi avamise kohta 2005. aastaks

10

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2186/2004, 20. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1613/2000, millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Laose eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel

14

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2187/2004, 20. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1614/2000, millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Kambodža eriolukorda teatavate tekstiiltoode ühendusse eksportimisel

16

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2188/2004, 20. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1615/2000, millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Nepali eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel

18

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2189/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse kindlasummaline tasu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seotud põllumajandusaruande kohta 2005. aruandeaastaks

20

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2190/2004, 20. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1433/2003, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses rakendusfondide, rakenduskavade ja rahalise abiga

21

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2191/2004, 20. detsember 2004, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

23

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2192/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

25

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2193/2004, 20. detsember 2004, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

27

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2194/2004, 20. detsember 2004, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

29

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2195/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

31

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2196/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

33

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2197/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

35

Komisjoni määrus (EÜ) nr 2198/2004, 20. detsember 2004, millega kehtestatakse tootmistoetused oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel

36

*

Nõukogu direktiiv 2004/113/EÜ, 13. detsember 2004, meest ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega

37

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | 2004/881/EÜ:Komisjoni otsus, 29. november 2004, Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahel kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta, mis käsitleb laienemisega seotud muudatusi ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu piiritusjookide ja aromatiseeritud jookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe I liites | 44 |
| Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahel Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu piiritusjookide ja aromatiseeritud jookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe I liites tehtavaid muudatusi | 45 |
| | * | 2004/882/EÜ:Komisjoni otsus, 3. detsember 2004, millega muudetakse nõukogu otsuse 79/542/EMÜ I ja II lisa seoses imporditingimuste ning looduslike ja tehistingimustes peetavate ulukite liha veterinaarsertifikaatide näidiste ajakohastamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4554 all)

   (
  1
  ) | 52 |
| | * | 2004/883/EÜ:Komisjoni otsus, 10. detsember 2004, millega riikide loetelude osas kohandatakse turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumist käsitleva nõukogu direktiivi 95/57/EÜ lisa
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4723 all)

   (
  1
  ) | 69 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

2004/881/EÜ:Komisjoni otsus, 29. november 2004, Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahel kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta, mis käsitleb laienemisega seotud muudatusi ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu piiritusjookide ja aromatiseeritud jookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe I liites

44

Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahel Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu piiritusjookide ja aromatiseeritud jookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe I liites tehtavaid muudatusi

45

*

2004/882/EÜ:Komisjoni otsus, 3. detsember 2004, millega muudetakse nõukogu otsuse 79/542/EMÜ I ja II lisa seoses imporditingimuste ning looduslike ja tehistingimustes peetavate ulukite liha veterinaarsertifikaatide näidiste ajakohastamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4554 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4554 all)

1

52

*

2004/883/EÜ:Komisjoni otsus, 10. detsember 2004, millega riikide loetelude osas kohandatakse turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumist käsitleva nõukogu direktiivi 95/57/EÜ lisa
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 4723 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4723 all)

1

69

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2182/2004,

6. detsember 2004,

euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 123 lõike 4 kolmandat lauset,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu 3. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta) (2) nõuetele sai euro 1. jaanuaril 1999. aastal osalevate liikmesriikide ja ühendusega euro kasutuselevõtu kohta kokkuleppe sõlminud kolmandate riikide, nimelt Monaco, San Marino ja Vatikani, ametlikuks rahaühikuks. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu 3. mai 1998. aasta määruse (EÜ) nr 974/98 (euro kasutuselevõtu kohta) (2) nõuetele sai euro 1. jaanuaril 1999. aastal osalevate liikmesriikide ja ühendusega euro kasutuselevõtu kohta kokkuleppe sõlminud kolmandate riikide, nimelt Monaco, San Marino ja Vatikani, ametlikuks rahaühikuks.

| (2) | Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 975/98 ringlusesse lastavate euro müntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (3) on määratletud euro müntide põhijooned. Alates kasutuselevõtust 2002. aasta jaanuaris ringlevad euro mündid eurotsoonis ainsa seadusliku metallist maksevahendina. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 975/98 ringlusesse lastavate euro müntide nimiväärtuste ja tehniliste näitajate kohta (3) on määratletud euro müntide põhijooned. Alates kasutuselevõtust 2002. aasta jaanuaris ringlevad euro mündid eurotsoonis ainsa seadusliku metallist maksevahendina.

| (3) | Komisjoni 19. augusti 2002. aasta soovituses 2002/664/EÜ euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (4) soovitatakse vältida teatavate visuaalsete tunnustega medalite ja märkide, mille suurus on ligilähedane euro müntidele, müüki ning müügiks või muul kaubanduslikul eesmärgil valmistamist, hoidmist, importi ja levitamist. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 19. augusti 2002. aasta soovituses 2002/664/EÜ euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta (4) soovitatakse vältida teatavate visuaalsete tunnustega medalite ja märkide, mille suurus on ligilähedane euro müntidele, müüki ning müügiks või muul kaubanduslikul eesmärgil valmistamist, hoidmist, importi ja levitamist.

| (4) | Komisjoni 23. juuli 1997. aasta teatises euro tähise kasutamise kohta kehtestati tähis (€) ning soovitati kõikidel vääringu kasutajatel kasutada kõnealust tähist euros vääringustatud rahasummade kirjeldamisel. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 23. juuli 1997. aasta teatises euro tähise kasutamise kohta kehtestati tähis (€) ning soovitati kõikidel vääringu kasutajatel kasutada kõnealust tähist euros vääringustatud rahasummade kirjeldamisel.

| (5) | Komisjoni 22. oktoobri 2001. aasta teatises euro müntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta (5) määratletakse euro müntide ühise külje kujunduse reprodutseerimise kord. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 22. oktoobri 2001. aasta teatises euro müntide ühise külje kujunduse autoriõiguse kaitse kohta (5) määratletakse euro müntide ühise külje kujunduse reprodutseerimise kord.

| (6) | Komisjon avaldas euro müntide visuaalsed tunnusjooned 28. detsembril 2001. aastal. (6) |
| --- | --- |

(6)

Komisjon avaldas euro müntide visuaalsed tunnusjooned 28. detsembril 2001. aastal. (6)

| (7) | Kodanikele võib jääda mulje, et medalid ja märgid, millel on kiri “euro” või “euro sent”, euro tähis või mille kujundus sarnaneb euro müntide ühise või mis tahes euro mündi riiki tähistava külje kujundusega, on euro kasutusele võtnud mis tahes liikmesriigis või osalevas kolmandas riigis seaduslikuks maksevahendiks. |
| --- | --- |

(7)

Kodanikele võib jääda mulje, et medalid ja märgid, millel on kiri “euro” või “euro sent”, euro tähis või mille kujundus sarnaneb euro müntide ühise või mis tahes euro mündi riiki tähistava külje kujundusega, on euro kasutusele võtnud mis tahes liikmesriigis või osalevas kolmandas riigis seaduslikuks maksevahendiks.

| (8) | Suureneb oht, et euro müntidele sarnase suuruse ja metalliliste omadustega medaleid ja märke võidakse kasutada ebaseaduslikult euro müntide asemel. |
| --- | --- |

(8)

Suureneb oht, et euro müntidele sarnase suuruse ja metalliliste omadustega medaleid ja märke võidakse kasutada ebaseaduslikult euro müntide asemel.

| (9) | Seetõttu on asjakohane, et medaleid ja märke, millel on euro müntidega sarnanevad visuaalsed tunnusjooned, ligilähedane suurus või sarnased metallilised omadused, ei tohiks müüa ega müügiks või muul kaubanduslikul eesmärgil valmistada, importida ega levitada. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu on asjakohane, et medaleid ja märke, millel on euro müntidega sarnanevad visuaalsed tunnusjooned, ligilähedane suurus või sarnased metallilised omadused, ei tohiks müüa ega müügiks või muul kaubanduslikul eesmärgil valmistada, importida ega levitada.

| (10) | Iga liikmesriik peab kehtestama rikkumiste korral kohaldatavad karistused eesmärgiga saavutada kogu ühenduses samaväärne euro kaitse sarnaste medalite ja märkide kasutamise vastu, |
| --- | --- |

(10)

Iga liikmesriik peab kehtestama rikkumiste korral kohaldatavad karistused eesmärgiga saavutada kogu ühenduses samaväärne euro kaitse sarnaste medalite ja märkide kasutamise vastu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | euro – määruse (EÜ) nr 974/98 artiklis 1 määratletud osalevate liikmesriikide seaduslik vääring ning nende osalevate kolmandate riikide seaduslik vääring, kes on ühendusega sõlminud kokkuleppe euro kasutuselevõtu kohta (edaspidi “osalevad kolmandad riigid”); |
| --- | --- |

a)

euro – määruse (EÜ) nr 974/98 artiklis 1 määratletud osalevate liikmesriikide seaduslik vääring ning nende osalevate kolmandate riikide seaduslik vääring, kes on ühendusega sõlminud kokkuleppe euro kasutuselevõtu kohta (edaspidi “osalevad kolmandad riigid”);

| b) | euro tähis – euro tähis (€), nagu on näidatud ja kirjeldatud lisas I; |
| --- | --- |

b)

euro tähis – euro tähis (€), nagu on näidatud ja kirjeldatud lisas I;

| c) | medalid ja märgid – metallesemed, v.a toorikud müntide valmistamiseks, millel on münditaoline välimus ja/või tehnilised omadused, kuid mis ei ole emiteeritud osalevate riikide õigusnormide ega osalevate kolmandate riikide või muude välismaiste õigusnormide kohaselt, ning mis seetõttu ei ole seaduslikuks maksevahendiks; |
| --- | --- |

c)

medalid ja märgid – metallesemed, v.a toorikud müntide valmistamiseks, millel on münditaoline välimus ja/või tehnilised omadused, kuid mis ei ole emiteeritud osalevate riikide õigusnormide ega osalevate kolmandate riikide või muude välismaiste õigusnormide kohaselt, ning mis seetõttu ei ole seaduslikuks maksevahendiks;

| d) | kuld, hõbe ja plaatina – kulda, hõbedat ja plaatina sisaldavad sulamid minimaalse puhtusega vastavalt 375, 500 ja 850. Käesolev mõiste ei käsitle liikmesriikides kohaldatavaid proovimärgisega märgistamise tavasid; |
| --- | --- |

d)

kuld, hõbe ja plaatina – kulda, hõbedat ja plaatina sisaldavad sulamid minimaalse puhtusega vastavalt 375, 500 ja 850. Käesolev mõiste ei käsitle liikmesriikides kohaldatavaid proovimärgisega märgistamise tavasid;

| e) | Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus (edaspidi “ETTK”) – komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta otsusega loodud üksus; |
| --- | --- |

e)

Euroopa Tehnika- ja Teaduskeskus (edaspidi “ETTK”) – komisjoni 29. oktoobri 2004. aasta otsusega loodud üksus;

| f) | referentsvahemik – II lisa punktis 1 antud tähenduses. |
| --- | --- |

f)

referentsvahemik – II lisa punktis 1 antud tähenduses.

Artikkel 2

Kaitsemeetmed

Kui artiklitest 3 ja 4 ei tulene teisiti, keelatakse medalite ja märkide valmistamine ja müük ning nende import ja levitamine müügiks või muul kaubanduslikul eemärgil järgmistel juhtudel:

| a) | kui nende pinnal on kiri “euro” või “euro sent” või euro tähis või |
| --- | --- |

a)

kui nende pinnal on kiri “euro” või “euro sent” või euro tähis või

| b) | kui nende suurus jääb sissepoole referentsvahemikku või |
| --- | --- |

b)

kui nende suurus jääb sissepoole referentsvahemikku või

| c) | kui medalite ja märkide pinna kujundus on sarnane mis tahes euro mündi riigi esikülje või ühise tagakülje kujundusega või on identne või sarnane 2-eurose mündi serva kujundusega. |
| --- | --- |

c)

kui medalite ja märkide pinna kujundus on sarnane mis tahes euro mündi riigi esikülje või ühise tagakülje kujundusega või on identne või sarnane 2-eurose mündi serva kujundusega.

Artikkel 3

Erandid

1.   Medalid ja märgid, millel on kiri “euro” või “euro sent” või euro tähis ilma asjaomase nimiväärtuseta, ei ole keelatud, kui nende suurus jääb väljapoole referentsvahemikku.

2.   Medalid ja märgid, mille suurus jääb sissepoole referentsvahemikku, ei ole keelatud kui:

| a) | nende keskele on tehtud üle 6 millimeetrine ava või kui need on kujult hulknurksed, kuid mitte enama kui kuue nurgaga, eeldusel et punkti c alapunktis ii) sätestatud tingimused on täidetud või |
| --- | --- |

a)

nende keskele on tehtud üle 6 millimeetrine ava või kui need on kujult hulknurksed, kuid mitte enama kui kuue nurgaga, eeldusel et punkti c alapunktis ii) sätestatud tingimused on täidetud või

| b) | need on valmistatud kullast, hõbedast või plaatinast või |
| --- | --- |

b)

need on valmistatud kullast, hõbedast või plaatinast või

| c) | on täidetud järgmised tingimused:






  i) | medalite ja märkide läbimõõdu ja serva kõrguse kombinatsioonid jäävad järjepidevalt väljapoole II lisa punktis 2 määratletud konkreetseid vahemikke ja |
| --- | --- | --- |

c)

on täidetud järgmised tingimused:

i)

medalite ja märkide läbimõõdu ja serva kõrguse kombinatsioonid jäävad järjepidevalt väljapoole II lisa punktis 2 määratletud konkreetseid vahemikke ja

| ii) | medalite ja märkide läbimõõdu ja metalli omaduste kombinatsioonid jäävad järjepidevalt väljapoole II lisa punktis 3 määratletud konkreetseid vahemikke. |
| --- | --- |

ii)

medalite ja märkide läbimõõdu ja metalli omaduste kombinatsioonid jäävad järjepidevalt väljapoole II lisa punktis 3 määratletud konkreetseid vahemikke.

Artikkel 4

Lubatavad erandid

1.   Komisjon võib anda erilubasid kirjade “euro” või “euro sent” või euro tähise kasutamiseks kontrollitud kasutamistingimustel, kui puudub segiajamise oht. Sellisel juhul peab liikmesriigi asjaomane majandustegevuses osaleja olema selgelt identifitseeritud medali või märgi pinnal ja medali või märgi aversile või reversile peab olema kantud märge “ei ole seaduslik maksevahend”.

2.   Komisjon on pädev tunnistama kujunduse “sarnaseks” artikli 2 lõike c tähenduses.

Artikkel 5

Olemasolevad medalid ja märgid

Enne käesoleva määruse jõustumist emiteeritud medaleid ja märke, mis ei vasta artiklites 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustele, võib kasutada kõige kauem kuni 2009. aasta lõpuni, juhul kui neid ei ole võimalik kasutada euro müntide asemel. Kõnealused medalid ja märgid registreeritakse vajadusel vastavalt liikmesriikides kehtivale korrale ning teave edastatakse ETTK-le.

Artikkel 6

Karistused

1.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Sätestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid võtavad käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud õigusnormid vastu 1. juuliks 2005. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 7

Kohaldatavus

Käesolevat määrust kohaldatakse osalevates liikmesriikides, nagu need on määratletud määruses (EÜ) nr 974/98.

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.

Brüssel, 6. detsember 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

H. HOOGERVORST

---

(1)  ELT C 134, 12.5.2004, lk 11

1

(2)  EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2596/2000 (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 2).

2

(3)  EÜT L 139, 11.5.1998, lk 6. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 423/1999 (EÜT L 52, 27.2.1999, lk 2).

3

(4)  EÜT L 225, 22.8.2002, lk 34.

4

(5)  EÜT C 318, 13.11.2001, lk 3.

5

(6)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1.

6

---

I LISA

ARTIKLIS 1 NIMETATUD EURO TÄHIS

Image

---

II LISA

1.   Artiklis 1 osutatud referentsvahemiku määratlus

| a) | Medalite ja märkide suurune referentsvahemik on vastavalt läbimõõdu põhivahemikku ja serva kõrguse põhivahemikku jäävate läbimõõdu väärtuste ja serva kõrguse väärtuste omavaheliste kombinatsioonide hulk. |
| --- | --- |

a)

Medalite ja märkide suurune referentsvahemik on vastavalt läbimõõdu põhivahemikku ja serva kõrguse põhivahemikku jäävate läbimõõdu väärtuste ja serva kõrguse väärtuste omavaheliste kombinatsioonide hulk.

| b) | Läbimõõdu põhivahemik on 19,00–28,00 millimeetrit. |
| --- | --- |

b)

Läbimõõdu põhivahemik on 19,00–28,00 millimeetrit.

| c) | Serva kõrguse põhivahemik on 7,00–12,00 % igast läbimõõdu põhivahemikus olevast väärtusest. |
| --- | --- |

c)

Serva kõrguse põhivahemik on 7,00–12,00 % igast läbimõõdu põhivahemikus olevast väärtusest.

2.   Artikli 3 lõike 2 punkti c alapunktis i) osutatud vahemikud

| Määratletud vahemikud |
| --- |
| | Läbimõõt
  (mm) | Serva kõrgus
  (mm) |
| 1. | 19,45–20,05 | 1,63–2,23 |
| 2. | 21,95–22,55 | 1,84–2,44 |
| 3. | 22,95–23,55 | 2,03–2,63 |
| 4. | 23,95–24,55 | 2,08–2,68 |
| 5. | 25,45–26,05 | 1,90–2,50 |

Määratletud vahemikud

Läbimõõt

(mm)

Serva kõrgus

(mm)

1.

19,45–20,05

1,63–2,23

2.

21,95–22,55

1,84–2,44

3.

22,95–23,55

2,03–2,63

4.

23,95–24,55

2,08–2,68

5.

25,45–26,05

1,90–2,50

3.   Artikli 3 lõike 2 punkti c alapunktis ii) osutatud vahemikud

| | Läbimõõt (mm) | Metalli omadused |
| --- | --- | --- |
| 1. | 19,00–21,94 | Elektrijuhtivus 14,00–18,00 % IACS |
| 2. | 21,95–24,55 | Elektrijuhtivus:






  — | 14,00–18,00 % IACS või |

Läbimõõt (mm)

Metalli omadused

1.

19,00–21,94

Elektrijuhtivus 14,00–18,00 % IACS

2.

21,95–24,55

Elektrijuhtivus:

—

14,00–18,00 % IACS või

| — | 4,50–6,50 % IACS, välja arvatud kui medal või märk on valmistatud ühest sulamist ja selle magnetmoment jääb väljapoole vahemikku 1,0–7,0 μVs.cm |
| --- | --- |

—

4,50–6,50 % IACS, välja arvatud kui medal või märk on valmistatud ühest sulamist ja selle magnetmoment jääb väljapoole vahemikku 1,0–7,0 μVs.cm

3.

24,56–26,05

Elektrijuhtivus:

| — | 15,00–18,00 % IACS või |
| --- | --- |

—

15,00–18,00 % IACS või

| — | 13,00–15,00 % IACS, välja arvatud kui medal või märk on valmistatud ühest sulamist ja selle magnetmoment jääb väljapoole vahemikku 1,0–7,0 μVs.cm |
| --- | --- |

—

13,00–15,00 % IACS, välja arvatud kui medal või märk on valmistatud ühest sulamist ja selle magnetmoment jääb väljapoole vahemikku 1,0–7,0 μVs.cm

4.

26,06–28,00

Elektrijuhtivus 13,00–15,00 % IACS, välja arvatud kui medal või märk on valmistatud ühest sulamist ja selle magnetmoment jääb väljapoole vahemikku 1,0–7,0 μVs.cm

4.   Graafiline esitus

Järgnevas graafikus esitatakse käesoleva lisa määratlused illustreerivalt:

Image

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/7

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2183/2004,

6. detsember 2004,

millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 2182/2004 euro müntidega sarnanevate medalite ja märkide kohta kohaldamisala mitteosalevatele liikmesriikidele

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu osutas määruse (EÜ) nr 2182/2004 (2) vastuvõtmisel, et määrust tuleks kohaldada osalevatele liikmesriikidele, nagu need on määratletud nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta. (3) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu osutas määruse (EÜ) nr 2182/2004 (2) vastuvõtmisel, et määrust tuleks kohaldada osalevatele liikmesriikidele, nagu need on määratletud nõukogu 3. mai 1998. aasta määruses (EÜ) nr 974/98 euro kasutuselevõtu kohta. (3)

| (2) | Siiski on oluline, et euro müntidele sarnanevaid medaleid ja märke käsitlev kord oleks ühtne kogu ühenduses ja selleks tuleks vastu võtta vajalikud sätted, |
| --- | --- |

(2)

Siiski on oluline, et euro müntidele sarnanevaid medaleid ja märke käsitlev kord oleks ühtne kogu ühenduses ja selleks tuleks vastu võtta vajalikud sätted,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2182/2004 kohaldamisala laiendatakse liikmesriikidele, kes ei ole osalevad liikmesriigid, nagu need on määratletud määruses (EÜ) nr 974/98.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. detsember 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

H. HOOGERVORST

---

(1)  Arvamus on esitatud 1. aprillil (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata

(2)  Vaata käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1

2

Euroopa Liidu Teataja

(3)  EÜT L 139, 11.5.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2596/2000 (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 2).

3

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/8 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2184/2004,

20. detsember 2004,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. detsembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 20. detsembri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 102,1 |
| 204 | 83,9 |
| 999 | 93,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 92,0 |
| 999 | 92,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 117,1 |
| 204 | 70,4 |
| 999 | 93,8 |
| 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 | 052 | 60,4 |
| 204 | 47,4 |
| 388 | 50,7 |
| 528 | 41,6 |
| 999 | 50,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 61,8 |
| 999 | 61,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 72,3 |
| 204 | 43,2 |
| 624 | 82,1 |
| 999 | 65,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 52,4 |
| 528 | 39,0 |
| 999 | 45,7 |
| 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 | 388 | 150,1 |
| 400 | 67,6 |
| 404 | 101,6 |
| 720 | 59,9 |
| 999 | 94,8 |
| 0808 20 50 | 400 | 97,8 |
| 528 | 47,6 |
| 720 | 64,7 |
| 999 | 70,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

102,1

204

83,9

999

93,0

0707 00 05

052

92,0

999

92,0

0709 90 70

052

117,1

204

70,4

999

93,8

0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50

052

60,4

204

47,4

388

50,7

528

41,6

999

50,0

0805 20 10

204

61,8

999

61,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

72,3

204

43,2

624

82,1

999

65,9

0805 50 10

052

52,4

528

39,0

999

45,7

0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90

388

150,1

400

67,6

404

101,6

720

59,9

999

94,8

0808 20 50

400

97,8

528

47,6

720

64,7

999

70,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/10 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2185/2004,

17. detsember 2004,

teatavate nõukogu määrusega (EÜ) nr 3448/93 hõlmatud põllumajandussaaduste töötlemisel saadud Norra päritolu kaupade Euroopa Ühendusse importimise suhtes kohaldatava tariifikvoodi avamise kohta 2005. aastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 3448/93, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsust 2004/859/EÜ Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 käsitleva kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe kohta, (2) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ja teiselt poolt Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 2 (3) ning EMP lepingu protokollis nr 3 (4) on määratletud lepinguosaliste vahel teatavate põllumajandussaadustega ning töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kord. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ja teiselt poolt Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 2 (3) ning EMP lepingu protokollis nr 3 (4) on määratletud lepinguosaliste vahel teatavate põllumajandussaadustega ning töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kord.

| (2) | EMP lepingu protokoll nr 3, viimati muudetud EMP ühiskomitee otsusega nr 138/2004, millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 3, milles käsitletakse lepingu artikli 8 lõike 3 punktis b nimetatud tooteid, (5) on CN-koodide 2202 10 00 (vesi, sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega joogid) ning ex 2202 90 10 (muud suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) sisaldavad mittealkohoolsed joogid) alla kuuluvate toodete suhtes ette nähtud nullmäär. |
| --- | --- |

(2)

EMP lepingu protokoll nr 3, viimati muudetud EMP ühiskomitee otsusega nr 138/2004, millega muudetakse EMP lepingu protokolli nr 3, milles käsitletakse lepingu artikli 8 lõike 3 punktis b nimetatud tooteid, (5) on CN-koodide 2202 10 00 (vesi, sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega joogid) ning ex 2202 90 10 (muud suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) sisaldavad mittealkohoolsed joogid) alla kuuluvate toodete suhtes ette nähtud nullmäär.

| (3) | Norra suhtes on ajutiselt peatatud nullmäära kasutamine vastavalt nõukogu otsusega 2004/859/EÜ heaks kiidetud Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 käsitleva kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele. Vastavalt kokkuleppe IV punktile lubatakse CN-koodide 2202 10 00 (vesi, sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega joogid) ning ex 2202 90 10 (muud suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) sisaldavad mittealkohoolsed joogid) alla kuuluvaid Norra päritoluga tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba kvoodi piires. |
| --- | --- |

(3)

Norra suhtes on ajutiselt peatatud nullmäära kasutamine vastavalt nõukogu otsusega 2004/859/EÜ heaks kiidetud Euroopa Ühenduse ja Norra Kuningriigi vahel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokolli nr 2 käsitleva kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele. Vastavalt kokkuleppe IV punktile lubatakse CN-koodide 2202 10 00 (vesi, sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega joogid) ning ex 2202 90 10 (muud suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) sisaldavad mittealkohoolsed joogid) alla kuuluvaid Norra päritoluga tooteid tollimaksuvabalt importida ainult tollimaksuvaba kvoodi piires.

| (4) | Kõnealune kvoot tuleb avada aastaks 2005. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune kvoot tuleb avada aastaks 2005.

| (5) | Kvoodi sisseseadmise lihtsustamiseks ning nõuetekohase haldamise tagamiseks peaks ettevõtjate huvides ajutiselt olema kvoodi piires tollimaksust vabastuse saamise tingimuseks ühenduse tolliasutustele Norra pädevate ametiasutuste väljaantud sertifikaadi esitamine. |
| --- | --- |

(5)

Kvoodi sisseseadmise lihtsustamiseks ning nõuetekohase haldamise tagamiseks peaks ettevõtjate huvides ajutiselt olema kvoodi piires tollimaksust vabastuse saamise tingimuseks ühenduse tolliasutustele Norra pädevate ametiasutuste väljaantud sertifikaadi esitamine.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud saadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas I lisas loetlemata töödeldud saadustega kauplemise horisontaalküsimusi käsitleva korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 on I lisas sätestatud ühenduse tariifkvoot avatud Norra päritoluga toodete suhtes, mis on vastavalt täpsustatud tingimustele loetletud kõnealuses lisas.

2.   Päritolureeglid, mida vastastikku vastavalt käesolevale lepingule kohaldatakse, on sätestatud Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise kahepoolse vabakaubanduslepingu protokollis nr 3.

3.   I lisas sätestatud kvoodi piires tollimaksust vabastuse saamise tingimuseks on ühenduse tolliasutustele II lisas sätestatud sertifikaadi esitamine, mille on välja andnud Norra pädevad ametiasutused ühes ühenduse keeles.

4.   Kvooti ületanud imporditud koguste või koguste suhtes, mille kohta ei ole esitatud lõikes 3 osutatud sertifikaati, kohaldatakse tollimaksu 0,047 eurot liitri kohta.

Artikkel 2

Komisjon haldab artikli 1 lõikes 1 osutatud ühenduse tariifikvooti vastavalt määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklitele 308a, 308b ja 308c.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2004

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 318, 20.12.1993, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2580/2000 (EÜT L 298, 25.11.2000, lk 5).

1

(2)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 70.

2

(3)  EÜT L 171, 27.6.1973, lk 1.

3

(4)  EÜT L 22, 24.1.2002, lk 37.

4

(5)  ELT L 342, 18.11.2004, lk 30.

5

---

I LISA

Norra päritolu toodete ühendusse importimisel kohaldatavad tariifkvoodid

| Jrk | CN-kood | Toote kirjeldus | Aastane kvoot 2005. aastaks | Kvoodi piires kohaldatav tollimaksumäär | Kvoodi ületamisel kohaldatav tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0709 | 2202 10 00 | — | Veed, sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitsestatud |

Jrk

CN-kood

Toote kirjeldus

Aastane kvoot 2005. aastaks

Kvoodi piires kohaldatav tollimaksumäär

Kvoodi ületamisel kohaldatav tollimaksumäär

09.0709

2202 10 00

—

Veed, sh mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitsestatud

14,3 miljonit liitrit

Tollimaksuvabastus

0,047 EUR liitri kohta

ex 2202 90 10

Muud suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) sisaldavad mittealkohoolsed joogid

---

II LISA

Image

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2186/2004,

20. detsember 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1613/2000, millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Laose eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) eriti selle artiklit 247,

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (2) eriti selle artiklit 76,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 10. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2501/2001 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002-31. detsember 2004, (3) andis ühendus Laosele üldised tariifsed soodustused. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 10. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2501/2001 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002-31. detsember 2004, (3) andis ühendus Laosele üldised tariifsed soodustused.

| (2) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2454/93 on kehtestatud üldiste tariifsete soodustuste kava raames kohaldatav päritolustaatusega toodete määratlus. Määrusega (EMÜ) nr 2454/93 on sätestatud siiski erandid üldiste soodustuste kavaga hõlmatud vähimarenenud riikide suhtes, kes esitavad ühendusele vastava taotluse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2454/93 on kehtestatud üldiste tariifsete soodustuste kava raames kohaldatav päritolustaatusega toodete määratlus. Määrusega (EMÜ) nr 2454/93 on sätestatud siiski erandid üldiste soodustuste kavaga hõlmatud vähimarenenud riikide suhtes, kes esitavad ühendusele vastava taotluse.

| (3) | Laose suhtes on sellist teatavate tekstiiltoodetega seoses antud erandit kohaldatud alates 1997. aastast, viimase erandi andmise aluseks on komisjoni 24. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1613/2000 (millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Laose eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel, (4) muudetud määrusega (EÜ) nr 291/2002 (5)), mille kehtivust pikendati kuni 31. detsembrini 2004. Laos on 4. mai 2004. aasta ja 4. augusti 2004. aasta kirjades esitanud taotluse kõnealuse erandi kehtivuse pikendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Laose suhtes on sellist teatavate tekstiiltoodetega seoses antud erandit kohaldatud alates 1997. aastast, viimase erandi andmise aluseks on komisjoni 24. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1613/2000 (millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Laose eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel, (4) muudetud määrusega (EÜ) nr 291/2002 (5)), mille kehtivust pikendati kuni 31. detsembrini 2004. Laos on 4. mai 2004. aasta ja 4. augusti 2004. aasta kirjades esitanud taotluse kõnealuse erandi kehtivuse pikendamiseks.

| (4) | Komisjon arutas Laose esitatud taotlust ning leidis, et see on nõuetekohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon arutas Laose esitatud taotlust ning leidis, et see on nõuetekohaselt põhjendatud.

| (5) | Määruse nr (EÜ) 1613/2000 kehtivuse pikendamisel leiti, et kõnealuse määruse kehtivusaeg peaks lõppema samal ajal jooksva üldise soodustuste kava kehtivusega, mis pidi lõppema kõnealusel kuupäeval. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2211/2003 (6) pikendati üldise soodustuste kava kehtivust veel üheks aastaks kuni 31. detsembrini 2005. |
| --- | --- |

(5)

Määruse nr (EÜ) 1613/2000 kehtivuse pikendamisel leiti, et kõnealuse määruse kehtivusaeg peaks lõppema samal ajal jooksva üldise soodustuste kava kehtivusega, mis pidi lõppema kõnealusel kuupäeval. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2211/2003 (6) pikendati üldise soodustuste kava kehtivust veel üheks aastaks kuni 31. detsembrini 2005.

| (6) | Komisjon avaldas 18. detsembril 2003 kaubanduse sooduskorra päritolureeglite tulevikku käsitleva rohelise raamatu, (7) ning sellega avati kõnealuse teema kohta laiaulatuslik arutelu. Komisjon avaldas 7. juulil 2004 nõukogule, Euroopa Parlamendile ning majandus- ja sotsiaalkomiteele adresseeritud teatise pealkirjaga “Arenguriigid, rahvusvaheline kaubandus ja säästev areng: ühenduse üldiste soodustuste süsteemi tähtsus kümneaastasel ajavahemikul 2006–2015”, (8) milles samuti tunnistati vajadust päritolureeglite muutmise järele. Siiski ei ole veel ühtegi otsust tehtud ning uusi reegleid ei kehtestata enne 31. detsembrit 2004. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon avaldas 18. detsembril 2003 kaubanduse sooduskorra päritolureeglite tulevikku käsitleva rohelise raamatu, (7) ning sellega avati kõnealuse teema kohta laiaulatuslik arutelu. Komisjon avaldas 7. juulil 2004 nõukogule, Euroopa Parlamendile ning majandus- ja sotsiaalkomiteele adresseeritud teatise pealkirjaga “Arenguriigid, rahvusvaheline kaubandus ja säästev areng: ühenduse üldiste soodustuste süsteemi tähtsus kümneaastasel ajavahemikul 2006–2015”, (8) milles samuti tunnistati vajadust päritolureeglite muutmise järele. Siiski ei ole veel ühtegi otsust tehtud ning uusi reegleid ei kehtestata enne 31. detsembrit 2004.

| (7) | Erandi pikendamine ei tohiks mõjutada ega piirata üldiste soodustuste kava võimalikke uusi päritolureegleid käsitlevate arutelude tulemusi. Siiski on vaja, võttes arvesse lepingulistes suhetes olevate ettevõtjate huvisid nii Laoses kui ka ühenduses ning Laose majanduse püsivat ja säästvat arengut investeeringute jätkumise ja tööhõive osas, et erandit pikendataks ajavahemikuks, mis on piisav pikemaajaliste lepingute jätkamise või pikendamise võimaldamiseks ning et hõlbustataks üleminekut üldiste soodustuste kava võimalikele uutele päritolureeglitele. |
| --- | --- |

(7)

Erandi pikendamine ei tohiks mõjutada ega piirata üldiste soodustuste kava võimalikke uusi päritolureegleid käsitlevate arutelude tulemusi. Siiski on vaja, võttes arvesse lepingulistes suhetes olevate ettevõtjate huvisid nii Laoses kui ka ühenduses ning Laose majanduse püsivat ja säästvat arengut investeeringute jätkumise ja tööhõive osas, et erandit pikendataks ajavahemikuks, mis on piisav pikemaajaliste lepingute jätkamise või pikendamise võimaldamiseks ning et hõlbustataks üleminekut üldiste soodustuste kava võimalikele uutele päritolureeglitele.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1613/2000 sätted, eelkõige iga-aastaseid koguselised piirnormid, mis kajastavad ühenduse turu võimet Laose tooteid vastu võtta, Laose ekspordimahtu ja tegelikke kaubavoogusid, olid kavandatud selleks, et vältida vastavate ühenduse tööstusharude kahjustamist. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1613/2000 sätted, eelkõige iga-aastaseid koguselised piirnormid, mis kajastavad ühenduse turu võimet Laose tooteid vastu võtta, Laose ekspordimahtu ja tegelikke kaubavoogusid, olid kavandatud selleks, et vältida vastavate ühenduse tööstusharude kahjustamist.

| (9) | Seepärast tuleks erandit pikendada kuni 31. detsembrini 2006. Nii Laose kui ka muude vähimarenenud riikide õiglase kohtlemise tagamiseks tuleks erandi kohaldamise jätkamise vajadust uuesti arutada, kui uued päritolureeglid on uue üldise soodustuste süsteemi raames vastu võetud. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks erandit pikendada kuni 31. detsembrini 2006. Nii Laose kui ka muude vähimarenenud riikide õiglase kohtlemise tagamiseks tuleks erandi kohaldamise jätkamise vajadust uuesti arutada, kui uued päritolureeglid on uue üldise soodustuste süsteemi raames vastu võetud.

| (10) | Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1613/2000. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1613/2000.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1613/2000 muudetakse järgmiselt:

| — | artiklis 2 asendatakse kuupäev “31. detsember 2004” kuupäevaga “31. detsember 2006”; |
| --- | --- |

—

artiklis 2 asendatakse kuupäev “31. detsember 2004” kuupäevaga “31. detsember 2006”;

| — | lisatakse järgmine lõik:

  “Erandi kohaldamise jätkamise vajadust arutatakse hiljemalt 31. detsembril 2005 vastavalt uuetele sätetele, mis võetakse vastu üldise soodustuste süsteemi ja sellega seotud päritolureeglite kohta.” |
| --- | --- |

—

lisatakse järgmine lõik:

“Erandi kohaldamise jätkamise vajadust arutatakse hiljemalt 31. detsembril 2005 vastavalt uuetele sätetele, mis võetakse vastu üldise soodustuste süsteemi ja sellega seotud päritolureeglite kohta.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 346, 31.12.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1828/2004 (ELT L 321, 22.10.2004, lk 23).

3

(4)  EÜT L 185, 25.7.2000, lk 38.

4

(5)  EÜT L 46, 16.2.2002, lk 12.

5

(6)  ELT L 332, 19.12.2003, lk 1.

6

(7)  KOM(2003) 787 (lõplik).

7

(8)  KOM(2004) 461 (lõplik).

8

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2187/2004,

20. detsember 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1614/2000, millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Kambodža eriolukorda teatavate tekstiiltoode ühendusse eksportimisel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) eriti selle artiklit 247,

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (2) eriti selle artiklit 76,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 10. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2501/2001 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002–31. detsember 2004, (3) andis ühendus Kambodžale üldised tariifsed soodustused. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 10. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2501/2001 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002–31. detsember 2004, (3) andis ühendus Kambodžale üldised tariifsed soodustused.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2454/93 on kehtestatud üldiste tariifsete soodustuste kava raames kohaldatava päritolustaatusega toodete määratlus. Määrusega (EMÜ) nr 2454/93 on sätestatud siiski erandid üldiste soodustuste kavaga hõlmatud vähimarenenud riikide suhtes, kes esitavad ühendusele vastava taotluse. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2454/93 on kehtestatud üldiste tariifsete soodustuste kava raames kohaldatava päritolustaatusega toodete määratlus. Määrusega (EMÜ) nr 2454/93 on sätestatud siiski erandid üldiste soodustuste kavaga hõlmatud vähimarenenud riikide suhtes, kes esitavad ühendusele vastava taotluse.

| (3) | Kambodža suhtes on sellist teatavate tekstiiltoodetega seoses antud erandit kohaldatud alates 1997. aastast, viimase erandi andmise aluseks on komisjoni 24. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1614/2000 (millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Kambodža eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel, (4) muudetud määrusega (EÜ) nr 294/2002 (5), mille kehtivust pikendati kuni 31. detsembrini 2004. Kambodža on 10. juuni 2004. aasta kirjas esitanud taotluse kõnealuse erandi kehtivuse pikendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kambodža suhtes on sellist teatavate tekstiiltoodetega seoses antud erandit kohaldatud alates 1997. aastast, viimase erandi andmise aluseks on komisjoni 24. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1614/2000 (millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Kambodža eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel, (4) muudetud määrusega (EÜ) nr 294/2002 (5), mille kehtivust pikendati kuni 31. detsembrini 2004. Kambodža on 10. juuni 2004. aasta kirjas esitanud taotluse kõnealuse erandi kehtivuse pikendamiseks.

| (4) | Komisjon arutas Kambodža esitatud taotlust ning leidis, et see on nõuetekohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon arutas Kambodža esitatud taotlust ning leidis, et see on nõuetekohaselt põhjendatud.

| (5) | Kui määruse (EÜ) nr 1614/2000 kehtivust pikendati, leiti, et kõnealuse määruse kehtivus peaks lõppema samaaegselt jooksva üldiste soodustuste kava kehtivusega, mis pidi lõppema kõnealusel kuupäeval. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2211/2003 (6) pikendati üldise soodustuste kava kehtivust veel üheks aastaks kuni 31. detsembrini 2005. |
| --- | --- |

(5)

Kui määruse (EÜ) nr 1614/2000 kehtivust pikendati, leiti, et kõnealuse määruse kehtivus peaks lõppema samaaegselt jooksva üldiste soodustuste kava kehtivusega, mis pidi lõppema kõnealusel kuupäeval. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2211/2003 (6) pikendati üldise soodustuste kava kehtivust veel üheks aastaks kuni 31. detsembrini 2005.

| (6) | Komisjon avaldas 18. detsembril 2003 kaubanduse sooduskorra päritolureeglite tulevikku käsitleva rohelise raamatu, (7) ning sellega avati kõnealuse teema kohta laiaulatuslik arutelu. Komisjon avaldas 7. juulil 2004 nõukogule, Euroopa Parlamendile ning majandus- ja sotsiaalkomiteele adresseeritud teatise pealkirjaga “Arenguriigid, rahvusvaheline kaubandus ja säästev areng: ühenduse üldise soodustuste süsteemi tähtsus kümneaastasel ajavahemikul 2006–2015”, (8) milles samuti tunnistati vajadust päritolureeglite muutmise järele. Siiski ei ole veel ühtegi otsust tehtud ning uusi reegleid ei kehtestata enne 31. detsembrit 2004. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon avaldas 18. detsembril 2003 kaubanduse sooduskorra päritolureeglite tulevikku käsitleva rohelise raamatu, (7) ning sellega avati kõnealuse teema kohta laiaulatuslik arutelu. Komisjon avaldas 7. juulil 2004 nõukogule, Euroopa Parlamendile ning majandus- ja sotsiaalkomiteele adresseeritud teatise pealkirjaga “Arenguriigid, rahvusvaheline kaubandus ja säästev areng: ühenduse üldise soodustuste süsteemi tähtsus kümneaastasel ajavahemikul 2006–2015”, (8) milles samuti tunnistati vajadust päritolureeglite muutmise järele. Siiski ei ole veel ühtegi otsust tehtud ning uusi reegleid ei kehtestata enne 31. detsembrit 2004.

| (7) | Erandi pikendamine ei tohiks mõjutada ega piirata üldiste soodustuste kava võimalikke uusi päritolureegleid käsitlevate arutelude tulemusi. Siiski on vaja, võttes arvesse lepingulistes suhetes olevate ettevõtjate huvisid nii Kambodžas kui ka ühenduses ning Kambodža majanduse püsivat ja säästvat arengut investeeringute jätkumise ja tööhõive osas, et erandit pikendataks ajavahemikuks, mis on piisav pikaajalisemate lepingute jätkamise või pikendamise võimaldamiseks ning et hõlbustataks üleminekut üldiste soodustuste kava võimalikele uutele päritolureeglitele. |
| --- | --- |

(7)

Erandi pikendamine ei tohiks mõjutada ega piirata üldiste soodustuste kava võimalikke uusi päritolureegleid käsitlevate arutelude tulemusi. Siiski on vaja, võttes arvesse lepingulistes suhetes olevate ettevõtjate huvisid nii Kambodžas kui ka ühenduses ning Kambodža majanduse püsivat ja säästvat arengut investeeringute jätkumise ja tööhõive osas, et erandit pikendataks ajavahemikuks, mis on piisav pikaajalisemate lepingute jätkamise või pikendamise võimaldamiseks ning et hõlbustataks üleminekut üldiste soodustuste kava võimalikele uutele päritolureeglitele.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1614/2000 sätted, eelkõige iga-aastased koguselised piirnormid, mis kajastavad ühenduse turu võimet Kambodža tooteid vastu võtta, Kambodža ekspordimahtu ja tegelikke kaubavoogusid, olid kavandatud selleks, et vältida vastavate ühenduse tööstusharude kahjustamist. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1614/2000 sätted, eelkõige iga-aastased koguselised piirnormid, mis kajastavad ühenduse turu võimet Kambodža tooteid vastu võtta, Kambodža ekspordimahtu ja tegelikke kaubavoogusid, olid kavandatud selleks, et vältida vastavate ühenduse tööstusharude kahjustamist.

| (9) | Seepärast tuleks erandit pikendada kuni 31. detsembrini 2006. Nii Kambodža kui ka muude vähimarenenud riikide õiglase kohtlemise tagamiseks tuleks erandi kohaldamise jätkamise vajadust uuesti arutada, kui uued päritolureeglid on uue üldise soodustuse süsteemi raames vastu võetud. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks erandit pikendada kuni 31. detsembrini 2006. Nii Kambodža kui ka muude vähimarenenud riikide õiglase kohtlemise tagamiseks tuleks erandi kohaldamise jätkamise vajadust uuesti arutada, kui uued päritolureeglid on uue üldise soodustuse süsteemi raames vastu võetud.

| (10) | Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1614/2000. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1614/2000.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1614/2000 muudetakse järgmiselt:

| — | artiklis 2 asendatakse kuupäev “31. detsember 2004” kuupäevaga “31. detsember 2006”, |
| --- | --- |

—

artiklis 2 asendatakse kuupäev “31. detsember 2004” kuupäevaga “31. detsember 2006”,

| — | lisatakse järgmine lõik:

  “Erandi kohaldamise jätkamise vajadust arutatakse hiljemalt 31. detsembril 2005 vastavalt uuetele sätetele, mis võetakse vastu üldise soodustuste süsteemi ja sellega seotud päritolureeglite kohta.” |
| --- | --- |

—

lisatakse järgmine lõik:

“Erandi kohaldamise jätkamise vajadust arutatakse hiljemalt 31. detsembril 2005 vastavalt uuetele sätetele, mis võetakse vastu üldise soodustuste süsteemi ja sellega seotud päritolureeglite kohta.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 346, 31.12.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1828/2004 (ELT L 321, 22.10.2004, lk 23).

3

(4)  EÜT L 185, 25.7.2000, lk 46.

4

(5)  EÜT L 46, 16.2.2002, lk 14.

5

(6)  ELT L 332, 19.12.2003, lk 1.

6

(7)  KOM(2003) 787 (lõplik).

7

(8)  KOM(2004) 461 (lõplik).

8

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2188/2004,

20. detsember 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1615/2000, millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Nepali eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) eriti selle artiklit 247,

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (2) eriti selle artiklit 76,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 10. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2501/2001 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002–31. detsember 2004, (3) andis ühendus Nepalile üldised tariifsed soodustused. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 10. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2501/2001 üldiste tariifsete soodustuste kava kohaldamise kohta ajavahemikus 1. jaanuar 2002–31. detsember 2004, (3) andis ühendus Nepalile üldised tariifsed soodustused.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2454/93 on kehtestatud üldiste tariifsete soodustuste kava raames kohaldatav päritolustaatusega toodete määratlus. Määrusega (EMÜ) nr 2454/93 on sätestatud siiski erandid üldiste soodustuste kavaga hõlmatud vähimarenenud riikide suhtes, kes esitavad ühendusele vastava taotluse. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2454/93 on kehtestatud üldiste tariifsete soodustuste kava raames kohaldatav päritolustaatusega toodete määratlus. Määrusega (EMÜ) nr 2454/93 on sätestatud siiski erandid üldiste soodustuste kavaga hõlmatud vähimarenenud riikide suhtes, kes esitavad ühendusele vastava taotluse.

| (3) | Nepali suhtes on sellist teatavate tekstiiltoodetega seoses antud erandit kohaldatud alates 1997. aastast, viimase erandi andmise aluseks on komisjoni 24. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1615/2000 (millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Nepali eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel, (4) muudetud määrusega (EÜ) nr 293/2002 (5), mille kehtivust pikendati kuni 31. detsembrini 2004. Nepal on 14. juuni 2004. aasta kirjas esitanud taotluse kõnealuse erandi kehtivuse pikendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Nepali suhtes on sellist teatavate tekstiiltoodetega seoses antud erandit kohaldatud alates 1997. aastast, viimase erandi andmise aluseks on komisjoni 24. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1615/2000 (millega sätestatakse üldise soodustuste süsteemi raames kehtestatud päritolustaatusega toodete määratluse erandid määrusest (EMÜ) nr 2454/93, et võtta arvesse Nepali eriolukorda teatavate tekstiiltoodete ühendusse eksportimisel, (4) muudetud määrusega (EÜ) nr 293/2002 (5), mille kehtivust pikendati kuni 31. detsembrini 2004. Nepal on 14. juuni 2004. aasta kirjas esitanud taotluse kõnealuse erandi kehtivuse pikendamiseks.

| (4) | Komisjon arutas Nepali esitatud taotlust ning leidis, et see on nõuetekohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon arutas Nepali esitatud taotlust ning leidis, et see on nõuetekohaselt põhjendatud.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1615/2000 kehtivuse pikendamisel leiti, et kõnealuse määruse kehtivusaeg peaks lõppema samal ajal jooksva üldise soodustuste kava kehtivusega, mis pidi lõppema kõnealusel kuupäeval. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2211/2003 (6) pikendati üldise soodustuste kava kehtivust veel üheks aastaks kuni 31. detsembrini 2005. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1615/2000 kehtivuse pikendamisel leiti, et kõnealuse määruse kehtivusaeg peaks lõppema samal ajal jooksva üldise soodustuste kava kehtivusega, mis pidi lõppema kõnealusel kuupäeval. Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2211/2003 (6) pikendati üldise soodustuste kava kehtivust veel üheks aastaks kuni 31. detsembrini 2005.

| (6) | Komisjon avaldas 18. detsembril 2003 kaubanduse sooduskorra päritolureeglite tulevikku käsitleva rohelise raamatu (7) ning sellega avati kõnealuse teema kohta laiaulatuslik arutelu. Komisjon avaldas 7. juulil 2004 nõukogule, Euroopa Parlamendile ning majandus- ja sotsiaalkomiteele adresseeritud teatise pealkirjaga “Arenguriigid, rahvusvaheline kaubandus ja säästev areng: ühenduse üldise soodustuste süsteemi tähtsus kümneaastasel ajavahemikul 2006–2015”, (8) milles samuti tunnistati vajadust päritolureeglite muutmise järele. Siiski ei ole veel ühtegi otsust tehtud ning uusi reegleid ei kehtestata enne 31. detsembrit 2004. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon avaldas 18. detsembril 2003 kaubanduse sooduskorra päritolureeglite tulevikku käsitleva rohelise raamatu (7) ning sellega avati kõnealuse teema kohta laiaulatuslik arutelu. Komisjon avaldas 7. juulil 2004 nõukogule, Euroopa Parlamendile ning majandus- ja sotsiaalkomiteele adresseeritud teatise pealkirjaga “Arenguriigid, rahvusvaheline kaubandus ja säästev areng: ühenduse üldise soodustuste süsteemi tähtsus kümneaastasel ajavahemikul 2006–2015”, (8) milles samuti tunnistati vajadust päritolureeglite muutmise järele. Siiski ei ole veel ühtegi otsust tehtud ning uusi reegleid ei kehtestata enne 31. detsembrit 2004.

| (7) | Erandi pikendamine ei tohiks mõjutada ega piirata üldiste soodustuste kava võimalikke uusi päritolureegleid käsitlevate arutelude tulemusi. Siiski on vaja, võttes arvesse lepingulistes suhetes olevate ettevõtjate huvisid nii Nepalis kui ka ühenduses ning Nepali majanduse püsivat ja säästvat arengut investeeringute jätkumise ja tööhõive osas, et erandit pikendataks ajavahemikuks, mis on piisav pikaajalisemate lepingute jätkamise või pikendamise võimaldamiseks ning et hõlbustataks üleminekut üldiste soodustuste kava võimalikele uutele päritolureeglitele. |
| --- | --- |

(7)

Erandi pikendamine ei tohiks mõjutada ega piirata üldiste soodustuste kava võimalikke uusi päritolureegleid käsitlevate arutelude tulemusi. Siiski on vaja, võttes arvesse lepingulistes suhetes olevate ettevõtjate huvisid nii Nepalis kui ka ühenduses ning Nepali majanduse püsivat ja säästvat arengut investeeringute jätkumise ja tööhõive osas, et erandit pikendataks ajavahemikuks, mis on piisav pikaajalisemate lepingute jätkamise või pikendamise võimaldamiseks ning et hõlbustataks üleminekut üldiste soodustuste kava võimalikele uutele päritolureeglitele.

| (8) | Määruse (EÜ) nr 1615/2000 sätted, eelkõige iga-aastased koguselised piirnormid, mis kajastavad ühenduse turu võimet Nepali tooteid vastu võtta, Nepali ekspordimahtu ja tegelikke kaubavoogusid, olid kavandatud selleks, et vältida vastavate ühenduse tööstusharude kahjustamist. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EÜ) nr 1615/2000 sätted, eelkõige iga-aastased koguselised piirnormid, mis kajastavad ühenduse turu võimet Nepali tooteid vastu võtta, Nepali ekspordimahtu ja tegelikke kaubavoogusid, olid kavandatud selleks, et vältida vastavate ühenduse tööstusharude kahjustamist.

| (9) | Seepärast tuleks erandit pikendada kuni 31. detsembrini 2006. Nii Nepali kui ka muude vähimarenenud riikide õiglase kohtlemise tagamiseks tuleks erandi kohaldamise jätkamise vajadust uuesti arutada, kui uued päritolureeglid on uue üldise soodustuste süsteemi raames vastu võetud. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks erandit pikendada kuni 31. detsembrini 2006. Nii Nepali kui ka muude vähimarenenud riikide õiglase kohtlemise tagamiseks tuleks erandi kohaldamise jätkamise vajadust uuesti arutada, kui uued päritolureeglid on uue üldise soodustuste süsteemi raames vastu võetud.

| (10) | Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1615/2000. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks vastavalt muuta määrust (EÜ) nr 1615/2000.

| (11) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1615/2000 muudetakse järgmiselt:

| — | artiklis 2 asendatakse kuupäev “31. detsember 2004” kuupäevaga “31. detsember 2006”, |
| --- | --- |

—

artiklis 2 asendatakse kuupäev “31. detsember 2004” kuupäevaga “31. detsember 2006”,

| — | lisatakse järgmine lõik:

  “Erandi kohaldamise jätkamise vajadust arutatakse hiljemalt 31. detsembril 2005 vastavalt uuetele sätetele, mis võetakse vastu üldise soodustuste süsteemi ja sellega seotud päritolureeglite kohta.” |
| --- | --- |

—

lisatakse järgmine lõik:

“Erandi kohaldamise jätkamise vajadust arutatakse hiljemalt 31. detsembril 2005 vastavalt uuetele sätetele, mis võetakse vastu üldise soodustuste süsteemi ja sellega seotud päritolureeglite kohta.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuaríl 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2286/2003 (ELT L 343, 31.12.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 346, 31.12.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1828/2004 (ELT L 321, 22.10.2004, lk 23).

3

(4)  EÜT L 185, 25.7.2000, lk 54.

4

(5)  EÜT L 46, 16.2.2002, lk 16.

5

(6)  ELT L 332, 19.12.2003, lk 1.

6

(7)  KOM(2003) 787 lõplik.

7

(8)  KOM(2004) 461 lõplik.

8

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/20 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2189/2004,

20. detsember 2004,

millega kehtestatakse kindlasummaline tasu põllumajandusliku raamatupidamise andmevõrguga seotud põllumajandusaruande kohta 2005. aruandeaastaks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuni 1965. aasta määrust nr 79/65/EMÜ, millega luuakse Euroopa Majandusühenduse põllumajandustootjate tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, (1)

võttes arvesse komisjoni 13. juuli 1983. aasta määrust (EMÜ) nr 1915/83 teatavate raamatupidamist käsitlevate üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta põllumajandustootjate tulude kindlaksmääramiseks, (2) eelkõige selle artikli 5 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 1915/83 artikli 5 lõikes 1 nähakse ette, et komisjon maksab asjaomasele liikmesriigile kindlasummalist tasu iga nõuetekohaselt koostatud põllumajandusaruande kohta, mis on talle edastatud kõnealuse määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 1915/83 artikli 5 lõikes 1 nähakse ette, et komisjon maksab asjaomasele liikmesriigile kindlasummalist tasu iga nõuetekohaselt koostatud põllumajandusaruande kohta, mis on talle edastatud kõnealuse määruse artiklis 3 sätestatud tähtaja jooksul.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 134/2004 (3) kehtestati 2004. aruandeaastaks kindlasummalise tasu määraks 140 eurot ühe põllumajandusaruande kohta. Kulude dünaamika ja selle mõju tõttu põllumajandusaruannete koostamiskuludele on vaja kõnealuse tasu määr läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 134/2004 (3) kehtestati 2004. aruandeaastaks kindlasummalise tasu määraks 140 eurot ühe põllumajandusaruande kohta. Kulude dünaamika ja selle mõju tõttu põllumajandusaruannete koostamiskuludele on vaja kõnealuse tasu määr läbi vaadata.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühenduse põllumajandusaruandluse andmevõrgu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 1915/83 artikli 5 lõikes 1 ettenähtud kindlasummalise tasu määraks kehtestatakse 142 eurot.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 2005. eelarveaastast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT 109, 23.6.1965, lk 1859/65. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 660/2004 (ELT L 104, 8.4.2004, lk 97).

1

(2)  EÜT L 190, 14.7.1983, lk 25. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1388/2004 (ELT L 255, 31.7.2004, lk 5).

2

(3)  ELT L 21, 28.1.2004, lk 8.

3

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2190/2004,

20. detsember 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1433/2003, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses rakendusfondide, rakenduskavade ja rahalise abiga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 48,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 1433/2003 (2) artikkel 11 sätestab, et juba tunnustatud tootjaorganisatsioonid esitavad oma rakenduskavad heakskiitmiseks liikmesriigi pädevale asutusele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 1433/2003 (2) artikkel 11 sätestab, et juba tunnustatud tootjaorganisatsioonid esitavad oma rakenduskavad heakskiitmiseks liikmesriigi pädevale asutusele.

| (2) | Määruse (EÜ) 2200/96 artikli 11 lõike 2 alusel tunnustamist taotlevatele tootjarühmadele peab olema tagatud võimalus esitada oma rakenduskavad samaaegselt. Kavad saab heaks kiita vaid juhul, kui asjaomane tootjaorganisatsioon on tunnustatud liikmesriigi vastava asutuse poolt hiljemalt määruse (EÜ) nr 1433/2003 artikli 13 lõikes 2 sätestatud tähtajaks. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) 2200/96 artikli 11 lõike 2 alusel tunnustamist taotlevatele tootjarühmadele peab olema tagatud võimalus esitada oma rakenduskavad samaaegselt. Kavad saab heaks kiita vaid juhul, kui asjaomane tootjaorganisatsioon on tunnustatud liikmesriigi vastava asutuse poolt hiljemalt määruse (EÜ) nr 1433/2003 artikli 13 lõikes 2 sätestatud tähtajaks.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1433/2003 artiklites 13 ja 14 on sätestatud, et liikmesriigi pädev asutus teeb kavade ja fondide või nende muutmisega seotud otsused hiljemalt 15. detsembriks, lähtudes tootjaorganisatsioonide poolt vastavalt nimetatud määruse artiklitele 11 ja 14 esitatud andmetest. Viimaste aastate kogemustele tuginedes on selgunud, et haldustegevuse koormatuse tõttu ei ole teatud liikmesriigid suutelised kõiki programme läbi vaatama ja neid puudutavaid otsuseid nimetatud kuupäevaks vastu võtma. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1433/2003 artiklites 13 ja 14 on sätestatud, et liikmesriigi pädev asutus teeb kavade ja fondide või nende muutmisega seotud otsused hiljemalt 15. detsembriks, lähtudes tootjaorganisatsioonide poolt vastavalt nimetatud määruse artiklitele 11 ja 14 esitatud andmetest. Viimaste aastate kogemustele tuginedes on selgunud, et haldustegevuse koormatuse tõttu ei ole teatud liikmesriigid suutelised kõiki programme läbi vaatama ja neid puudutavaid otsuseid nimetatud kuupäevaks vastu võtma.

| (4) | Süstemaatilise erandite tegemise asemel ja selleks, et ettevõtjaid mitte kahjustada ning võimaldada riiklikel asutustel esitatud taotluste läbivaatamist jätkata, on asjakohane lubada liikmesriikidel ainult nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel lükata tähtaeg 15. detsembrilt edasi taotluse esitamisele järgneva aasta 20. jaanuarile. Liikmesriigid võivad kohaldada meetmeid tagamaks kulutuste abikõlblikkuse alates taotluse esitamisele järgneva aasta 1. jaanuarist. |
| --- | --- |

(4)

Süstemaatilise erandite tegemise asemel ja selleks, et ettevõtjaid mitte kahjustada ning võimaldada riiklikel asutustel esitatud taotluste läbivaatamist jätkata, on asjakohane lubada liikmesriikidel ainult nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel lükata tähtaeg 15. detsembrilt edasi taotluse esitamisele järgneva aasta 20. jaanuarile. Liikmesriigid võivad kohaldada meetmeid tagamaks kulutuste abikõlblikkuse alates taotluse esitamisele järgneva aasta 1. jaanuarist.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 1433/2003 tuleb vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 1433/2003 tuleb vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1433/2003 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklile 11 lisatakse järgmine lõik:
  “Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 11 lõike 2 alusel tootjaorganisatsioonina tunnustamist taotlevad tootjarühmad võivad esitada samaaegselt heakskiidu saamiseks esimese lõigus osutatud rakenduskavad. Nimetatud kavade heakskiitmise tingimuseks on tunnustuse saamine hiljemalt artikli 13 lõikes 2 sätestatud tähtajaks.” |
| --- | --- |

1.

Artiklile 11 lisatakse järgmine lõik:

“Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 11 lõike 2 alusel tootjaorganisatsioonina tunnustamist taotlevad tootjarühmad võivad esitada samaaegselt heakskiidu saamiseks esimese lõigus osutatud rakenduskavad. Nimetatud kavade heakskiitmise tingimuseks on tunnustuse saamine hiljemalt artikli 13 lõikes 2 sätestatud tähtajaks.”

| 2. | Artikli 13 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  “Nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel võivad liikmesriigid siiski võtta rakenduskava ja fonde käsitleva otsuse vastu hiljemalt taotluse esitamisele järgneva aasta 20. jaanuariks. Heakskiitev otsus võib ette näha, et kulutused on abikõlblikud alates taotluse esitamisele järgneva aasta 1. jaanuarist.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 13 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

“Nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel võivad liikmesriigid siiski võtta rakenduskava ja fonde käsitleva otsuse vastu hiljemalt taotluse esitamisele järgneva aasta 20. jaanuariks. Heakskiitev otsus võib ette näha, et kulutused on abikõlblikud alates taotluse esitamisele järgneva aasta 1. jaanuarist.”

| 3. | Artikli 14 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
  “Nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel võivad liikmesriigid siiski võtta rakenduskava muutmise taotlusi käsitleva otsuse vastu hiljemalt taotluse esitamisele järgneva aasta 20. jaanuariks. Heakskiitev otsus võib ette näha, et kulutused on abikõlblikud alates taotluse esitamisele järgneva aasta 1. jaanuarist.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 14 lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:

“Nõuetekohaselt põhjendatud kaalutlustel võivad liikmesriigid siiski võtta rakenduskava muutmise taotlusi käsitleva otsuse vastu hiljemalt taotluse esitamisele järgneva aasta 20. jaanuariks. Heakskiitev otsus võib ette näha, et kulutused on abikõlblikud alates taotluse esitamisele järgneva aasta 1. jaanuarist.”

| 4. | Artikli 16 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
  “Artikli 13 lõike 2 või artikli 14 lõike 3 kohaldamisel ja erandina esimesest ja teisest lõigust algab vastavalt kõnealustele sätetele heakskiidetud rakenduskava elluviimine hiljemalt heakskiitmisele järgneva aasta 31. jaanuarist.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 16 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

“Artikli 13 lõike 2 või artikli 14 lõike 3 kohaldamisel ja erandina esimesest ja teisest lõigust algab vastavalt kõnealustele sätetele heakskiidetud rakenduskava elluviimine hiljemalt heakskiitmisele järgneva aasta 31. jaanuarist.”

| 5. | Artikli 17 kolmas lõik asendatakse järgmiste lõikudega:
  “Artikli 13 lõike 2 või artikli 14 lõike 3 kohaldamisel ja erandina teisest lõigust teatavad liikmesriigid heakskiidetud abisumma hiljemalt 20. jaanuariks.
  Kõikide rakenduskavade tarbeks heakskiidetud abisumma teatavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt 31. jaanuariks.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 17 kolmas lõik asendatakse järgmiste lõikudega:

“Artikli 13 lõike 2 või artikli 14 lõike 3 kohaldamisel ja erandina teisest lõigust teatavad liikmesriigid heakskiidetud abisumma hiljemalt 20. jaanuariks.

Kõikide rakenduskavade tarbeks heakskiidetud abisumma teatavad liikmesriigid komisjonile hiljemalt 31. jaanuariks.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  ELT L 203, 12.8.2003, lk 25. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1813/2004 (ELT L 319, 20.10.2004, lk 5).

2

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2191/2004,

20. detsember 2004,

millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkijahu ning nisu- ja rukkitangude eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade või noteeringute ja ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2, |
| --- | --- |

(2)

Toetused tuleb määrata, võttes arvesse komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 2,

| (3) | Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu puhul tuleb nendele toodetele kohaldatava toetuse arvutamisel võtta arvesse kõnealuste toodete valmistamiseks vajamineva teravilja kogust. Need kogused on kinnitatud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või konkreetsed nõuded teatavatel turgudel võivad tingida teatavate toodete toetuste diferentseerimise vastavalt sihtkohale.

| (5) | Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus tuleb kinnitada üks kord kuus. Seda võib vahepeal muuta.

| (6) | Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Üksikasjalike eeskirjade kohaldamisest teraviljaturu praeguses olukorras ja eriti nende toodete ühenduse ja maailmaturu noteeringute ja hindade suhtes tuleneb, et toetused peavad olema sellised, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 punktides a, b ja c nimetatud töötlemata kujul eksporditavate toodete, välja arvatud linnaste, eksporditoetused on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuar 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

---

LISA

Komisjoni 20. detsembri 2004. aasta määrusele, millega määratakse teravilja ning nisu- ja rukkipüüli, -tangude ja -jahu eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuste summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9130 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9150 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9170 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9180 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuste summa

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9130

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9150

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9170

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9180

A00

EUR/t

0

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2192/2004,

20. detsember 2004,

millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikega 2 nähakse ette, et eksporditoetust, mis on kohaldatav teravilja suhtes kuupäeval, mil tehakse ekspordilitsentsi taotlus, tuleb taotluse alusel kohaldada sellise ekspordi suhtes, mis toimub ekspordilitsentsi kehtivuse ajal. Sellisel juhul võib toetust korrigeerida.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EMÜ) nr 1776/92 artikli 1 lõikes 1 punktis c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 1501/95, millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) lubatakse kehtestada määruse (EMÜ) nr 1776/92 artikli 1 lõikes 1 punktis c nimetatud toodete toetuse korrigeeriv summa. See korrigeeriv summa tuleb välja arvestada määruses (EÜ) nr 1501/95 sätestatud tegureid arvesse võttes.

| (3) | Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta. |
| --- | --- |

(3)

Maailmaturu olukorra või teatavate turgude erinõuete tõttu võib osutuda vajalikuks korrigeerivat summat vastavalt sihtkohale muuta.

| (4) | Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta. |
| --- | --- |

(4)

Korrigeeriv summa tuleb kinnitada toetusega samal ajal ja samas korras. Korrigeerivat summat võib vahepeal muuta.

| (5) | Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

(5)

Eespool nimetatud sätete kohaldamine nõuab, et korrigeeriv summa kehtestatakse kooskõlas käesoleva määruse lisaga.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktides a, b ja c osutatud ekspordiartiklite (välja arvatud linnaste), eksporditoetuste suhtes kohaldatav korrigeeriv summa on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

---

LISA

komisjoni 20. detsembri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse teraviljatoetuse korrigeeriv summa

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käesolev
  1 | 1. ajavahemik
  2 | 2. ajavahemik
  3 | 3. ajavahemik
  4 | 4. ajavahemik
  5 | 5. ajavahemik
  6 | 6. ajavahemik
  7 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käesolev

1

1. ajavahemik

2

2. ajavahemik

3

3. ajavahemik

4

4. ajavahemik

5

5. ajavahemik

6

6. ajavahemik

7

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9130

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9150

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9170

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9180

A00

0

0

0

0

0

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/27 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2193/2004,

20. detsember 2004,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 loetletud toodete puhul võib noteeringute või maailmaturuhindade ja ühenduse hindade vahe katta eksporditoetusega.

| (2) | Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Eksporditoetused määratakse kindlaks, arvestades komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 (millega kehtestatakse teravilja eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 teatavad üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (2) artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Linnaste puhul kohaldatav eksporditoetus tuleb arvutada arvestades teraviljakogust, mis on vajalik asjaomaste toodete tootmiseks. Need kogused on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 1501/95.

| (4) | Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast. |
| --- | --- |

(4)

Maailmaturu olukord või teatavate turgude erinõudmised võivad tekitada vajaduse teatavate toodete eksporditoetusi muuta olenevalt nende sihtkohast.

| (5) | Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta. |
| --- | --- |

(5)

Toetus määratakse kindlaks üks kord kuus. Kindlaksmääramiste vahelisel ajal võib seda muuta.

| (6) | Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul. |
| --- | --- |

(6)

Kui neid eeskirju kohaldatakse teraviljaturu tegeliku olukorra suhtes ja eriti nende toodete noteeringute ja hindade suhtes ühenduses ja maailmaturul, tuleks eksporditoetus määrata lisas esitatud kujul.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud eksporditoetused on kindlaks määratud lisas esitatud summade ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

---

LISA

Komisjoni 20. detsembri 2004. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetused

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse summa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse summa

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11).

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2194/2004,

20. detsember 2004,

millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse suhtes kohaldatav korrigeeriv summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 14 lõikes 2 on sätestatud, et ekspordilitsentsi taotluse esitamise kuupäeval jõus olnud teravilja eksporditoetust tuleb taotluse korral kohaldada ekspordilitsentsi kehtivusajal toimuva ekspordi suhtes. Sel juhul kohaldatakse toetuse suhtes korrigeerivat summat.

| (2) | Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 29. juuni 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1501/95 alusel, millega on sätestatud eksporditoetuste andmist ja teraviljaturu häirete korral võetavaid meetmeid käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) võib kindlaks määrata määruse (EMÜ) nr 1766/92 artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud linnaste korrigeeriva summa. Korrigeeriv summa tuleb arvutada võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1501/95 artiklis 1 osutatud tegureid.

| (3) | Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(3)

Eespool esitatud sätete kohaldamisest tuleneb, et korrigeeriv summa tuleb kindlaks määrata vastavalt käesoleva määruse lisale.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 15 lõikes 3 osutatud korrigeeriv summa, mida kohaldatakse linnaste puhul eelnevalt kindlaksmääratud eksporditoetuste suhtes, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 147, 30.6.1995, lk 7. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1431/2003 (ELT L 203, 12.8.2003, lk 16).

2

---

LISA

Komisjoni 20. detsembri 2004. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks linnaste eksporditoetuse korrigeeriv summa

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on kindlaks määratud komisjoni muudetud määrusega (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Numbrilised sihtkohakoodid on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 2081/2003 (EÜT L 313, 28.11.2003, lk 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | Käibiv
  1 | 1. ajavahemik
  2 | 2. ajavahemik
  3 | 3. ajavahemik
  4 | 4. ajavahemik
  5 | 5. ajavahemik
  6 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

Käibiv

1

1. ajavahemik

2

2. ajavahemik

3

3. ajavahemik

4

4. ajavahemik

5

5. ajavahemik

6

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Sihtkoht | 6. ajavahemik
  7 | 7. ajavahemik
  8 | 8. ajavahemik
  9 | 9. ajavahemik
  10 | 10. ajavahemik
  11 | 11. ajavahemik
  12 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Tootekood

Sihtkoht

6. ajavahemik

7

7. ajavahemik

8

8. ajavahemik

9

9. ajavahemik

10

10. ajavahemik

11

11. ajavahemik

12

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2195/2004,

20. detsember 2004,

millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. september 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõike 3 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 3072/95 riisituru ühise korralduse kohta, (2) eriti selle artikli 13 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. oktoobri 1974. aasta määruse (EMÜ) nr 2681/74 (toiduabiks ette nähtud põllumajandussaaduste ja -toodete tarnimisega seotud kulutuste ühendusepoolse rahastamise kohta) (3) artiklis 2 on sätestatud, et kulutuste osa, mis vastab ühenduse eeskirjade kohaselt kindlaksmääratud eksporditoetustele, kaetakse Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi tagatisrahastust.

| (2) | Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse toiduabiprogrammide eelarve koostamise ja haldamise lihtsustamiseks ning selleks et võimaldada liikmesriikidel teada saada ühenduse osalemise ulatust riiklike toiduabiprogrammide finantseerimisel, tuleb kindlaks määrata nende tegevuste jaoks antavate toetuste määr.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 13 ja määruse (EÜ) nr 3072/95 artikliga 13 ette nähtud eksporditoetuste üldsätteid ja rakenduseeskirju kohaldatakse mutatis mutandis eespool nimetatud toimingute suhtes.

| (4) | Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13. |
| --- | --- |

(4)

Erikriteeriumid, mida tuleb arvesse võtta riisi eksporditoetuse arvutamisel, on määratletud määruse (EÜ) nr 3072/95 artiklis 13.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rahvusvaheliste konventsioonide või teiste abiprogrammide raames ettenähtud ühenduse ja siseriikliku toiduabialase tegevuse ja ühenduse teiste mittetulunduslike varustamistegevuste puhul kohaldatakse teravilja- ja riisisektori toodete suhtes toetusi, mis on kindlaks määratud vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 329, 30.12.1995, lk 18. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 411/2002 (EÜT L 62, 5.3.2002, lk 27).

2

(3)  EÜT L 288, 25.10.1974, lk 1.

3

---

LISA

Komisjoni 20. detsembri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse toetused teravilja- ja riisisektori toodetele, mida tarnitakse ühenduse ja riiklike toiduabiprogrammide raames

| (EUR/t) |
| --- |
| Tootekood | Toetuse summa |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 57,30 |
| 1102 20 10 9400 | 49,12 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 73,67 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). |

(EUR/t)

Tootekood

Toetuse summa

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

57,30

1102 20 10 9400

49,12

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

73,67

1104 12 90 9100

0,00

NB: Tootekoodid on sätestatud muudetud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2196/2004,

20. detsember 2004,

millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 4088/87, millega määratakse kindlaks teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost, Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillede impordi soodustollimaksude kohaldamise tingimused, (1) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| | |
| --- | --- |

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 700/88 artiklis 1b osutatud üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse tootja- ja impordihinnad kahenädalaseks perioodiks on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. detsembril 2004.

Käesolevat määrust kohaldatakse 22. detsembrist 2004 kuni 4. jaanuarini 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arunduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 382, 31.12.1987, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/97 (EÜT L 177, 5.7.1997, lk 1).

1

(2)  EÜT L 72, 18.3.1988, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2062/97 (EÜT L 289, 22.10.1997, lk 1).

2

---

LISA

Komisjoni 20. detsembri 2004. aasta määrusele, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küprosest, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

| (EUR/100 tüki kohta) |
| --- |
| Ajavahemik: 22. detsembrini 2004 kuni 4. jaanuar 2005 |
| Ühenduse tootjahind | Üheõielised nelgid
  (standardtüüpi) | Mitmeõielised nelgid
  (spray-tüüpi) | Suureõielised roosid | Väikseõielised roosid |
| | 16,33 | 11,52 | 41,60 | 19,73 |

(EUR/100 tüki kohta)

Ajavahemik: 22. detsembrini 2004 kuni 4. jaanuar 2005

Ühenduse tootjahind

Üheõielised nelgid

(standardtüüpi)

Mitmeõielised nelgid

(spray-tüüpi)

Suureõielised roosid

Väikseõielised roosid

16,33

11,52

41,60

19,73

| Ühenduse impordihind | Üheõielised nelgid
  (standardtüüpi) | Mitmeõielised nelgid
  (spray-tüüpi) | Suureõielised roosid | Väikseõielised roosid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Iisrael | — | — | — | — |
| Maroko | — | — | — | — |
| Küpros | — | — | — | — |
| Jordaania | — | — | — | — |
| Jordani Läänekallas ja Gaza sektor | 13,24 | — | — | — |

Ühenduse impordihind

Üheõielised nelgid

(standardtüüpi)

Mitmeõielised nelgid

(spray-tüüpi)

Suureõielised roosid

Väikseõielised roosid

Iisrael

—

—

—

—

Maroko

—

—

—

—

Küpros

—

—

—

—

Jordaania

—

—

—

—

Jordani Läänekallas ja Gaza sektor

13,24

—

—

—

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2197/2004,

20. detsember 2004,

millega kehtestatakse toorpuuvilla maailmaturuhind

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Kreeka ühinemisaktile lisatud protokolli nr 4 puuvilla kohta, viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2001, (1)

võttes arvesse nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1051/2001 puuvilla tootmistoetuse kohta, (2) eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 4 tuleb toorpuuvilla maailmaturuhind määrata korrapäraselt kindlaks, lähtudes puuvillakiu hinnast maailmaturul ja võttes arvesse varasemat suhet puuvillakiu maailmaturuhinna ja toorpuuvilla arvutatud maailmaturuhinna vahel. See varasem suhe on kehtestatud komisjoni 2. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1591/2001, (3) (millega sätestatakse puuvilla toetuskava üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikli 2 lõikes 2. Kui maailmaturuhinda ei saa nii kindlaks määrata, kehtestatakse hind viimati kindlaks määratud hinna alusel.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklile 5 määratakse toorpuuvilla maailmaturuhind kindlaks eriomadustega toote osas ja võttes arvesse kõige soodsamaid pakkumisi ja noteeringuid maailmaturul nende hulgast, mida peetakse tõelisele turusuundumusele kõige tüüpilisemaks. Selleks arvutatakse ühel või mitmel Euroopa börsil tehtud pakkumiste ja noteeringute keskmine toote puhul, mis on tarnitud ühenduse sadamasse CIF-saadetisena ja on pärit eri tarnijariikidest, mida peetakse rahvusvahelisele kaubandusele kõige tüüpilisemateks. On olemas siiski säte puuvillakiu maailmaturuhinna kindlaksmääramise kriteeriumide kohandamiseks, et kajastada tarnitud tootest ning asjaomastest pakkumistest ja noteeringutest tingitud erinevusi. Kohandused on määratletud määruse (EÜ) nr 1591/2001 artikli 3 lõikes 2.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel saadakse allpool kindlaks määratud toorpuuvilla maailmaturuhind,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1051/2001 artiklis 4 osutatud toorpuuvilla maailmaturuhinnaks kehtestatakse 16,658 EUR/100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. detsembril 2004.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 148, 1.6.2001, lk 3.

2

(3)  EÜT L 210, 3.8.2001, lk 10. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1486/2002 (EÜT L 223, 20.8.2002, lk 3).

3

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/36 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/36

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2198/2004,

20. detsember 2004,

millega kehtestatakse tootmistoetused oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1966. aasta määrust nr 136/66/EMÜ õli- ja rasvaturu ühise korralduse kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 20a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse nr 136/66/EMÜ artikkel 20a näeb ette tootmistoetuse andmise oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel. Vastavalt selle artikli lõikele 6 ja ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, kinnitab komisjon toetussumma iga kahe kuu tagant. |
| --- | --- |

(1)

Määruse nr 136/66/EMÜ artikkel 20a näeb ette tootmistoetuse andmise oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel. Vastavalt selle artikli lõikele 6 ja ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, kinnitab komisjon toetussumma iga kahe kuu tagant.

| (2) | Eespool nimetatud määruse artikli 20a lõike 2 alusel tuleb tootmistoetus kehtestada maailmaturuhinna ja ühisturuhinna vahe alusel, võttes arvesse impordimaksu, mida kohaldatakse CN-alamrubriiki 1509 90 00 kuuluva oliiviõli suhtes ning nende õlide eksporditoetuste kindlaksmääramisel võrdlusperioodil kasutatud tegureid. Võrdlusperioodiks on asjakohane võtta kahekuuline ajavahemik, mis eelneb tootmistoetuse kehtivusaja algusele. |
| --- | --- |

(2)

Eespool nimetatud määruse artikli 20a lõike 2 alusel tuleb tootmistoetus kehtestada maailmaturuhinna ja ühisturuhinna vahe alusel, võttes arvesse impordimaksu, mida kohaldatakse CN-alamrubriiki 1509 90 00 kuuluva oliiviõli suhtes ning nende õlide eksporditoetuste kindlaksmääramisel võrdlusperioodil kasutatud tegureid. Võrdlusperioodiks on asjakohane võtta kahekuuline ajavahemik, mis eelneb tootmistoetuse kehtivusaja algusele.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel kehtestatakse toetus järgmiselt, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel kehtestatakse toetus järgmiselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2005. aasta jaanuaris ja veebruaris on määruse nr 136/66/EMÜ artikli 20a lõikes 2 osutatud tootmistoetuse suurus 44,00 eurot/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2004

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arunduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT 172, 30.9.1966, lk 3025/66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 97).

1

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/37

---

NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/113/EÜ,

13. detsember 2004,

meest ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 13 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 on liit rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele, ning ta austab põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhimõtteid, nagu need on tagatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga ning nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 on liit rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele, ning ta austab põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhimõtteid, nagu need on tagatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga ning nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest.

| (2) | Kõikide isikute võrdsus seaduse ees ja kaitse diskrimineerimise eest on inimõigus, mida tunnustatakse inimõiguste ülddeklaratsioonis, ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, rahvusvahelises konventsioonis rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja ÜRO paktides kodaniku- ja poliitiliste õiguste ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kohta ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis, millele kõik liikmesriigid on alla kirjutanud. |
| --- | --- |

(2)

Kõikide isikute võrdsus seaduse ees ja kaitse diskrimineerimise eest on inimõigus, mida tunnustatakse inimõiguste ülddeklaratsioonis, ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, rahvusvahelises konventsioonis rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja ÜRO paktides kodaniku- ja poliitiliste õiguste ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kohta ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis, millele kõik liikmesriigid on alla kirjutanud.

| (3) | Diskrimineerimise keelamisel on oluline austada teisi põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas kaitsta era- ja perekonnaelu ja nendega seotud toiminguid ning usuvabadust. |
| --- | --- |

(3)

Diskrimineerimise keelamisel on oluline austada teisi põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas kaitsta era- ja perekonnaelu ja nendega seotud toiminguid ning usuvabadust.

| (4) | Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu oluline põhimõte. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 21 ja 23 keelavad mis tahes soolise diskrimineerimise ning nõuavad meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamist kõikides valdkondades. |
| --- | --- |

(4)

Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu oluline põhimõte. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 21 ja 23 keelavad mis tahes soolise diskrimineerimise ning nõuavad meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamist kõikides valdkondades.

| (5) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 2 on sätestatud, et sellise võrdõiguslikkuse edendamine on üheks ühenduse oluliseks ülesandeks. Samuti on asutamislepingu artikli 3 lõikes 2 nõutud, et ühenduse eesmärgiks kogu tema tegevuses oleks meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 2 on sätestatud, et sellise võrdõiguslikkuse edendamine on üheks ühenduse oluliseks ülesandeks. Samuti on asutamislepingu artikli 3 lõikes 2 nõutud, et ühenduse eesmärgiks kogu tema tegevuses oleks meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine.

| (6) | Komisjon teatas sotsiaalpoliitika kava käsitlevas teatises oma kavatsusest esitada ettepanek direktiivi kohta, mis käsitleb soolist diskrimineerimist väljaspool tööturgu. See ettepanek on täielikult kooskõlas nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsusega 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005), (4) mis hõlmab kõiki ühenduse poliitika valdkondi ja mille eesmärgiks on meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine kohandades neid poliitikaid ning rakendades praktilisi meetmeid meeste ja naiste olukorra parandamiseks ühiskonnas. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon teatas sotsiaalpoliitika kava käsitlevas teatises oma kavatsusest esitada ettepanek direktiivi kohta, mis käsitleb soolist diskrimineerimist väljaspool tööturgu. See ettepanek on täielikult kooskõlas nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsusega 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005), (4) mis hõlmab kõiki ühenduse poliitika valdkondi ja mille eesmärgiks on meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine kohandades neid poliitikaid ning rakendades praktilisi meetmeid meeste ja naiste olukorra parandamiseks ühiskonnas.

| (7) | Oma 7. ja 9. detsembri istungil 2000. aastal Nice'is pöördus Euroopa Ülemkogu komisjoni poole, et see võtaks võrdõiguslikkuse alaste õiguste kindlustamiseks vastu ettepaneku direktiivi kohta, mis käsitleb soolise võrdõiguslikkuse edendamist väljaspool tööhõive ja tööelu valdkondi. |
| --- | --- |

(7)

Oma 7. ja 9. detsembri istungil 2000. aastal Nice'is pöördus Euroopa Ülemkogu komisjoni poole, et see võtaks võrdõiguslikkuse alaste õiguste kindlustamiseks vastu ettepaneku direktiivi kohta, mis käsitleb soolise võrdõiguslikkuse edendamist väljaspool tööhõive ja tööelu valdkondi.

| (8) | Ühendus on vastu võtnud mitmeid õigusakte soolise diskrimineerimise tõkestamiseks ja sellega võitlemiseks tööturul. Nimetatud õigusaktid on näidanud õigusaktide tähtsust diskrimineerimisvastases võitluses. |
| --- | --- |

(8)

Ühendus on vastu võtnud mitmeid õigusakte soolise diskrimineerimise tõkestamiseks ja sellega võitlemiseks tööturul. Nimetatud õigusaktid on näidanud õigusaktide tähtsust diskrimineerimisvastases võitluses.

| (9) | Sooline diskrimineerimine, sealhugas ahistamine ja seksuaalne ahistamine toimub ka tööturust väljapoole jäävates valdkondades. Selline diskrimineerimine võib olla sama kahjulik takistades meeste ja naiste täielikku ja edukat integreerumist majandus- ja ühiskondlikku ellu. |
| --- | --- |

(9)

Sooline diskrimineerimine, sealhugas ahistamine ja seksuaalne ahistamine toimub ka tööturust väljapoole jäävates valdkondades. Selline diskrimineerimine võib olla sama kahjulik takistades meeste ja naiste täielikku ja edukat integreerumist majandus- ja ühiskondlikku ellu.

| (10) | Probleemid on eriti ilmsed kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumise valdkonnas. Seetõttu tuleks antud valdkonnas soolist diskrimineerimist vältida ja see kõrvaldada. Nagu nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ puhul, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata rassilisest või etnilisest päritolust, (5) saab nimetatud eesmärki paremini saavutada ühenduse õigusaktide abil. |
| --- | --- |

(10)

Probleemid on eriti ilmsed kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumise valdkonnas. Seetõttu tuleks antud valdkonnas soolist diskrimineerimist vältida ja see kõrvaldada. Nagu nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ puhul, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata rassilisest või etnilisest päritolust, (5) saab nimetatud eesmärki paremini saavutada ühenduse õigusaktide abil.

| (11) | Need õigusaktid peaksid keelama soolise diskrimineerimise seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega. Kaupadena tuleks käsitleda kaupu Euroopa Ühenduse asutamislepingu kaupade vaba liikumist käsitlevate sätete tähenduses. Teenustena tuleks käsitleda teenuseid asutamislepingu artikli 50 tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Need õigusaktid peaksid keelama soolise diskrimineerimise seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega. Kaupadena tuleks käsitleda kaupu Euroopa Ühenduse asutamislepingu kaupade vaba liikumist käsitlevate sätete tähenduses. Teenustena tuleks käsitleda teenuseid asutamislepingu artikli 50 tähenduses.

| (12) | Soolise diskrimineerimise vältimiseks peaks käesolev direktiiv kohalduma nii otsese kui ka kaudse diskrimineerimise suhtes. Otsene diskrimineerimine leiab aset üksnes siis, kui ühte isikut koheldakse tema soo tõttu ebasoodsamalt kui teist isikut samalaadses olukorras. Vastavalt sellele ei ole näiteks meeste ja naiste füüsilistest erinevustest tulenevate meeste ja naiste tervishoiuteenuste erinevuste puhul tegemist samalaadsete olukordadega ja seetõttu ei kujuta need endast diskrimineerimist. |
| --- | --- |

(12)

Soolise diskrimineerimise vältimiseks peaks käesolev direktiiv kohalduma nii otsese kui ka kaudse diskrimineerimise suhtes. Otsene diskrimineerimine leiab aset üksnes siis, kui ühte isikut koheldakse tema soo tõttu ebasoodsamalt kui teist isikut samalaadses olukorras. Vastavalt sellele ei ole näiteks meeste ja naiste füüsilistest erinevustest tulenevate meeste ja naiste tervishoiuteenuste erinevuste puhul tegemist samalaadsete olukordadega ja seetõttu ei kujuta need endast diskrimineerimist.

| (13) | Diskrimineerimise keeldu tuleks kohaldada isikute suhtes, kes pakuvad kaupu ja teenuseid, mis on üldsusele kättesaadavad ja mida pakutakse väljaspool era- ja perekonnaelu valdkondi ning nendega seotud toimingute suhtes. Seda ei tuleks kohaldada meedia või reklaami sisu ega avaliku või erahariduse suhtes. |
| --- | --- |

(13)

Diskrimineerimise keeldu tuleks kohaldada isikute suhtes, kes pakuvad kaupu ja teenuseid, mis on üldsusele kättesaadavad ja mida pakutakse väljaspool era- ja perekonnaelu valdkondi ning nendega seotud toimingute suhtes. Seda ei tuleks kohaldada meedia või reklaami sisu ega avaliku või erahariduse suhtes.

| (14) | Kõikidel isikutel on vabadus lepinguid sõlmida, sealhulgas vabadus valida lepingupartnerit. Kaupu või teenuseid pakkuval isikul võib oma lepingupartneri valikul olla mitmeid subjektiivseid põhjuseid. Kui partneri valik ei põhine antud isiku sool, ei peaks käesolev direktiiv piirama isiku vabadust lepingupartneri valimisel. |
| --- | --- |

(14)

Kõikidel isikutel on vabadus lepinguid sõlmida, sealhulgas vabadus valida lepingupartnerit. Kaupu või teenuseid pakkuval isikul võib oma lepingupartneri valikul olla mitmeid subjektiivseid põhjuseid. Kui partneri valik ei põhine antud isiku sool, ei peaks käesolev direktiiv piirama isiku vabadust lepingupartneri valimisel.

| (15) | On juba olemas mitmeid õigusakte meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks tööhõive ja elukutsega seotud küsimustes. Seetõttu ei kohaldata käesolevat direktiivi selles valdkonnas. Sama kehtib ka füüsilisest isikust ettevõtjatega seotud küsimuste suhtes, niivõrd kui need on hõlmatud kehtivate õigusaktidega. Direktiiv peaks kohalduma ainult era-, vabatahtlike ja töösuhetega mitteseotud kindlustuste ja pensionite suhtes. |
| --- | --- |

(15)

On juba olemas mitmeid õigusakte meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks tööhõive ja elukutsega seotud küsimustes. Seetõttu ei kohaldata käesolevat direktiivi selles valdkonnas. Sama kehtib ka füüsilisest isikust ettevõtjatega seotud küsimuste suhtes, niivõrd kui need on hõlmatud kehtivate õigusaktidega. Direktiiv peaks kohalduma ainult era-, vabatahtlike ja töösuhetega mitteseotud kindlustuste ja pensionite suhtes.

| (16) | Erinevust kohtlemisel võib lubada ainult siis, kui sel on õigustatud eesmärk. Õigustatud eesmärk võib näiteks olla soolise vägivalla all kannatanute kaitsmine (näiteks ühele sugupoolele mõeldud varjupaikade rajamine), privaatsus- ja kõlblus (näiteks isiku poolt elusaseme pakkumisel tema kodus), soolise võrdõiguslikkuse või meeste või naiste huvide edendamine (näiteks ühele sugupoolele mõeldud vabatahtlikud organisatsioonid), ühinemisvabadus (ühele sugupoolele mõeldud eraklubide liikmeks olemine) ning sporditegevuse korraldamine (näiteks ühele sugupoolele mõeldud spordiüritused). Mis tahes piirang peab sellegipoolest olema asjakohane ja vajalik vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigusest tulenevatele kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(16)

Erinevust kohtlemisel võib lubada ainult siis, kui sel on õigustatud eesmärk. Õigustatud eesmärk võib näiteks olla soolise vägivalla all kannatanute kaitsmine (näiteks ühele sugupoolele mõeldud varjupaikade rajamine), privaatsus- ja kõlblus (näiteks isiku poolt elusaseme pakkumisel tema kodus), soolise võrdõiguslikkuse või meeste või naiste huvide edendamine (näiteks ühele sugupoolele mõeldud vabatahtlikud organisatsioonid), ühinemisvabadus (ühele sugupoolele mõeldud eraklubide liikmeks olemine) ning sporditegevuse korraldamine (näiteks ühele sugupoolele mõeldud spordiüritused). Mis tahes piirang peab sellegipoolest olema asjakohane ja vajalik vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigusest tulenevatele kriteeriumidele.

| (17) | Võrdse kohtlemise põhimõte seoses kaupade ja teenuste kättesaadavusega ei nõua, et need peaksid alati olema meestele ja naistele kättesaadavad ühtemoodi, niikaua kui neid ei pakuta ühele sugupoolele soodsamalt. |
| --- | --- |

(17)

Võrdse kohtlemise põhimõte seoses kaupade ja teenuste kättesaadavusega ei nõua, et need peaksid alati olema meestele ja naistele kättesaadavad ühtemoodi, niikaua kui neid ei pakuta ühele sugupoolele soodsamalt.

| (18) | Kindlustuse ja muude sellega seotud finantsteenuste pakkumisel on laialdaselt levinud sooga seotud kindlustusmatemaatiliste (aktuaarsete) tegurite kasutamine. Meeste ja naiste võrdse kohtlemise tagamiseks ei peaks soo kasutamine kindlustusmatemaatilise (aktuaarse) tegurina põhjustama erinevusi isikute kindlustusmaksetes ja -hüvitistes. Turu ootamatu ümberkorraldamise vältimiseks peaks seda reeglit kohaldama ainult uute lepingute suhtes, mis on sõlmitud pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva. |
| --- | --- |

(18)

Kindlustuse ja muude sellega seotud finantsteenuste pakkumisel on laialdaselt levinud sooga seotud kindlustusmatemaatiliste (aktuaarsete) tegurite kasutamine. Meeste ja naiste võrdse kohtlemise tagamiseks ei peaks soo kasutamine kindlustusmatemaatilise (aktuaarse) tegurina põhjustama erinevusi isikute kindlustusmaksetes ja -hüvitistes. Turu ootamatu ümberkorraldamise vältimiseks peaks seda reeglit kohaldama ainult uute lepingute suhtes, mis on sõlmitud pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva.

| (19) | Teatud riskikategooriad võivad erinevate sugupoolte puhul olla erinevad. Mõningatel juhtudel on sugu üks, kuid mitte tingimata ainuke määrav tegur kindlustusriskide hindamisel. Sellist tüüpi riske katvate kindlustuslepingute puhul võivad liikmesriigid otsustada lubada erandeid meeste ja naiste ühtsete kindlustusmaksete ja hüvitiste reeglile, kui nad saavad tagada, et arvestuste aluseks olevad kindlustusmatemaatilised (aktuaarsed) ja statistilised andmed on usaldusväärsed, korrapäraselt ajakohastatavad ja üldsusele kättesaadavad. Erandid on lubatud ainult juhul, kui siseriiklike õigusaktidega ei ole eespool nimetatud meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglit juba kohaldatud. Viis aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmist peaksid liikmesriigid selliste erandite õigustatuse läbi vaatama, võttes arvesse viimaseid kindlustusmatemaatilisi (aktuaarseid) ja statistilisi andmeid ning komisjoni poolt kolm aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmist koostatud aruannet. |
| --- | --- |

(19)

Teatud riskikategooriad võivad erinevate sugupoolte puhul olla erinevad. Mõningatel juhtudel on sugu üks, kuid mitte tingimata ainuke määrav tegur kindlustusriskide hindamisel. Sellist tüüpi riske katvate kindlustuslepingute puhul võivad liikmesriigid otsustada lubada erandeid meeste ja naiste ühtsete kindlustusmaksete ja hüvitiste reeglile, kui nad saavad tagada, et arvestuste aluseks olevad kindlustusmatemaatilised (aktuaarsed) ja statistilised andmed on usaldusväärsed, korrapäraselt ajakohastatavad ja üldsusele kättesaadavad. Erandid on lubatud ainult juhul, kui siseriiklike õigusaktidega ei ole eespool nimetatud meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglit juba kohaldatud. Viis aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmist peaksid liikmesriigid selliste erandite õigustatuse läbi vaatama, võttes arvesse viimaseid kindlustusmatemaatilisi (aktuaarseid) ja statistilisi andmeid ning komisjoni poolt kolm aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmist koostatud aruannet.

| (20) | Naiste ebasoodsamat kohtlemist seoses raseduse ja emadusega tuleks käsitleda otsese soolise diskrimineerimise vormina ja seetõttu see kindlustusteenuste ja seotud finantsteenuste valdkonnas keelata. Raseduse ja emaduse riskidega seotud kulusid ei peaks seega kandma ainult ühe sugupoole esindajad. |
| --- | --- |

(20)

Naiste ebasoodsamat kohtlemist seoses raseduse ja emadusega tuleks käsitleda otsese soolise diskrimineerimise vormina ja seetõttu see kindlustusteenuste ja seotud finantsteenuste valdkonnas keelata. Raseduse ja emaduse riskidega seotud kulusid ei peaks seega kandma ainult ühe sugupoole esindajad.

| (21) | Isikutele, keda on soo tõttu diskrimineeritud, tuleks tagada piisavad õiguskaitsevahendid. Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks ühendustele, organisatsioonidele ja muudele juriidilistele isikutele anda õigus, kui liikmesriigid nii määravad, esineda menetlustes kannatanu nimel või toetuseks, ilma et see piiraks siseriiklike kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse menetlusnormide kohaldamist. |
| --- | --- |

(21)

Isikutele, keda on soo tõttu diskrimineeritud, tuleks tagada piisavad õiguskaitsevahendid. Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks ühendustele, organisatsioonidele ja muudele juriidilistele isikutele anda õigus, kui liikmesriigid nii määravad, esineda menetlustes kannatanu nimel või toetuseks, ilma et see piiraks siseriiklike kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse menetlusnormide kohaldamist.

| (22) | Tõendamiskohustuse eeskirju tuleks kohandada ilmse diskrimineerimise korral ja võrdse kohtlemise põhimõtte tõhusaks kohaldamiseks; tõendamiskohustus tuleks tagasi panna vastustajale, kui sellise diskrimineerimise kohta on esitatud tõendid. |
| --- | --- |

(22)

Tõendamiskohustuse eeskirju tuleks kohandada ilmse diskrimineerimise korral ja võrdse kohtlemise põhimõtte tõhusaks kohaldamiseks; tõendamiskohustus tuleks tagasi panna vastustajale, kui sellise diskrimineerimise kohta on esitatud tõendid.

| (23) | Võrdse kohtlemise põhimõtte tõhus rakendamine nõuab kannatanutele piisava õiguskaitse tagamist tagakiusamise vastu. |
| --- | --- |

(23)

Võrdse kohtlemise põhimõtte tõhus rakendamine nõuab kannatanutele piisava õiguskaitse tagamist tagakiusamise vastu.

| (24) | Võrdse kohtlemise põhimõtte edendamise eesmärgil peaksid liikemesriigid toetama dialoogi asjakohaste huvirühmadega, kellel on kooskõlas siseriikliku õiguse või tavaga õigustatud huvi kaasa aidata võitlusele soolise diskrimineerimise vastu seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega. |
| --- | --- |

(24)

Võrdse kohtlemise põhimõtte edendamise eesmärgil peaksid liikemesriigid toetama dialoogi asjakohaste huvirühmadega, kellel on kooskõlas siseriikliku õiguse või tavaga õigustatud huvi kaasa aidata võitlusele soolise diskrimineerimise vastu seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega.

| (25) | Kaitse soolise diskrimineerimise eest peaks tugevnema, kui igas liikmesriigis oleks organ või organid, mille pädevuses on asjaomaste probleemide analüüsimine, võimalike lahenduste uurimine ja kannatanutele konkreetse abi andmine. See organ või need organid võivad olla samad, kes siseriiklikul tasandil vastutavad inimõiguste kaitse, üksikisiku õiguste kaitse või võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise eest. |
| --- | --- |

(25)

Kaitse soolise diskrimineerimise eest peaks tugevnema, kui igas liikmesriigis oleks organ või organid, mille pädevuses on asjaomaste probleemide analüüsimine, võimalike lahenduste uurimine ja kannatanutele konkreetse abi andmine. See organ või need organid võivad olla samad, kes siseriiklikul tasandil vastutavad inimõiguste kaitse, üksikisiku õiguste kaitse või võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise eest.

| (26) | Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded, võimaldades liikmesriikidel kehtestada või säilitada soodsamaid sätteid. Käesoleva direktiivi rakendamisega ei või põhjendada liikmesriigis valitseva olukorra halvenemist. |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded, võimaldades liikmesriikidel kehtestada või säilitada soodsamaid sätteid. Käesoleva direktiivi rakendamisega ei või põhjendada liikmesriigis valitseva olukorra halvenemist.

| (27) | Liikmesriigid peaksid ette nägema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid juhtudeks, kui käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi ei täideta. |
| --- | --- |

(27)

Liikmesriigid peaksid ette nägema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid juhtudeks, kui käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi ei täideta.

| (28) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on ühtlaselt kõrge diskrimineerimisevastase kaitstuse taseme tagamine kõikides liikmesriikides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seepärast on nimetatud eesmärki meetme ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(28)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on ühtlaselt kõrge diskrimineerimisevastase kaitstuse taseme tagamine kõikides liikmesriikides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seepärast on nimetatud eesmärki meetme ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (29) | Vastavalt institutsioonidevahelise paremat õigusloomet käsitleva kokkuleppe (6) punktile 34 soovitatakse liikmesriikidel enda tarbeks ja ühenduse huvides koostada tabelid, mis näitavad võimalikult suures ulatuses käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete omavahelist vastavust, ning need avalikustada, |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt institutsioonidevahelise paremat õigusloomet käsitleva kokkuleppe (6) punktile 34 soovitatakse liikmesriikidel enda tarbeks ja ühenduse huvides koostada tabelid, mis näitavad võimalikult suures ulatuses käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete omavahelist vastavust, ning need avalikustada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada raamistik soolise diskrimineerimise vastu võitlemiseks seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega, et tagada meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine liikmesriikides.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   otsene diskrimineerimine– ühte isikut koheldakse soo tõttu ebasoodsamalt, kui koheldakse, on koheldud või koheldaks teist isikut samalaadses olukorras;

b)   kaudne diskrimineerimine– väliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab ühest soost isikud võrreldes teisest soost isikutega ebasoodsamasse olukorda, välja arvatud juhul, kui kõnealusel sättel, kriteeriumil või taval on objektiivselt põhjendatav õigustatud eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud;

c)   ahistamine– isiku sooga seotud soovimatu käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine ja ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna loomine;

d)   seksuaalne ahistamine– seksuaalse olemusega soovimatu sõnaline mittesõnaline võifüüsiline käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine, eelkõige luues ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna.

Artikkel 3

Reguleerimisala

1.   Ühendusele antud volituste piires kohaldatakse käesolevat direktiivi kõikide isikute suhtes, kes pakuvad avalikkusele kättesaadavaid kaupu ja teenuseid, olenemata sellest, kas asjaomased isikud tegutsevad avalikus või erasektoris, sealhulgas avalik-õiguslikes organites; ning mida pakutakse väljaspool era- ja perekonnaelu valdkondi ja nendega seotud toimingute suhtes.

2.   Käesolev direktiiv ei piira isiku vabadust lepingupartneri valimisel, kui partneri valik ei põhine antud isiku sool.

3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata meedia ja reklaami sisu suhtes ega hariduse suhtes.

4.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata tööhõive ja elukutsega seotud küsimuste korral. Käesolevat direktiivi ei kohaldata füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes, kui nendega seotud küsimused on hõlmatud muude ühenduse õigusaktidega.

Artikkel 4

Võrdse kohtlemise põhimõte

1.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõte, et

| a) | ei esine otsest soolist diskrimineerimist, sealhulgas naiste ebasoodsamat kohtlemist seoses raseduse ja emadusega; |
| --- | --- |

a)

ei esine otsest soolist diskrimineerimist, sealhulgas naiste ebasoodsamat kohtlemist seoses raseduse ja emadusega;

| b) | ei esine kaudset soolist diskrimineerimist. |
| --- | --- |

b)

ei esine kaudset soolist diskrimineerimist.

2.   Käesolev direktiiv ei piira naiste kaitset käsitlevate soodsamate sätete kohaldamist seoses raseduse ja emadusega.

3.   Käesoleva direktiivi tähenduses peetakse ahistamist ja seksuaalset ahistamist sooliseks diskrimineerimiseks ja seega keelatuks. Seda, kas isik tõrjub sellist käitumist või alistub sellele, ei tohi kasutada alusena kõnealust isikut mõjutava otsuse tegemisel.

4.   Korraldust otseseks või kaudseks sooliseks diskrimineerimiseks peetakse diskrimineerimiseks käesoleva direktiivi tähenduses.

5.   Käesolev direktiiv ei välista erinevat kohtlemist, kui kaupade ja teenuste pakkumisel ainult või peamiselt ühe sugupoole esindajatele on õigustatud eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud.

Artikkel 5

Kindlustusmatemaatilised tegurid

1.   Liikmesriigid tagavad, et üheski hiljemalt pärast 21. detsembrit 2007 sõlmitud uues lepingus ei põhjusta soo kasutamine tegurina kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamisel kindlustuse ja sellega seotud finantsteenuste valdkonnas erinevusi üksikisikute kindlustusmaksetes ja hüvitistes.

2.   Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid otsustada enne 21. detsembrit 2007 lubada üksikisikute kindlustusmaksetes ja hüvitistes proportsionaalseid erinevusi, kui soo kasutamine on riski hindamisel määravaks teguriks asjakohaste ja täpsete kindlustusmatemaatiliste ja statistiliste andmete alusel. Asjaomased liikmesriigid teavitad komisjoni ja tagavad, et soo määrava kindlustusmatemaatilise tegurina kasutamisega seotud täpsed andmed kogutakse, avaldatakse ja neid ajakohastatakse korrapäraselt. Liikmesriigid vaatavad oma otsuse läbi viis aastat pärast 21. detsembrit 2007 võttes arvesse artiklis 16 osutatud komisjoni aruannet ja edastavad nimetatud läbivaatamise tulemused komisjonile.

3.   Raseduse ja emadusega seotud kulud ei või mingil juhul põhjustada erinevusi üksikisikute kindlustusmaksetes ja hüvitistes.

Liikmesriigid võivad käesoleva lõike järgimiseks vajalike meetmete rakendamist edasi lükata kõige rohkem kuni kaks aastat pärast 21. detsembrit 2007. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata komisjoni.

Artikkel 6

Positiivne erikohtlemine

Meeste ja naiste täieliku võrdõiguslikkuse tegelikkuses tagamiseks ei takista võrdse kohtlemise põhimõte ühtki liikmesriiki säilitamast või kehtestamast meetmeid, et ära hoida või heastada sooga seotud halvemusi.

Artikkel 7

Miinimumnõuded

1.   Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada käesoleva direktiivi sätetest soodsamaid meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet kaitsvad sätted.

2.   Käesoleva direktiivi rakendamine ei loo mingil juhul alust liikmesriikide poolt eelnevalt tagatud diskrimineerimisvastase kaitstuse taseme alandamiseks käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas.

II PEATÜKK

ÕIGUSKAITSEVAHENDID JA TÄITMINE

Artikkel 8

Õiguste kaitse

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõikidel isikutel, kes leiavad, et neid on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu õigusvastaselt koheldud, oleks võimalik kasutada kohtu- ja/või haldusmenetlust, kaasa arvatud liikmesriikide poolt asjakohaseks peetatavatel juhtudel lepitusmenetlust, käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise küsimuses isegi juhul, kui see suhe, millega väidetav diskrimineerimine kaasnes, on lõppenud.

2.   Liikmesriigid võtavad oma siseriiklikes õigussüsteemides meetmed, mis on vajalikud kannatanule käesoleva direktiivi tähenduses aset leidnud diskrimineerimise tulemusel tekitatud kahju tegelikuks ja tõhusaks hüvitamiseks või, kui liikmesriigid nii määravad, heastamiseks viisil, mis on hoiatav ja kantud kahjuga proportsionaalne. Eelnevalt kokkulepitud ülemmäär ei piira sellist hüvitamist või heastamist.

3.   Liikmesriigid tagavad, et ühingud, organisatsioonid või muud juriidilised isikud, kellel on kooskõlas siseriiklikus õiguses sätestatud kriteeriumidega õigustatud huvi käesoleva direktiivi sätete järgimise tagamiseks, võiksid kaebuse esitaja nõusolekul esineda tema nimel või tema toetuseks kohtu- ja/või haldusmenetluses, mis toimub käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise küsimuses.

4.   Lõiked 1 ja 3 ei piira siseriiklike eeskirjade kohaldamist, mis on seotud võrdse kohtlemise põhimõtte küsimuses menetluse algatamise tähtaegadega.

Artikkel 9

Tõendamiskohustus

1.   Liikmesriigid võtavad kooskõlas oma siseriikliku kohtusüsteemiga vajalikud meetmed tagamaks, et kui isik, kes leiab, et ta on võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamata jätmise tõttu kannatanu, esitab kohtule või muule pädevale asutusele asjaolud, mille põhjal võib eeldada, et on toimunud otsene või kaudne diskrimineerimine, peab vastustaja tõendama, et võrdse kohtlemise põhimõtet ei ole rikutud.

2.   Lõige 1 ei takista liikmesriikidel kehtestamast hagejale soodsamaid tõendamisreegleid.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata kriminaalmenetluste suhtes.

4.   Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka menetluste suhtes, mis on ette nähtud artikli 8 lõikega 3.

5.   Liikmesriigid ei pea kohaldama lõiget 1 menetluste suhtes, mille korral juhtumi asjaolude uurimine on kohtu või muu pädeva asutuse ülesanne.

Artikkel 10

Tagakiusamine

Liikmesriigid võtavad oma siseriiklikus õigussüsteemis meetmed, mis on vajalikud, et kaitsta isikuid mis tahes pahatahtliku kohtlemise või negatiivsete tagajärgede eest, mis on seotud kaebuse või kohtumenetlusega, mille eesmärk on tagada võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine.

Artikkel 11

Dialoog asjakohaste huvirühmadega

Võrdse kohtlemise põhimõtte edendamise eesmärgil toetavad liikmesriigid dialoogi asjakohaste huvirühmadega, kellel on kooskõlas siseriikliku õiguse või tavaga õigustatud huvi kaasa aidata võitlusele soolise diskrimineerimise vastu seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega.

III PEATÜKK

VÕRDSET KOHTLEMIST TOETAVAD ORGANID

Artikkel 12

1.   Liikmesriigid määravad organi või organid, kelle ülesanne on edendada, analüüsida, jälgida ja toetada kõikide isikute võrdset, soolise diskrimineerimiseta kohtlemist, ja teevad nende asutuste jaoks vajalikud korraldused. Nimetatud organid võivad moodustada osa asutustest, mis siseriiklikul tasandil vastutavad inimõiguste kaitse, üksikisiku õiguste kaitse või võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise eest.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud organite pädevusse kuulub:

| a) | diskrimineerimise pärast kannatanutele sõltumatu abi osutamine diskrimineerimist käsitlevate kaebuste esitamisel, piiramata seejuures kannatanute ja artikli 8 lõikes 3 sätestatud ühingute, organisatsioonide või muude juriidiliste isikute õigusi; |
| --- | --- |

a)

diskrimineerimise pärast kannatanutele sõltumatu abi osutamine diskrimineerimist käsitlevate kaebuste esitamisel, piiramata seejuures kannatanute ja artikli 8 lõikes 3 sätestatud ühingute, organisatsioonide või muude juriidiliste isikute õigusi;

| b) | diskrimineerimist käsitleva sõltumatu uurimise korraldamine; |
| --- | --- |

b)

diskrimineerimist käsitleva sõltumatu uurimise korraldamine;

| c) | sõltumatute aruannete avaldamine ja soovituste esitamine seoses kõnealuse diskrimineerimise asjaoludega. |
| --- | --- |

c)

sõltumatute aruannete avaldamine ja soovituste esitamine seoses kõnealuse diskrimineerimise asjaoludega.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 13

Vastavus

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada võrdse kohtlemise põhimõtte austamine seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega käesoleva direktiivi reguleerimisalas, ning eelkõige:

| a) | kõigi võrdse kohtlemise põhimõttega vastuolus olevate õigus- ja haldusnormide kehtetuks tunnistamine; |
| --- | --- |

a)

kõigi võrdse kohtlemise põhimõttega vastuolus olevate õigus- ja haldusnormide kehtetuks tunnistamine;

| b) | mis tahes võrdse kohtlemise põhimõttega vastuolus olevate lepinguliste sätete, ettevõtete sisekorraeeskirjade ning tulundus- või mittetulundusühingute tegevust reguleerivate eeskirjade tühisus, tühiseks tunnistamine või nende muutmine. |
| --- | --- |

b)

mis tahes võrdse kohtlemise põhimõttega vastuolus olevate lepinguliste sätete, ettevõtete sisekorraeeskirjade ning tulundus- või mittetulundusühingute tegevust reguleerivate eeskirjade tühisus, tühiseks tunnistamine või nende muutmine.

Artikkel 14

Sanktsioonid

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse vastavalt käesolevale direktiivile vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende kohaldamise tagamiseks. Ettenähtud sanktsioonid, mis võivad sisaldada kannatanule hüvitise maksmist peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt 21. detsembril 2007 ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 15

Teabelevi

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätted ja juba kehtivad asjakohased sätted tehakse liikmesriikide territooriumil asjaomastele isikutele sobival viisil teatavaks.

Artikkel 16

Aruanded

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu olemasoleva teabe käesoleva direktiivi kohaldamise kohta hiljemalt 21. detsembril 2009 ja seejärel iga viie aasta tagant.

Komisjon koostab kokkuvõtva aruande, mis sisaldab ülevaadet hetkeseisust liikmesriikides seoses artikliga 5, mis käsitleb soo kasutamist tegurina kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamisel. Komisjon edastab nimetatud aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 21. detsembril 2010 Vajadusel esitab komisjon koos aruandega ettepanekud direktiivi muutmiseks.

2.   Komisjoni aruandes võetakse arvesse asjakohaste huvirühmade seisukohti.

Artikkel 17

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 21. detsembril 2007. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid võtavad need meetmed, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Avaldamise ja viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavates valdkondades nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 19

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. detsember 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

B. R. BOT

---

(1)  Arvamus on esitatud 30. märtsil 2004. aastal (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

(2)  ELT C 241, 28.9.2004, lk 44.

2

(3)  ELT C 121, 30.4.2004, lk 27.

3

(4)  EÜT L 17, 19.1.2001, lk 22.

4

(5)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

5

(6)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

6

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/44

---

KOMISJONI OTSUS,

29. november 2004,

Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahel kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta, mis käsitleb laienemisega seotud muudatusi ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu piiritusjookide ja aromatiseeritud jookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe I liites

(2004/881/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. novembri 2002. aasta otsust nr 2002/979 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsieerimislepingu allkirjastamise ja teatavate sätete ajutise kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Laienemist arvesse võttes on vaja muuta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises assotsieerumislepingus piiritusjookide ja aromatiseeritud jookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe I liite A jagu selleks, et kaitsta uute liikmesriikide uusi piiritusjookide nimetusi alates 1. maist 2004. |
| --- | --- |

(1)

Laienemist arvesse võttes on vaja muuta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises assotsieerumislepingus piiritusjookide ja aromatiseeritud jookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe I liite A jagu selleks, et kaitsta uute liikmesriikide uusi piiritusjookide nimetusi alates 1. maist 2004.

| (2) | Sellest tulenevalt on ühendus ja Tšiili Vabariik vastavalt eespool nimetatud kokkuleppe artikli 16 lõikele 2 sõlminud kirjavahetuse teel kokkuleppe, mille kohaselt muudetakse asjaomase kokkuleppe I liite A jagu. Kõnealune kirjavahetus tuleks seetõttu heaks kiita. |
| --- | --- |

(2)

Sellest tulenevalt on ühendus ja Tšiili Vabariik vastavalt eespool nimetatud kokkuleppe artikli 16 lõikele 2 sõlminud kirjavahetuse teel kokkuleppe, mille kohaselt muudetakse asjaomase kokkuleppe I liite A jagu. Kõnealune kirjavahetus tuleks seetõttu heaks kiita.

| (3) | Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas piiritusjookide rakenduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas piiritusjookide rakenduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe, millega muudetakse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu piiritusjookide ja aromatiseeritud jookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe I liite A jagu.

Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolevaga volitatakse põllumajandusvolinikku kirjavahetusele alla kirjutama, et kirjavahetus muutuks ühenduse jaoks siduvaks.

Brüssel, 29. november 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 352, 30.12.2002, lk 1.

1

---

Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahel

KIRJAVAHETUSE TEEL SÕLMITUD KOKKULEPE,

mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu piiritusjookide ja aromatiseeritud jookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe I liites tehtavaid muudatusi

Brüssel, 30. november 2004

Lugupeetud härra.

Mul on au viidata tehnilisi kohandusi käsitlevatele kohtumistele, mis on toimunud vastavalt 18. novembril 2002. aastal ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel sõlmitud assotsieerumislepingu piiritusjookide ja aromatiseeritud jookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe artikli 16 lõikele 2, milles on sätestatud, et lepinguosalised võivad nimetatud kokkulepet vastastikusel nõusolekul muuta.

Nagu Te teate, laieneb Euroopa Liit 1. mail 2004. aastal. Sellest tulenevalt on eespool nimetatud kokkuleppe I liite A jakku (Ühendusest pärit piiritusjookide kaitstud nimetuste loetelu) vaja sisse viia tehnilisi kohandusi, et tagada uute liikmesriikide piiritusjookide nimetustele lepinguosaliste tunnustamine ja kaitse alates 1. maist 2004.

Seetõttu on mul au teha ettepanek, et ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu piiritusjookide ja aromatiseeritud jookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe I liite A jagu asendataks alates 1. maist 2004 käesolevale kirjale lisatud liitega eeldusel, et Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise leping jõustub samal kuupäeval.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga.

Austatud härra, palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.

Euroopa Ühenduse nimel

Mariann FISCHER BOEL

Brüssel, 30. november 2004

Lugupeetud proua.

Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

“Mul on au viidata tehnilisi kohandusi käsitlevatele kohtumistele, mis on toimunud vastavalt 18. novembril 2002. aastal ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel sõlmitud assotsieerumislepingus piiritusjookide ja aromatiseeritud jookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe artikli 16 lõikele 2, milles on sätestatud, et lepinguosalised võivad nimetatud kokkulepet vastastikusel nõusolekul muuta.

Nagu Te teate, laieneb Euroopa Liit 1. mail 2004. aastal. Sellest tulenevalt on eespool nimetatud kokkuleppe I liite A jakku (Ühendusest pärit piiritusjookide kaitstud nimetuste loetelu) vaja sisse viia tehnilisi kohandusi, et tagada uute liikmesriikide piiritusjookide nimetustele lepinguosaliste tunnustamine ja kaitse alates 1. maist 2004.

Seetõttu on mul au teha ettepanek, et ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelise assotsieerumislepingu piiritusjookide ja aromatiseeritud jookidega kauplemist käsitleva kokkuleppe I liite A jagu asendataks alates 1. maist 2004 käesolevale kirjale lisatud liitega eeldusel, et Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia Euroopa Liiduga ühinemise leping jõustub samal kuupäeval.

Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub käesoleva kirja sisuga.”

Mul on au Teile teatada, et Tšiili Vabariik nõustub selle kirja sisuga.

Austatud härra, palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.

Tšiili Vabariigi nimel

Alberto VAN KLAVEREN

“1. LIIDE

(vastavalt artiklile 6)

PIIRITUSJOOKIDE JA AROMATISEERITUD JOOKIDE KAITSTUD NIMETUSED

A.   Ühendusest pärit piiritusjookide kaitstud nimetuste loetelu

1.   Rumm

| | Rhum de la Martinique / Rhum de la Martinique traditionnel |
| --- | --- |

Rhum de la Martinique / Rhum de la Martinique traditionnel

| | Rhum de la Guadeloupe / Rhum de la Guadeloupe traditionnel |
| --- | --- |

Rhum de la Guadeloupe / Rhum de la Guadeloupe traditionnel

| | Rhum de la Réunion / Rhum de la Réunion traditionnel |
| --- | --- |

Rhum de la Réunion / Rhum de la Réunion traditionnel

| | Rhum de la Guyane / Rhum de la Guyane traditionnel |
| --- | --- |

Rhum de la Guyane / Rhum de la Guyane traditionnel

| | Ron de Málaga |
| --- | --- |

Ron de Málaga

| | Ron de Granada |
| --- | --- |

Ron de Granada

| | Rum da Madeira |
| --- | --- |

Rum da Madeira

2. a)   Viski (whisky)

| | Scotch Whisky |
| --- | --- |

Scotch Whisky

| | Irish Whisky |
| --- | --- |

Irish Whisky

| | Whisky español |
| --- | --- |

Whisky español

(Neid nimetusi võib täiendada märkega “malt” või “grain”)

2. b)   Viski (whiskey)

| | Irish Whiskey |
| --- | --- |

Irish Whiskey

| | Uisce Beatha Eireannach / Irish Whiskey |
| --- | --- |

Uisce Beatha Eireannach / Irish Whiskey

(Neid nimetusi võib täiendada märkega “Pot Still”)

3.   Teraviljapiiritus

| | Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise |
| --- | --- |

Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

| | Korn |
| --- | --- |

Korn

| | Kornbrand |
| --- | --- |

Kornbrand

4.   Veinipiiritus

| | Eau-de-vie de Cognac |
| --- | --- |

Eau-de-vie de Cognac

| | Eau-de-vie des Charentes |
| --- | --- |

Eau-de-vie des Charentes

| | Cognac
  (Nimetust “Cognac” võib täiendada järgmiste märgetega:






  — | Fine |
| --- | --- | --- |

Cognac

(Nimetust “Cognac” võib täiendada järgmiste märgetega:

—

Fine

| — | Grande Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Grande Fine Champagne

| — | Grande Champagne |
| --- | --- |

—

Grande Champagne

| — | Petite Champagne |
| --- | --- |

—

Petite Champagne

| — | Petite Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Petite Fine Champagne

| — | Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Fine Champagne

| — | Borderies |
| --- | --- |

—

Borderies

| — | Fins Bois |
| --- | --- |

—

Fins Bois

| — | Bons Bois) |
| --- | --- |

—

Bons Bois)

| | Fine Bordeaux |
| --- | --- |

Fine Bordeaux

| | Armagnac |
| --- | --- |

Armagnac

| | Bas Armagnac |
| --- | --- |

Bas Armagnac

| | Haut Armagnac |
| --- | --- |

Haut Armagnac

| | Ténarèse |
| --- | --- |

Ténarèse

| | Eau-de-vie de vin de la Marne |
| --- | --- |

Eau-de-vie de vin de la Marne

| | Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine |
| --- | --- |

Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine

| | Eau-de-vie de vin de Bourgogne |
| --- | --- |

Eau-de-vie de vin de Bourgogne

| | Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est |
| --- | --- |

Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

| | Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté |
| --- | --- |

Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

| | Eau-de-vie de vin originaire du Bugey |
| --- | --- |

Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

| | Eau-de-vie de vin de Savoie |
| --- | --- |

Eau-de-vie de vin de Savoie

| | Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire |
| --- | --- |

Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

| | Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône |
| --- | --- |

Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

| | Eau-de-vie de vin originaire de Provence |
| --- | --- |

Eau-de-vie de vin originaire de Provence

| | Eau-de-vie de Faugères / Faugères |
| --- | --- |

Eau-de-vie de Faugères / Faugères

| | Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc |
| --- | --- |

Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

| | Aguardente do Minho |
| --- | --- |

Aguardente do Minho

| | Aguardente do Douro |
| --- | --- |

Aguardente do Douro

| | Aguardente da Beira Interior |
| --- | --- |

Aguardente da Beira Interior

| | Aguardente da Bairrada |
| --- | --- |

Aguardente da Bairrada

| | Aguardente do Oeste |
| --- | --- |

Aguardente do Oeste

| | Aguardente do Ribatejo |
| --- | --- |

Aguardente do Ribatejo

| | Aguardente do Alentejo |
| --- | --- |

Aguardente do Alentejo

| | Aguardente do Algarve |
| --- | --- |

Aguardente do Algarve

| | Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes |
| --- | --- |

Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes

| | Aguardente da Região dos Vinhos Verdes Alvarinho |
| --- | --- |

Aguardente da Região dos Vinhos Verdes Alvarinho

| | Lourinhã |
| --- | --- |

Lourinhã

5.   Brändi

| | Brandy de Jerez |
| --- | --- |

Brandy de Jerez

| | Brandy del Penedés |
| --- | --- |

Brandy del Penedés

| | Brandy italiano |
| --- | --- |

Brandy italiano

| | Brandy Αττικής / Brandy of Attica (Atika brändi) |
| --- | --- |

Brandy Αττικής / Brandy of Attica (Atika brändi)

| | Brandy Πελλοπονήσου / Brandy of the Peloponnese (Peloponnesose brändi) |
| --- | --- |

Brandy Πελλοπονήσου / Brandy of the Peloponnese (Peloponnesose brändi)

| | Brandy Κεντρικής Ελλάδας / Brandy of Central Greece (Kesk-Kreeka brändi) |
| --- | --- |

Brandy Κεντρικής Ελλάδας / Brandy of Central Greece (Kesk-Kreeka brändi)

| | Deutscher Weinbrand |
| --- | --- |

Deutscher Weinbrand

| | Wachauer Weinbrand |
| --- | --- |

Wachauer Weinbrand

| | Weinbrand Dürnstein |
| --- | --- |

Weinbrand Dürnstein

| | Karpatské brandy špeciál |
| --- | --- |

Karpatské brandy špeciál

6.   Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjook

| | Eau de vie de marc de Champagne ou
  Marc de Champagne |
| --- | --- |

Eau de vie de marc de Champagne ou

Marc de Champagne

| | Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine |
| --- | --- |

Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine

| | Eau-de-vie de marc de Bourgogne |
| --- | --- |

Eau-de-vie de marc de Bourgogne

| | Eau-de-vie de marc originaire du Centre Est |
| --- | --- |

Eau-de-vie de marc originaire du Centre Est

| | Eau-de-vie de marc originaire de Franche Comté |
| --- | --- |

Eau-de-vie de marc originaire de Franche Comté

| | Eau-de-vie de marc originaire de Bugey |
| --- | --- |

Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

| | Eau-de-vie de marc originaire de Savoie |
| --- | --- |

Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

| | Marc de Bourgogne |
| --- | --- |

Marc de Bourgogne

| | Marc de Savoie |
| --- | --- |

Marc de Savoie

| | Marc d'Auvergne |
| --- | --- |

Marc d'Auvergne

| | Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire |
| --- | --- |

Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

| | Eau-de-vie de marc des Côtes-du-Rhône |
| --- | --- |

Eau-de-vie de marc des Côtes-du-Rhône

| | Eau-de-vie de marc originaire de Provence |
| --- | --- |

Eau-de-vie de marc originaire de Provence

| | Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc |
| --- | --- |

Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

| | Marc d'Alsace Gewürztraminer |
| --- | --- |

Marc d'Alsace Gewürztraminer

| | Marc de Lorraine |
| --- | --- |

Marc de Lorraine

| | Bagaceira do Minho |
| --- | --- |

Bagaceira do Minho

| | Bagaceira do Douro |
| --- | --- |

Bagaceira do Douro

| | Bagaceira da Beira Interior |
| --- | --- |

Bagaceira da Beira Interior

| | Bagaceira da Bairrada |
| --- | --- |

Bagaceira da Bairrada

| | Bagaceira do Oeste |
| --- | --- |

Bagaceira do Oeste

| | Bagaceira do Ribatejo |
| --- | --- |

Bagaceira do Ribatejo

| | Bagaceira do Alentejo |
| --- | --- |

Bagaceira do Alentejo

| | Bagaceira do Algarve |
| --- | --- |

Bagaceira do Algarve

| | Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes |
| --- | --- |

Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes

| | Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes Alvarinho |
| --- | --- |

Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes Alvarinho

| | Orujo gallego |
| --- | --- |

Orujo gallego

| | Grappa |
| --- | --- |

Grappa

| | Grappa di Barolo |
| --- | --- |

Grappa di Barolo

| | Grappa piemontese / Grappa del Piemonte |
| --- | --- |

Grappa piemontese / Grappa del Piemonte

| | Grappa lombarda / Grappa di Lombardia |
| --- | --- |

Grappa lombarda / Grappa di Lombardia

| | Grappa trentina / Grappa del Trentino |
| --- | --- |

Grappa trentina / Grappa del Trentino

| | Grappa friulana / Grappa del Friuli |
| --- | --- |

Grappa friulana / Grappa del Friuli

| | Grappa veneta / Grappa del Veneto |
| --- | --- |

Grappa veneta / Grappa del Veneto

| | Südtiroler Grappa / Grappa dell'Alto Adige |
| --- | --- |

Südtiroler Grappa / Grappa dell'Alto Adige

| | Τσικουδιά Κρήτης / Tsikoudia of Crete (Kreeta tsikoudia) |
| --- | --- |

Τσικουδιά Κρήτης / Tsikoudia of Crete (Kreeta tsikoudia)

| | Τσίπουρο Μακεδονίας / Tsipouro of Macedonia (Makedoonia tsipouro) |
| --- | --- |

Τσίπουρο Μακεδονίας / Tsipouro of Macedonia (Makedoonia tsipouro)

| | Τσίπουρο Θεσσαλίας / Tsipouro of Thessaly (Tessaalia tsipouro) |
| --- | --- |

Τσίπουρο Θεσσαλίας / Tsipouro of Thessaly (Tessaalia tsipouro)

| | Τσίπουρο Τυρνάβου / Tsipouro of Tyrnavos (Tyrnavose tsipouro) |
| --- | --- |

Τσίπουρο Τυρνάβου / Tsipouro of Tyrnavos (Tyrnavose tsipouro)

| | Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise |
| --- | --- |

Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise

| | Ζιβανία / Zivania |
| --- | --- |

Ζιβανία / Zivania

| | Pálinka |
| --- | --- |

Pálinka

7.   Puuviljaviin

| | Schwarzwälder Kirschwasser |
| --- | --- |

Schwarzwälder Kirschwasser

| | Schwarzwälder Himbeergeist |
| --- | --- |

Schwarzwälder Himbeergeist

| | Schwarzwälder Mirabellenwasser |
| --- | --- |

Schwarzwälder Mirabellenwasser

| | Schwarzwälder Williamsbirne |
| --- | --- |

Schwarzwälder Williamsbirne

| | Schwarzwälder Zwetschgenwasser |
| --- | --- |

Schwarzwälder Zwetschgenwasser

| | Fränkisches Zwetschgenwasser |
| --- | --- |

Fränkisches Zwetschgenwasser

| | Fränkisches Kirschwasser |
| --- | --- |

Fränkisches Kirschwasser

| | Fränkischer Obstler |
| --- | --- |

Fränkischer Obstler

| | Mirabelle de Lorraine |
| --- | --- |

Mirabelle de Lorraine

| | Kirsch d'Alsace |
| --- | --- |

Kirsch d'Alsace

| | Quetsch d'Alsace |
| --- | --- |

Quetsch d'Alsace

| | Framboise d'Alsace |
| --- | --- |

Framboise d'Alsace

| | Mirabelle d'Alsace |
| --- | --- |

Mirabelle d'Alsace

| | Kirsch de Fougerolles |
| --- | --- |

Kirsch de Fougerolles

| | Südtiroler Williams / Williams dell'Alto Adige |
| --- | --- |

Südtiroler Williams / Williams dell'Alto Adige

| | Südtiroler Aprikot / Südtiroler |
| --- | --- |

Südtiroler Aprikot / Südtiroler

| | Marille / Aprikot dell'Alto Adige / Marille dell'Alto Adige |
| --- | --- |

Marille / Aprikot dell'Alto Adige / Marille dell'Alto Adige

| | Südtiroler Kirsch / Kirsch dell'Alto Adige |
| --- | --- |

Südtiroler Kirsch / Kirsch dell'Alto Adige

| | Südtiroler Zwetschgeler / Zwetschgeler dell'Alto Adige |
| --- | --- |

Südtiroler Zwetschgeler / Zwetschgeler dell'Alto Adige

| | Südtiroler Obstler / Obstler dell'Alto Adige |
| --- | --- |

Südtiroler Obstler / Obstler dell'Alto Adige

| | Südtiroler Gravensteiner / Gravensteiner dell'Alto Adige |
| --- | --- |

Südtiroler Gravensteiner / Gravensteiner dell'Alto Adige

| | Südtiroler Golden Delicious / Golden Delicious dell'Alto Adige |
| --- | --- |

Südtiroler Golden Delicious / Golden Delicious dell'Alto Adige

| | Williams friulano / Williams del Friuli |
| --- | --- |

Williams friulano / Williams del Friuli

| | Sliwovitz del Veneto |
| --- | --- |

Sliwovitz del Veneto

| | Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia |
| --- | --- |

Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

| | Sliwovitz del Trentino-Alto Adige |
| --- | --- |

Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

| | Distillato di mele trentino / Distillato di mele del Trentino |
| --- | --- |

Distillato di mele trentino / Distillato di mele del Trentino

| | Williams trentino / Williams del Trentino |
| --- | --- |

Williams trentino / Williams del Trentino

| | Sliwovitz trentino / Sliwovitz del Trentino |
| --- | --- |

Sliwovitz trentino / Sliwovitz del Trentino

| | Aprikot trentino / Aprikot del Trentino |
| --- | --- |

Aprikot trentino / Aprikot del Trentino

| | Medronheira do Algarve |
| --- | --- |

Medronheira do Algarve

| | Medronheira do Buçaco |
| --- | --- |

Medronheira do Buçaco

| | Kirsch Friulano / Kirschwasser Friulano |
| --- | --- |

Kirsch Friulano / Kirschwasser Friulano

| | Kirsch Trentino / Kirschwasser Trentino |
| --- | --- |

Kirsch Trentino / Kirschwasser Trentino

| | Kirsch Veneto / Kirschwasser Veneto |
| --- | --- |

Kirsch Veneto / Kirschwasser Veneto

| | Aguardente de pêra da Lousã |
| --- | --- |

Aguardente de pêra da Lousã

| | Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise |
| --- | --- |

Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

| | Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise |
| --- | --- |

Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

| | Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise |
| --- | --- |

Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

| | Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise |
| --- | --- |

Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

| | Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise |
| --- | --- |

Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

| | Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise |
| --- | --- |

Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

| | Wachauer Marillenbrand |
| --- | --- |

Wachauer Marillenbrand

| | Bošácka Slivovica |
| --- | --- |

Bošácka Slivovica

| | Szatmári Szilvapálinka |
| --- | --- |

Szatmári Szilvapálinka

| | Kecskeméti Barackpálinka |
| --- | --- |

Kecskeméti Barackpálinka

| | Békési Szilvapálinka |
| --- | --- |

Békési Szilvapálinka

| | Szabolcsi Almapálinka |
| --- | --- |

Szabolcsi Almapálinka

| | Slivovice |
| --- | --- |

Slivovice

| | Pálinka |
| --- | --- |

Pálinka

8.   Õunaviin ja pirniviin

| | Calvados |
| --- | --- |

Calvados

| | Calvados du Pays d'Auge |
| --- | --- |

Calvados du Pays d'Auge

| | Eau-de-vie de cidre de Bretagne |
| --- | --- |

Eau-de-vie de cidre de Bretagne

| | Eau-de-vie de poiré de Bretagne |
| --- | --- |

Eau-de-vie de poiré de Bretagne

| | Eau-de-vie de cidre de Normandie |
| --- | --- |

Eau-de-vie de cidre de Normandie

| | Eau-de-vie de poiré de Normandie |
| --- | --- |

Eau-de-vie de poiré de Normandie

| | Eau-de-vie de cidre du Maine |
| --- | --- |

Eau-de-vie de cidre du Maine

| | Aguardiente de sidra de Asturias |
| --- | --- |

Aguardiente de sidra de Asturias

| | Eau-de-vie de poiré du Maine |
| --- | --- |

Eau-de-vie de poiré du Maine

9.   Emajuureviin

| | Bayerischer Gebirgsenzian |
| --- | --- |

Bayerischer Gebirgsenzian

| | Südtiroler Enzian / Genzians dell'Alto Adige |
| --- | --- |

Südtiroler Enzian / Genzians dell'Alto Adige

| | Genziana trentina o del Trentino |
| --- | --- |

Genziana trentina o del Trentino

10.   Puuviljadest valmistatud piiritusjoogid

| | Pacharán |
| --- | --- |

Pacharán

| | Pacharán navarro |
| --- | --- |

Pacharán navarro

11.   Kadakamarjamaitselised piiritusjoogid

| | Ostfriesischer Korngenever |
| --- | --- |

Ostfriesischer Korngenever

| | Genièvre Flandres Artois |
| --- | --- |

Genièvre Flandres Artois

| | Hasseltse jenever |
| --- | --- |

Hasseltse jenever

| | Balegemse jenever |
| --- | --- |

Balegemse jenever

| | Péket de Wallonie |
| --- | --- |

Péket de Wallonie

| | Steinhäger |
| --- | --- |

Steinhäger

| | Plymouth Gin |
| --- | --- |

Plymouth Gin

| | Gin de Mahón |
| --- | --- |

Gin de Mahón

| | Vilniaus Džinas |
| --- | --- |

Vilniaus Džinas

| | Spišská Borovička |
| --- | --- |

Spišská Borovička

| | Slovenská Borovička Juniperus |
| --- | --- |

Slovenská Borovička Juniperus

| | Slovenská Borovička |
| --- | --- |

Slovenská Borovička

| | Inovecká Borovička |
| --- | --- |

Inovecká Borovička

| | Liptovská Borovička |
| --- | --- |

Liptovská Borovička

12.   Köömnemaitselised piiritusjoogid

| | Dansk Akvavit / Dansk Aquavit |
| --- | --- |

Dansk Akvavit / Dansk Aquavit

| | Svensk Aquavit / Svensk Akvavit / Swedish Aquavit |
| --- | --- |

Svensk Aquavit / Svensk Akvavit / Swedish Aquavit

13.   Aniisimaitselised piiritusjoogid

| | Anís español |
| --- | --- |

Anís español

| | Évora anisada |
| --- | --- |

Évora anisada

| | Cazalla |
| --- | --- |

Cazalla

| | Chinchón |
| --- | --- |

Chinchón

| | Ojén |
| --- | --- |

Ojén

| | Rute |
| --- | --- |

Rute

| | Oύζο / Ouzo |
| --- | --- |

Oύζο / Ouzo

14.   Liköör

| | Berliner Kümmel |
| --- | --- |

Berliner Kümmel

| | Hamburger Kümmel |
| --- | --- |

Hamburger Kümmel

| | Münchener Kümmel |
| --- | --- |

Münchener Kümmel

| | Chiemseer Klosterlikör |
| --- | --- |

Chiemseer Klosterlikör

| | Bayerischer Kräuterlikör |
| --- | --- |

Bayerischer Kräuterlikör

| | Cassis de Dijon |
| --- | --- |

Cassis de Dijon

| | Cassis de Beaufort |
| --- | --- |

Cassis de Beaufort

| | Irish Cream |
| --- | --- |

Irish Cream

| | Palo de Mallorca |
| --- | --- |

Palo de Mallorca

| | Ginjinha portuguesa |
| --- | --- |

Ginjinha portuguesa

| | Licor de Singeverga |
| --- | --- |

Licor de Singeverga

| | Benediktbeurer Klosterlikör |
| --- | --- |

Benediktbeurer Klosterlikör

| | Ettaler Klosterlikör |
| --- | --- |

Ettaler Klosterlikör

| | Ratafia de Champagne |
| --- | --- |

Ratafia de Champagne

| | Ratafia catalana |
| --- | --- |

Ratafia catalana

| | Anis português |
| --- | --- |

Anis português

| | Finnish berry / Finnish fruit liqueur |
| --- | --- |

Finnish berry / Finnish fruit liqueur

| | Grossglockner Alpenbitter |
| --- | --- |

Grossglockner Alpenbitter

| | Mariazeller Magenlikör |
| --- | --- |

Mariazeller Magenlikör

| | Mariazeller Jagasaftl |
| --- | --- |

Mariazeller Jagasaftl

| | Puchheimer Bitter |
| --- | --- |

Puchheimer Bitter

| | Puchheimer Schlossgeist |
| --- | --- |

Puchheimer Schlossgeist

| | Steinfelder Magenbitter |
| --- | --- |

Steinfelder Magenbitter

| | Wachauer Marillenlikör |
| --- | --- |

Wachauer Marillenlikör

| | Jägertee / Jagertee / Jagatee |
| --- | --- |

Jägertee / Jagertee / Jagatee

| | Allažu Kimelis |
| --- | --- |

Allažu Kimelis

| | Čepkelių |
| --- | --- |

Čepkelių

| | Demänovka Bylinný Likér |
| --- | --- |

Demänovka Bylinný Likér

| | Polish Cherry |
| --- | --- |

Polish Cherry

| | Karlovarská Hořká |
| --- | --- |

Karlovarská Hořká

15.   Piiritusjoogid

| | Pommeau de Bretagne |
| --- | --- |

Pommeau de Bretagne

| | Pommeau du Maine |
| --- | --- |

Pommeau du Maine

| | Pommeau de Normandie |
| --- | --- |

Pommeau de Normandie

| | Svensk Punsch / Swedish Punch |
| --- | --- |

Svensk Punsch / Swedish Punch

| | Slivovice |
| --- | --- |

Slivovice

16.   Viin (vodka)

| | Svensk Vodka / Swedish Vodka |
| --- | --- |

Svensk Vodka / Swedish Vodka

| | Suomalainen Vodka / Finsk Vodka / Vodka of Finland |
| --- | --- |

Suomalainen Vodka / Finsk Vodka / Vodka of Finland

| | Polska Wódka / Polish Vodka |
| --- | --- |

Polska Wódka / Polish Vodka

| | Laugarício Vodka |
| --- | --- |

Laugarício Vodka

| | Originali Lietuviška degtiné |
| --- | --- |

Originali Lietuviška degtiné

| | Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej/Põhja-Podlaasia madalikult pärit lõhnheinatõmmisega aromatiseeritud ürdiviin |
| --- | --- |

Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej/Põhja-Podlaasia madalikult pärit lõhnheinatõmmisega aromatiseeritud ürdiviin

| | Latvijas Dzidrais |
| --- | --- |

Latvijas Dzidrais

| | Rīgas Degvīns |
| --- | --- |

Rīgas Degvīns

| | LB Degvīns |
| --- | --- |

LB Degvīns

| | LB Vodka |
| --- | --- |

LB Vodka

17.   Mõrumaitselised piiritusjoogid

| | Rīgas melnais Balzāms / Riga Black Balsam |
| --- | --- |

Rīgas melnais Balzāms / Riga Black Balsam

| | Demänovka bylinná horká” |
| --- | --- |

Demänovka bylinná horká”

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/52 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/52

---

KOMISJONI OTSUS,

3. detsember 2004,

millega muudetakse nõukogu otsuse 79/542/EMÜ I ja II lisa seoses imporditingimuste ning looduslike ja tehistingimustes peetavate ulukite liha veterinaarsertifikaatide näidiste ajakohastamisega

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4554 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2004/882/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/462/EMÜ (tervishoiu- ja veterinaarinspektsiooni probleemide kohta veiste, lammaste ja kitsede ning sigade, värske liha ja lihatoodete impordil kolmandatest riikidest), (1) eriti selle artikli 3 lõike 1 viimast lauset, artikli 11 lõiget 2 ja artikli 16 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, millega sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (2) eriti selle artikli 8 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 9 lõike 4 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 1979. aasta otsus 79/542/EMÜ sätestab loetelu kolmandatest riikidest või nende osadest ning kehtestab tingimused inimeste ja loomade tervise ning veterinaarsertifikaatide kohta teatavate elusloomade ja nende värske liha impordil ühendusse. (3) |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 1979. aasta otsus 79/542/EMÜ sätestab loetelu kolmandatest riikidest või nende osadest ning kehtestab tingimused inimeste ja loomade tervise ning veterinaarsertifikaatide kohta teatavate elusloomade ja nende värske liha impordil ühendusse. (3)

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (4) on hiljuti muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1471/2004, (5) et võtta arvesse kroonilise kõhnumise ohtu looduslikele ja tehistingimustes peetavatele hirvlastele. Määrusesse on lisatud nõuded Ameerika Ühendriikidest ja Kanadast pärinevate hirvlaste värske liha impordi kohta ning määrus jõustub 1. jaanuarist 2005. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (4) on hiljuti muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1471/2004, (5) et võtta arvesse kroonilise kõhnumise ohtu looduslikele ja tehistingimustes peetavatele hirvlastele. Määrusesse on lisatud nõuded Ameerika Ühendriikidest ja Kanadast pärinevate hirvlaste värske liha impordi kohta ning määrus jõustub 1. jaanuarist 2005.

| (3) | Vajalik on ühtlustada otsuse 79/542/EMÜ II lisas esitatud veterinaarsertifikaatide näidised “RUW” ja “RUF” ajakohastatud TSE eeskirjadega. |
| --- | --- |

(3)

Vajalik on ühtlustada otsuse 79/542/EMÜ II lisas esitatud veterinaarsertifikaatide näidised “RUW” ja “RUF” ajakohastatud TSE eeskirjadega.

| (4) | Krooniline kõhnumine puudutab ainult teatavaid loomaliike. Seega tuleks üle vaadata Kanadast pärinevate “muude mäletsejaliste” impordipiirangud, et võimaldada muude elusmäletsejaliste, v.a. cervidae importi. |
| --- | --- |

(4)

Krooniline kõhnumine puudutab ainult teatavaid loomaliike. Seega tuleks üle vaadata Kanadast pärinevate “muude mäletsejaliste” impordipiirangud, et võimaldada muude elusmäletsejaliste, v.a. cervidae importi.

| (5) | Tšiili ametivõimud on esitanud komisjonile ametliku taotluse lisada Tšiili tehistingimustes peetavate metssigade värske liha ekspordinimekirja. Tšiilil on lubatud eksportida sigalasi, kodustamata sigalasi ja kodustatud sigade liha tulenevalt Tšiili rahuldavast loomatervishoiu olukorrast, mida on hinnatud Veterinaar- ja Toiduameti mitmete kontrollimistega, ning seega on kohane lisada Tšiili tehistingimustes peetavate kodustamata sigalaste liha ekspordinimekirja. |
| --- | --- |

(5)

Tšiili ametivõimud on esitanud komisjonile ametliku taotluse lisada Tšiili tehistingimustes peetavate metssigade värske liha ekspordinimekirja. Tšiilil on lubatud eksportida sigalasi, kodustamata sigalasi ja kodustatud sigade liha tulenevalt Tšiili rahuldavast loomatervishoiu olukorrast, mida on hinnatud Veterinaar- ja Toiduameti mitmete kontrollimistega, ning seega on kohane lisada Tšiili tehistingimustes peetavate kodustamata sigalaste liha ekspordinimekirja.

| (6) | Tuleks üle vaadata Serbia ja Montenegro territooriumi määratlus, et see vastaks täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks üle vaadata Serbia ja Montenegro territooriumi määratlus, et see vastaks täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.

| (7) | Otsuse 79/542/EMÜ I lisa 1. osa ja II lisa 1. ja 2. osa tuleks muuta vastavalt. |
| --- | --- |

(7)

Otsuse 79/542/EMÜ I lisa 1. osa ja II lisa 1. ja 2. osa tuleks muuta vastavalt.

| (8) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 79/542/EMÜ I lisa 1. osa asendatakse käesoleva otsuse I lisa tekstiga.

Artikkel 2

Otsuse 79/542/EMÜ II lisa 1. osa asendatakse käesoleva otsuse II lisa tekstiga.

Artikkel 3

Otsuse 79/542/EMÜ II lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:

| 1) | “SG (täiendavad tagatised)” asendatakse käesoleva otsuse III lisa tekstiga. |
| --- | --- |

1)

“SG (täiendavad tagatised)” asendatakse käesoleva otsuse III lisa tekstiga.

| 2) | Terviseohutuse sertifikaatide näidised RUF ja RUW asendatakse käesoleva otsuse IV lisa näidistega. |
| --- | --- |

2)

Terviseohutuse sertifikaatide näidised RUF ja RUW asendatakse käesoleva otsuse IV lisa näidistega.

Artikkel 4

Käesoleva otsuse artikleid 1 ja 2 kohaldatakse alates 24. detsembrist 2004.

Artiklit 3 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

1

(2)  EÜT L 18, 23.1.2002, lk 11.

2

(3)  EÜT L 146, 14.6.1979, lk 15. Otsust on viimati muudetud komisjoni otsusega 2004/620/EÜ (ELT L 279, 28.8.2004, lk 30).

3

(4)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1993/2004 (ELT L 344, 20.11.2004, lk 12).

4

(5)  ELT L 271, 18.8.2004, lk 24.

5

---

I LISA

“I LISA

ELUSLOOMAD

1. OSA

Kolmandate riikide või nende osade loetelu (1)

| Riik | Territooriumi kood | Territooriumi kirjeldus | Veterinaarsertifikaat | Eritingimused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Näidis(ed) | SG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| BG – Bulgaaria | BG-0 | Kogu riik | — | | |
| BG-1 | Järgmised ringkonnad: Varna, Dobrič, Silistra, Šumen, Targovište, Razgrad, Ruse, V. Tarnovo, Gabrovo, Pleven, Loveč, Plovdiv, Smolian, Pasardžik, Sofia rajoon, Sofia linn, Pernik, Kustendil, Blagoevgrad, Sliven, Starazagora, Vratsa, Montana ja Vidin | BOV-X, BOV-Y, RUM, OVI-X, OVI-Y | A |
| CA – Kanada | CA-0 | Kogu riik | POR-X | | IVb IX |
| CA-1 | Kogu riik, välja arvatud järgmiselt piiritletud Okanagani oru piirkond Briti Kolumbias:






  — | punktist Kanada-Ameerika Ühendriikide piiril 120° 15′ läänepikkust ja 49° põhjalaiust |

Riik

Territooriumi kood

Territooriumi kirjeldus

Veterinaarsertifikaat

Eritingimused

Näidis(ed)

SG

1

2

3

4

5

6

BG – Bulgaaria

BG-0

Kogu riik

—

BG-1

Järgmised ringkonnad: Varna, Dobrič, Silistra, Šumen, Targovište, Razgrad, Ruse, V. Tarnovo, Gabrovo, Pleven, Loveč, Plovdiv, Smolian, Pasardžik, Sofia rajoon, Sofia linn, Pernik, Kustendil, Blagoevgrad, Sliven, Starazagora, Vratsa, Montana ja Vidin

BOV-X, BOV-Y, RUM, OVI-X, OVI-Y

A

CA – Kanada

CA-0

Kogu riik

POR-X

IVb IX

CA-1

Kogu riik, välja arvatud järgmiselt piiritletud Okanagani oru piirkond Briti Kolumbias:

—

punktist Kanada-Ameerika Ühendriikide piiril 120° 15′ läänepikkust ja 49° põhjalaiust

| — | põhja suunas punktini 119° 35′ läänepikkust ja 50° 30′ põhjalaiust |
| --- | --- |

—

põhja suunas punktini 119° 35′ läänepikkust ja 50° 30′ põhjalaiust

| — | kirde suunas punktini 119° läänepikkust ja 50° 45′ põhjalaiust |
| --- | --- |

—

kirde suunas punktini 119° läänepikkust ja 50° 45′ põhjalaiust

| — | lõuna suunas punktini Kanada-Ameerika Ühendriikide piiril 118° 15′ läänepikkust ja 49° põhjalaiust |
| --- | --- |

—

lõuna suunas punktini Kanada-Ameerika Ühendriikide piiril 118° 15′ läänepikkust ja 49° põhjalaiust

BOV-X, OVI-X, OVI-Y, RUM (2)

A

CH – Šveits

CH-0

Kogu riik

BOV-X, BOV-Y, OVI-X, OVI-Y, RUM

POR-X, POR-Y, SUI

B

CL – Tšiili

CL-0

Kogu riik

OVI-X, RUM

POR-X, SUI

B

GL – Gröönimaa

GL-0

Kogu riik

OVI-X, RUM

V

HR – Horvaatia

HR-0

Kogu riik

BOV-X, BOV-Y, RUM, OVI-X, OVI-Y

IS – Island

IS-0

Kogu riik

BOV-X, BOV-Y, RUM, OVI-X, OVI-Y

I

POR-X, POR-Y

B

NZ – Uus-Meremaa

NZ-0

Kogu riik

BOV-X, BOV-Y, RUM, POR-X, POR-Y, OVI-X, OVI-Y

I

PM – Saint Pierre ja Miquelon

PM-0

Kogu riik

BOV-X, BOV-Y, RUM, OVI-X, OVI-Y CAM

RO – Rumeenia

RO-0

Kogu riik

BOV-X, BOV-Y, RUM, OVI-X, OVI-Y

V

Eritingimused

(vt iga sertifikaadi joonealuseid märkusi)

| “I” | : | territoorium, kus BSE esinemine omamaiste veiste seas on hinnatud äärmiselt ebatõenäoliseks, sertifikaadi näidistega BOV-X ja BOV-Y kooskõlas sertifitseeritud loomade eksportimiseks Euroopa Ühendusse. |
| --- | --- | --- |
| “II” | : | territoorium, millel on ametlikult tunnistatud tuberkuloosivaba staatus seoses sertifikaadi näidise BOV-X kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse. |
| “III” | : | territoorium, millel on ametlikult tunnistatud brutselloosivaba staatus seoses sertifikaadi näidise BOV-X kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse. |
| “IVa” | : | territoorium, millel on ametlikult tunnistatud veiste ensootilise leukoosi vaba staatus seoses sertifikaadi näidise BOV-X kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse. |
| “IVb” | : | territoorium, mille heakskiidetud majanditel on ametlikult tunnistatud veiste ensootilise leukoosi vaba staatus seoses sertifikaadi näidise BOV-X kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse. |
| “V” | : | territoorium, millel on ametlikult tunnistatud brutselloosivaba staatus seoses sertifikaadi näidise OVI-X kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse. |
| “VI” | : | geograafilised piirangud: |
| “VII” | : | territoorium, millel on ametlikult tunnistatud tuberkuloosivaba staatus seoses sertifikaadi näidise RUM kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse. |
| “VIII” | : | territoorium, millel on ametlikult tunnistatud brutselloosivaba staatus seoses sertifikaadi näidise RUM kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse. |
| “IX” | : | territoorium, millel on ametlikult tunnustatud Aujeszky haiguse vaba staatus seoses sertifikaadi näidise POR-X kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse.” |

“I”

:

territoorium, kus BSE esinemine omamaiste veiste seas on hinnatud äärmiselt ebatõenäoliseks, sertifikaadi näidistega BOV-X ja BOV-Y kooskõlas sertifitseeritud loomade eksportimiseks Euroopa Ühendusse.

“II”

:

territoorium, millel on ametlikult tunnistatud tuberkuloosivaba staatus seoses sertifikaadi näidise BOV-X kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse.

“III”

:

territoorium, millel on ametlikult tunnistatud brutselloosivaba staatus seoses sertifikaadi näidise BOV-X kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse.

“IVa”

:

territoorium, millel on ametlikult tunnistatud veiste ensootilise leukoosi vaba staatus seoses sertifikaadi näidise BOV-X kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse.

“IVb”

:

territoorium, mille heakskiidetud majanditel on ametlikult tunnistatud veiste ensootilise leukoosi vaba staatus seoses sertifikaadi näidise BOV-X kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse.

“V”

:

territoorium, millel on ametlikult tunnistatud brutselloosivaba staatus seoses sertifikaadi näidise OVI-X kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse.

“VI”

:

geograafilised piirangud:

“VII”

:

territoorium, millel on ametlikult tunnistatud tuberkuloosivaba staatus seoses sertifikaadi näidise RUM kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse.

“VIII”

:

territoorium, millel on ametlikult tunnistatud brutselloosivaba staatus seoses sertifikaadi näidise RUM kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse.

“IX”

:

territoorium, millel on ametlikult tunnustatud Aujeszky haiguse vaba staatus seoses sertifikaadi näidise POR-X kohaselt sertifitseeritud loomade ekspordiga Euroopa Ühendusse.”

---

(1)  Ilma et see piiraks konkreetseid sertifitseerimisnõudeid, mis on sätestatud mis tahes kolmandate riikidega sõlmitud asjaomaste ühenduse kokkulepetega.

1

(2)  Ainult nende elusloomade suhtes, kes ei kuulu cervidae hulka.

2

cervidae

---

II LISA

“II LISA

VÄRSKE LIHA

1. OSA

Kolmandate riikide või nende osade loetelu (1)

| Riik | Territooriumi kood | Territooriumi kirjeldus | Veterinaarsertifikaat | Eritingimused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Näidis(ed) | SG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| AL – Albaania | AL-0 | Kogu riik | — | | |
| AR – Argentiina | AR-0 | Kogu riik | EQU | | |
| AR-1 | Järgmised provintsid: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes, Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, Neuquén, Río Negro, San Juan, San Luis, Santa Fe ja Tucuman | BOV | A | 1 ja 2 |
| AR-2 | La Pampa ja Santiago del Estero | BOV | A | 1 ja 2 |
| AR-3 | Cordoba | BOV | A | 1 ja 2 |
| AR-4 | Chubut, Santa Cruz ja Tierra del Fuego | BOV, OVI | | |
| AR-5 | Formosa (ainult Ramon Lista territoorium) ja Salta (ainult Rivadavia departemang) | BOV | A | 1 ja 2 |
| AR-6 | Salta (ainult järgmised departemangud: General José de San Martín, Orán, Iruya, ja Santa Victoria) | BOV | A | 1 ja 2 |
| AR-7 | Chaco, Formosa (välja arvatud Ramon Lista territoorium), Salta (välja arvatud järgmised departemangud: General José de San Martin, Rivadavia, Orán, Iruya ja Santa Victoria), Jujuy | BOV | A | 1 ja 2 |
| AU – Austraalia | AU-0 | Kogu riik | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | |
| BA – Bosnia ja Hertsegoviina | BA-0 | Kogu riik | — | | |
| BG – Bulgaaria | BG-0 | Kogu riik | EQU | | |
| BG-1 | Järgmised provintsid: Varna, Dobrič, Silistra, Šumen, Targovište, Razgrad, Ruse, V.Tarnovo, Gabrovo, Pleven, Loveč, Plovdiv, Smolian, Pasardžik, Sofia rajoon, Sofia linn, Pernik, Kustendil, Blagoevgrad, Vratsa, Montana ja Vidin | BOV, OVI RUW, RUF |
| BG-2 | Järgmised provintsid: Burgas, Jambol, Sliven, Starazagora, Haskovo, Kardžali ja 20 km laiune koridor Türgi piiri ääres | — |
| BH – Bahrain | BH-0 | Kogu riik | — | | |
| BR – Brasiilia | BR-0 | Kogu riik | EQU | | |
| BR-1 | Järgmised osariigid: Paraná, Minas Gerais (välja arvatud piirkonnad: Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Sete Lagoas ja Bambuí), São Paulo, Espíritu Santo, Mato Grosso do Sul (välja arvatud järgmised haldusüksused: Sete Quedas, Sonora, Aquidauana, Bodoqueno, Bonito, Caracol, Coxim, Jardim, Ladario, Miranda, Pedro Gomes, Porto Murtinho, Rio Negro, Rio Verde of Mato Grosso ja Corumbá), Santa Catarina, Goias ja järgmised haldusüksused: Cuiaba (välja arvatud järgmised haldusüksused: San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone ja Barão de Melgaço), Cáceres (välja arvatud haldusüksus Cáceres), Lucas do Rio Verde, Rondonópolis (välja arvatud haldusüksus Itiquiora), Barra do Garça ja Barra do Burges Mato Grossos | BOV | A | 1 ja 2 |
| BR-2 | Rio Grande do Suli osariik | BOV | A | 1 ja 2 |
| BR-3 | Sete Quedas haldusüksus Mato Grosso do Suli osariigis | BOV | A | 1 ja 2 |
| BW – Botswana | BW-0 | Kogu riik | EQU, EQW | | |
| BW-1 | Veterinaarkontrollitsoonid 5, 6, 7, 8, 9 ja 18 | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 ja 2 |
| BW-2 | Veterinaarkontrollitsoonid 10, 11, 12, 13 ja 14 | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 1 ja 2 |
| BY – Valgevene | BY-0 | Kogu riik | — | | |
| BZ – Belize | BZ-0 | Kogu riik | BOV, EQU | | |
| CA – Kanada | CA-0 | Kogu riik | BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW | G | |
| CH – Šveits | CH-0 | Kogu riik | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | |
| CL – Tšiili | CL-0 | Kogu riik | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF | | |
| CN – Hiina (Rahvavabariik) | CN-0 | Kogu riik | — | | |
| CO – Colombia | CO-0 | Kogu riik | EQU | | |
| CO-1 | Järgmiselt piiratud ala: punktist, kus Murrí jõgi suubub Atrató jõkke allavoolu mööda Atrato jõge kuni kohta, kus see suubub Atlandi ookeani, sellest punktist mööda Atlandi ookeani rannikujoont Tiburóni neemeni Panama piiril; sellest punktist Vaiksesse ookeani mööda Colombia-Panama piiri: sellest punktist Valle jõe suudmesse mööda Vaikse ookeani rannikut ja sealt otsejoones sinna, kus Murri jõgi voolab Atrato jõkke | BOV | A | 2 |
| CO-3 | Järgmiselt piiratud ala: Sinú jõe suudmest Atlandi ookeani ääres ülesvoolu mööda jõge kuni selle ülemjooksuni Alto Paramillo's; sellest punktist mööda Antioquia ja Córdoba departemangude vahelist piiri kuni Puerto Rey'ni Atlandi ookeani ääres, ja sellest punktist mööda Atlandi ookeani rannajoont kuni Sinú jõe suudmeni | BOV | A | 2 |
| CR – Costa Rica | CR-0 | Kogu riik | BOV, EQU | | |
| CS – Serbia ja Montenegro (2) | CS-0 | Kogu riik | BOV, OVI, EQU | | |
| CU – Kuuba | CU-0 | Kogu riik | BOV, EQU | | |
| DZ – Alžeeria | DZ-0 | Kogu riik | — | | |
| ET – Etioopia | ET-0 | Kogu riik | — | | |
| FK – Falklandi saared | FK-0 | Kogu riik | BOV, OVI, EQU | | |
| GL – Gröönimaa | GL-0 | Kogu riik | BOV, OVI, EQU, RUF, RUW | | |
| GT – Guatemala | GT-0 | Kogu riik | BOV, EQU | | |
| HK – Hongkong | HK-0 | Kogu riik | — | | |
| HN – Honduras | HN-0 | Kogu riik | BOV, EQU | | |
| HR – Horvaatia | HR-0 | Kogu riik | BOV, OVI, EQU, RUF, RUW | | |
| IL – Iisrael | IL-0 | Kogu riik | — | | |
| IN – India | IN-0 | Kogu riik | — | | |
| IS – Island | IS-0 | Kogu riik | BOV, OVI, EQU, RUF, RUW | | |
| KE – Keenia | KE-0 | Kogu riik | — | | |
| MA – Maroko | MA-0 | Kogu riik | EQU | | |
| MG – Madagaskar | MG-0 | Kogu riik | — | | |
| (MK) – Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (3) | MK-0 | Kogu riik | OVI, EQU | | |
| MU – Mauritius | MU-0 | Kogu riik | — | | |
| MX – Mehhiko | MX-0 | Kogu riik | BOV, EQU | | |
| NA – Namiibia | NA-0 | Kogu riik | EQU, EQW | | |
| NA-1 | Palgrave Pointist (läänes) kuni Gamini (idas) kulgevast piiritarast lõuna pool asuv ala | BOV, OVI, RUF, RUW | F | 2 |
| NC – Uus-Kaledoonia | NC-0 | Kogu riik | BOV, RUF, RUW | | |
| NI – Nikaraagua | NI-0 | Kogu riik | — | | |
| NZ – Uus-Meremaa | NZ-0 | Kogu riik | BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW | | |
| PA – Panama | PA-0 | Kogu riik | BOV, EQU | | |
| PY – Paraguay | PY-0 | Kogu riik | EQU | | |
| PY-1 | Chaco central ja San Pedro alad | BOV | A | 1 ja 2 |
| RO – Rumeenia | RO-0 | Kogu riik | BOV, OVI, EQU, RUW, RUF | | |
| RU – Vene Föderatsioon | RU-0 | Kogu riik | — | | |
| RU-1 | Murmanski oblast | RUF | |
| SV – El Salvador | SV-0 | Kogu riik | — | | |
| SZ – Svaasimaa | SZ-0 | Kogu riik | EQU, EQW | | |
| SZ-1 | Piirkond lääne pool nn punase joone taradest, mis kulgevad Usutu jõest kuni Lõuna-Aafrika piirini Nkalashaneist läänes | BOV, RUF, RUW | F | 2 |
| SZ-2 | Suu- ja sõrataudi seire ja vaktsineerimise kontrolltsoonid, kehtestatud õigusaktiga, mis on avaldatud 2001. aasta ametlikus väljaandes nr 51 | BOV, RUF, RUW | F | 1 ja 2 |
| TH – Tai | TH-0 | Kogu riik | — | | |
| TN – Tuneesia | TN-0 | Kogu riik | — | | |
| TR – Türgi | TR-0 | Kogu riik | — | | |
| TR-1 | Järgmised provintsid: Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat ja Kirikkale | EQU | | |
| UA – Ukraina | UA-0 | Kogu riik | — | | |
| US – Ameerika Ühendriigid | US-0 | Kogu riik | BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW | G | |
| UY – Uruguay | UY-0 | Kogu riik | EQU | | |
| BOV | A | 1 |
| OVI | A | 1 ja 2 |
| ZA – Lõuna-Aafrika | ZA-0 | Kogu riik | EQU, EQW | | |
| ZA-1 | Kogu riik, välja arvatud:






  — | suu- ja sõrataudi kontrolltsooni osa, mis asub Mpumalanga ja Põhjaprovintside veterinaarpiirkonnas, Natali veterinaarpiirkonna Ingwavuma ringkonnas ning 28° pikkusjoonest ida pool paikneval Botswana piiri äärsel alal, ja |

Riik

Territooriumi kood

Territooriumi kirjeldus

Veterinaarsertifikaat

Eritingimused

Näidis(ed)

SG

1

2

3

4

5

6

AL – Albaania

AL-0

Kogu riik

—

AR – Argentiina

AR-0

Kogu riik

EQU

AR-1

Järgmised provintsid: Buenos Aires, Catamarca, Corrientes, Entre Ríos, La Rioja, Mendoza, Misiones, Neuquén, Río Negro, San Juan, San Luis, Santa Fe ja Tucuman

BOV

A

1 ja 2

AR-2

La Pampa ja Santiago del Estero

BOV

A

1 ja 2

AR-3

Cordoba

BOV

A

1 ja 2

AR-4

Chubut, Santa Cruz ja Tierra del Fuego

BOV, OVI

AR-5

Formosa (ainult Ramon Lista territoorium) ja Salta (ainult Rivadavia departemang)

BOV

A

1 ja 2

AR-6

Salta (ainult järgmised departemangud: General José de San Martín, Orán, Iruya, ja Santa Victoria)

BOV

A

1 ja 2

AR-7

Chaco, Formosa (välja arvatud Ramon Lista territoorium), Salta (välja arvatud järgmised departemangud: General José de San Martin, Rivadavia, Orán, Iruya ja Santa Victoria), Jujuy

BOV

A

1 ja 2

AU – Austraalia

AU-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

BA – Bosnia ja Hertsegoviina

BA-0

Kogu riik

—

BG – Bulgaaria

BG-0

Kogu riik

EQU

BG-1

Järgmised provintsid: Varna, Dobrič, Silistra, Šumen, Targovište, Razgrad, Ruse, V.Tarnovo, Gabrovo, Pleven, Loveč, Plovdiv, Smolian, Pasardžik, Sofia rajoon, Sofia linn, Pernik, Kustendil, Blagoevgrad, Vratsa, Montana ja Vidin

BOV, OVI RUW, RUF

BG-2

Järgmised provintsid: Burgas, Jambol, Sliven, Starazagora, Haskovo, Kardžali ja 20 km laiune koridor Türgi piiri ääres

—

BH – Bahrain

BH-0

Kogu riik

—

BR – Brasiilia

BR-0

Kogu riik

EQU

BR-1

Järgmised osariigid: Paraná, Minas Gerais (välja arvatud piirkonnad: Oliveira, Passos, São Gonçalo de Sapucai, Sete Lagoas ja Bambuí), São Paulo, Espíritu Santo, Mato Grosso do Sul (välja arvatud järgmised haldusüksused: Sete Quedas, Sonora, Aquidauana, Bodoqueno, Bonito, Caracol, Coxim, Jardim, Ladario, Miranda, Pedro Gomes, Porto Murtinho, Rio Negro, Rio Verde of Mato Grosso ja Corumbá), Santa Catarina, Goias ja järgmised haldusüksused: Cuiaba (välja arvatud järgmised haldusüksused: San Antonio de Leverger, Nossa Senhora do Livramento, Pocone ja Barão de Melgaço), Cáceres (välja arvatud haldusüksus Cáceres), Lucas do Rio Verde, Rondonópolis (välja arvatud haldusüksus Itiquiora), Barra do Garça ja Barra do Burges Mato Grossos

BOV

A

1 ja 2

BR-2

Rio Grande do Suli osariik

BOV

A

1 ja 2

BR-3

Sete Quedas haldusüksus Mato Grosso do Suli osariigis

BOV

A

1 ja 2

BW – Botswana

BW-0

Kogu riik

EQU, EQW

BW-1

Veterinaarkontrollitsoonid 5, 6, 7, 8, 9 ja 18

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1 ja 2

BW-2

Veterinaarkontrollitsoonid 10, 11, 12, 13 ja 14

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1 ja 2

BY – Valgevene

BY-0

Kogu riik

—

BZ – Belize

BZ-0

Kogu riik

BOV, EQU

CA – Kanada

CA-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

CH – Šveits

CH-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

CL – Tšiili

CL-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Hiina (Rahvavabariik)

CN-0

Kogu riik

—

CO – Colombia

CO-0

Kogu riik

EQU

CO-1

Järgmiselt piiratud ala: punktist, kus Murrí jõgi suubub Atrató jõkke allavoolu mööda Atrato jõge kuni kohta, kus see suubub Atlandi ookeani, sellest punktist mööda Atlandi ookeani rannikujoont Tiburóni neemeni Panama piiril; sellest punktist Vaiksesse ookeani mööda Colombia-Panama piiri: sellest punktist Valle jõe suudmesse mööda Vaikse ookeani rannikut ja sealt otsejoones sinna, kus Murri jõgi voolab Atrato jõkke

BOV

A

2

CO-3

Järgmiselt piiratud ala: Sinú jõe suudmest Atlandi ookeani ääres ülesvoolu mööda jõge kuni selle ülemjooksuni Alto Paramillo's; sellest punktist mööda Antioquia ja Córdoba departemangude vahelist piiri kuni Puerto Rey'ni Atlandi ookeani ääres, ja sellest punktist mööda Atlandi ookeani rannajoont kuni Sinú jõe suudmeni

BOV

A

2

CR – Costa Rica

CR-0

Kogu riik

BOV, EQU

CS – Serbia ja Montenegro (2)

CS-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU

CU – Kuuba

CU-0

Kogu riik

BOV, EQU

DZ – Alžeeria

DZ-0

Kogu riik

—

ET – Etioopia

ET-0

Kogu riik

—

FK – Falklandi saared

FK-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU

GL – Gröönimaa

GL-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Guatemala

GT-0

Kogu riik

BOV, EQU

HK – Hongkong

HK-0

Kogu riik

—

HN – Honduras

HN-0

Kogu riik

BOV, EQU

HR – Horvaatia

HR-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Iisrael

IL-0

Kogu riik

—

IN – India

IN-0

Kogu riik

—

IS – Island

IS-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Keenia

KE-0

Kogu riik

—

MA – Maroko

MA-0

Kogu riik

EQU

MG – Madagaskar

MG-0

Kogu riik

—

(MK) – Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (3)

MK-0

Kogu riik

OVI, EQU

MU – Mauritius

MU-0

Kogu riik

—

MX – Mehhiko

MX-0

Kogu riik

BOV, EQU

NA – Namiibia

NA-0

Kogu riik

EQU, EQW

NA-1

Palgrave Pointist (läänes) kuni Gamini (idas) kulgevast piiritarast lõuna pool asuv ala

BOV, OVI, RUF, RUW

F

2

NC – Uus-Kaledoonia

NC-0

Kogu riik

BOV, RUF, RUW

NI – Nikaraagua

NI-0

Kogu riik

—

NZ – Uus-Meremaa

NZ-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Kogu riik

BOV, EQU

PY – Paraguay

PY-0

Kogu riik

EQU

PY-1

Chaco central ja San Pedro alad

BOV

A

1 ja 2

RO – Rumeenia

RO-0

Kogu riik

BOV, OVI, EQU, RUW, RUF

RU – Vene Föderatsioon

RU-0

Kogu riik

—

RU-1

Murmanski oblast

RUF

SV – El Salvador

SV-0

Kogu riik

—

SZ – Svaasimaa

SZ-0

Kogu riik

EQU, EQW

SZ-1

Piirkond lääne pool nn punase joone taradest, mis kulgevad Usutu jõest kuni Lõuna-Aafrika piirini Nkalashaneist läänes

BOV, RUF, RUW

F

2

SZ-2

Suu- ja sõrataudi seire ja vaktsineerimise kontrolltsoonid, kehtestatud õigusaktiga, mis on avaldatud 2001. aasta ametlikus väljaandes nr 51

BOV, RUF, RUW

F

1 ja 2

TH – Tai

TH-0

Kogu riik

—

TN – Tuneesia

TN-0

Kogu riik

—

TR – Türgi

TR-0

Kogu riik

—

TR-1

Järgmised provintsid: Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat ja Kirikkale

EQU

UA – Ukraina

UA-0

Kogu riik

—

US – Ameerika Ühendriigid

US-0

Kogu riik

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Uruguay

UY-0

Kogu riik

EQU

BOV

A

1

OVI

A

1 ja 2

ZA – Lõuna-Aafrika

ZA-0

Kogu riik

EQU, EQW

ZA-1

Kogu riik, välja arvatud:

—

suu- ja sõrataudi kontrolltsooni osa, mis asub Mpumalanga ja Põhjaprovintside veterinaarpiirkonnas, Natali veterinaarpiirkonna Ingwavuma ringkonnas ning 28° pikkusjoonest ida pool paikneval Botswana piiri äärsel alal, ja

| — | Camperdowni ringkond KwaZuluNatali provintsis |
| --- | --- |

—

Camperdowni ringkond KwaZuluNatali provintsis

BOV, OVI, RUF, RUW

F

2

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Kogu riik

—

”

| — | = | Sertifikaati ei ole kehtestatud ja värske liha import ei ole lubatud. |
| --- | --- | --- |

—

=

Sertifikaati ei ole kehtestatud ja värske liha import ei ole lubatud.

---

(1)  Ilma et see piiraks konkreetseid sertifitseerimisnõudeid, mis on sätestatud mis tahes kolmandate riikidega sõlmitud asjaomaste ühenduse kokkulepetega.

1

(2)  Ei hõlma Kosovot, vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonile 1244.

2

(3)  Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; ajutine kood, mis ei takista riigi täpsustatud nime kasutuselevõttu pärast vastavasisuliste ÜRO läbirääkimiste otsust.

3

| — | = | Sertifikaati ei ole kehtestatud ja värske liha import ei ole lubatud. |
| --- | --- | --- |

—

=

Sertifikaati ei ole kehtestatud ja värske liha import ei ole lubatud.

---

III LISA

SG (täiendavad tagatised)

| “A” | : | tagatised sertifikaatide näidiste BOV (punkt 10.6), OVI (punkt 10.6), RUF (punkt 10.7) ja RUW (punkt 10.4) kohaselt sertifitseeritud värske liha, välja arvatud rupsi, laagerdamise, pH-taseme mõõtmise ja konditustamise kohta. |
| --- | --- | --- |
| “B” | : | tagatised laagerdunud trimmitud rupsi kohta vastavalt sertifikaadi näidisele BOV (punkt 10.6). |
| “C” | : | tagatised klassikalise sigade katku laborikatse kohta rümpadel, millest saadi sertifikaadi näidise SUW (punkt 10.3 bis) kohaselt sertifitseeritud värske liha. |
| “D” | : | tagatised vedelate toidujäätmete kasutamise kohta söödana majandi(te)s, mille loomadest on saadud sertifikaadi näidiste POR (punkt 10.3d) kohaselt sertifitseeritud värske liha. |
| “E” | : | tagatised tuberkuloosiproovi kohta loomadel, kellest on saadud sertifikaadi näidise BOV (punkt 10.4d) kohaselt sertifitseeritud värske liha. |
| “F” | : | tagatised sertifikaatide näidiste BOV (punkt 10.6), OVI (punkt 10.6), RUF (punkt 10.7) ja RUW (punkt 10.4) kohaselt sertifitseeritud värske liha, välja arvatud rupsi, laagerdamise ja konditustamise kohta. |
| “G” | : | tagatised, mis puudutavad 1) rupside ja seljakeeliku eemaldamist ja 2) hirvlaste kontrollimist ja nende päritolu seoses sertifikaatide näidistes RUF (punkt 9.2.1) ja RUW (punkt 9.3.1) viidatud kroonilise kõhnumisega. |

“A”

:

tagatised sertifikaatide näidiste BOV (punkt 10.6), OVI (punkt 10.6), RUF (punkt 10.7) ja RUW (punkt 10.4) kohaselt sertifitseeritud värske liha, välja arvatud rupsi, laagerdamise, pH-taseme mõõtmise ja konditustamise kohta.

“B”

:

tagatised laagerdunud trimmitud rupsi kohta vastavalt sertifikaadi näidisele BOV (punkt 10.6).

“C”

:

tagatised klassikalise sigade katku laborikatse kohta rümpadel, millest saadi sertifikaadi näidise SUW (punkt 10.3 bis) kohaselt sertifitseeritud värske liha.

“D”

:

tagatised vedelate toidujäätmete kasutamise kohta söödana majandi(te)s, mille loomadest on saadud sertifikaadi näidiste POR (punkt 10.3d) kohaselt sertifitseeritud värske liha.

“E”

:

tagatised tuberkuloosiproovi kohta loomadel, kellest on saadud sertifikaadi näidise BOV (punkt 10.4d) kohaselt sertifitseeritud värske liha.

“F”

:

tagatised sertifikaatide näidiste BOV (punkt 10.6), OVI (punkt 10.6), RUF (punkt 10.7) ja RUW (punkt 10.4) kohaselt sertifitseeritud värske liha, välja arvatud rupsi, laagerdamise ja konditustamise kohta.

“G”

:

tagatised, mis puudutavad 1) rupside ja seljakeeliku eemaldamist ja 2) hirvlaste kontrollimist ja nende päritolu seoses sertifikaatide näidistes RUF (punkt 9.2.1) ja RUW (punkt 9.3.1) viidatud kroonilise kõhnumisega.

---

IV LISA

NÄIDIS RUF

Image

Image

Image

Image

NÄIDIS RUW

Image

Image

Image

---

| 21.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 373/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 373/69

---

KOMISJONI OTSUS,

10. detsember 2004,

millega riikide loetelude osas kohandatakse turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumist käsitleva nõukogu direktiivi 95/57/EÜ lisa

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 4723 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2004/883/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1995. aasta direktiivi 95/57/EÜ turismivaldkonda käsitleva statistilise teabe kogumise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Andmete kogumisel kasutatavad riikide loetelud vajavad ajakohastamist, et hõlbustada ühtlustatud statistiliste andmete kogumist ning et täita uusi nõudeid uute päritolu- ja sihtriikide suhtes, seoses muutunud reisimisharjumustega. |
| --- | --- |

(1)

Andmete kogumisel kasutatavad riikide loetelud vajavad ajakohastamist, et hõlbustada ühtlustatud statistiliste andmete kogumist ning et täita uusi nõudeid uute päritolu- ja sihtriikide suhtes, seoses muutunud reisimisharjumustega.

| (2) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (2) loodud statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (2) loodud statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 95/57/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. detsember 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 291, 6.12.1995, lk 32. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

2

---

LISA

Direktiivi 95/57/EÜ lisa jagu pealkirjaga “Geograafiliste piirkondade jaotus” asendatakse järgmise tekstiga:

“GEOGRAAFILISTE PIIRKONDADE JAOTUS

1.   Pakkumise statistika

Maailm (kokku)

Euroopa Majanduspiirkond (kokku)

Euroopa Liit (25) (kokku)

| | Belgia |
| --- | --- |

Belgia

| | Tšehhi Vabariik |
| --- | --- |

Tšehhi Vabariik

| | Taani |
| --- | --- |

Taani

| | Saksamaa |
| --- | --- |

Saksamaa

| | Eesti |
| --- | --- |

Eesti

| | Kreeka |
| --- | --- |

Kreeka

| | Hispaania |
| --- | --- |

Hispaania

| | Prantsusmaa |
| --- | --- |

Prantsusmaa

| | Iiri |
| --- | --- |

Iiri

| | Itaalia |
| --- | --- |

Itaalia

| | Küpros |
| --- | --- |

Küpros

| | Läti |
| --- | --- |

Läti

| | Leedu |
| --- | --- |

Leedu

| | Luksemburg |
| --- | --- |

Luksemburg

| | Ungari |
| --- | --- |

Ungari

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Madalmaad |
| --- | --- |

Madalmaad

| | Austria |
| --- | --- |

Austria

| | Poola |
| --- | --- |

Poola

| | Portugal |
| --- | --- |

Portugal

| | Sloveenia |
| --- | --- |

Sloveenia

| | Slovaki Vabariik |
| --- | --- |

Slovaki Vabariik

| | Soome |
| --- | --- |

Soome

| | Rootsi |
| --- | --- |

Rootsi

| | Ühendkuningriik |
| --- | --- |

Ühendkuningriik

EFTA (kokku)

| | Island |
| --- | --- |

Island

| | Norra |
| --- | --- |

Norra

| | Šveits (Lichtenstein kaasa arvatud) |
| --- | --- |

Šveits (Lichtenstein kaasa arvatud)

Muud Euroopa riigid (kokku)

neist:

| | Venemaa |
| --- | --- |

Venemaa

| | Türgi |
| --- | --- |

Türgi

| | Ukraina |
| --- | --- |

Ukraina

Aafrika (kokku)

sellest:

Lõuna-Aafrika

Põhja-Ameerika (kokku)

sellest:

| | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

Ameerika Ühendriigid

| | Kanada |
| --- | --- |

Kanada

Lõuna- ja Kesk-Ameerika (kokku)

sellest:

Brasiilia

Aasia (kokku)

sellest:

| | Hiina Rahvavabariik |
| --- | --- |

Hiina Rahvavabariik

| | Jaapan |
| --- | --- |

Jaapan

| | Korea Vabariik |
| --- | --- |

Korea Vabariik

Austraalia, Okeaania ning muud territooriumid (kokku)

neist:

Austraalia

Määratlemata

2.   Nõudmise statistika

Maailm (kokku)

Euroopa Majanduspiirkond (kokku)

Euroopa Liit (25) (kokku)

| | Belgia |
| --- | --- |

Belgia

| | Tšehhi Vabariik |
| --- | --- |

Tšehhi Vabariik

| | Taani |
| --- | --- |

Taani

| | Saksamaa |
| --- | --- |

Saksamaa

| | Eesti |
| --- | --- |

Eesti

| | Kreeka |
| --- | --- |

Kreeka

| | Hispaania |
| --- | --- |

Hispaania

| | Prantsusmaa |
| --- | --- |

Prantsusmaa

| | Iiri |
| --- | --- |

Iiri

| | Itaalia |
| --- | --- |

Itaalia

| | Küpros |
| --- | --- |

Küpros

| | Läti |
| --- | --- |

Läti

| | Leedu |
| --- | --- |

Leedu

| | Luksemburg |
| --- | --- |

Luksemburg

| | Ungari |
| --- | --- |

Ungari

| | Malta |
| --- | --- |

Malta

| | Madalmaad |
| --- | --- |

Madalmaad

| | Austria |
| --- | --- |

Austria

| | Poola |
| --- | --- |

Poola

| | Portugal |
| --- | --- |

Portugal

| | Sloveenia |
| --- | --- |

Sloveenia

| | Slovaki Vabariik |
| --- | --- |

Slovaki Vabariik

| | Soome |
| --- | --- |

Soome

| | Rootsi |
| --- | --- |

Rootsi

| | Ühendkuningriik |
| --- | --- |

Ühendkuningriik

EFTA (kokku)

| | Island |
| --- | --- |

Island

| | Norra |
| --- | --- |

Norra

| | Šveits (Lichtenstein kaasa arvatud) |
| --- | --- |

Šveits (Lichtenstein kaasa arvatud)

Muud Euroopa riigid (kokku)

neist:

| | Bulgaaria |
| --- | --- |

Bulgaaria

| | Rumeenia |
| --- | --- |

Rumeenia

| | Venemaa |
| --- | --- |

Venemaa

| | Türgi |
| --- | --- |

Türgi

Aafrika (kokku)

sellest:

| | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

Lõuna-Aafrika

| | Maghrebi riigid |
| --- | --- |

Maghrebi riigid

Põhja-Ameerika (kokku)

sellest:

Ameerika Ühendriigid

Lõuna- ja Kesk-Ameerika (kokku)

sellest:

| | Argentina |
| --- | --- |

Argentina

| | Brasiilia |
| --- | --- |

Brasiilia

Aasia (kokku)

sellest:

| | Hiina Rahvavabariik |
| --- | --- |

Hiina Rahvavabariik

| | Jaapan |
| --- | --- |

Jaapan

| | Korea Vabariik |
| --- | --- |

Korea Vabariik

Austraalia, Okeaania ning muud territooriumid (kokku)

neist:

Austraalia

Määratlemata”

---