----

----

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

----

SKLEP SVETA

z dne 22. novembra 2004

o podpisu in začasni uporabi Dodatnega protokola k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Ciper, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike k Evropski uniji

(2005/106/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 310 v povezavi s prvim in drugim stavkom prvega pododstavka člena 300(2)Pogodbe,

ob upoštevanju Akta o pristopu iz leta 2003, zlasti člena 6(2) Akta,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

SKLENIL:

Edini člen

1.   Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje oseb(-e), ki so(-je) pooblaščene(-a), da v imenu Evropske skupnosti in njenih držav članic, podpiše(-jo) Dodatni protokol k Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in Republiko Čile na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa Republike Ciper, Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Slovaške republike in Republike Slovenije k Evropski uniji.

Besedilo Dodatnega protokola je priloženo temu sklepu.

2.   Do začetka veljavnosti Dodatnega protokola se začasno uporabljajo členi 2, 3, 4, 5, 6, 11 in 12.

V Bruslju, 22. novembra 2004

Za Svet

Predsednik

B. R. BOT

----

DODATNI PROTOKOL

k sporazumu o pridružitvi med evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani in republiko čile na drugi strani, zaradi upoštevanja pristopa republike ciper, češke republike, republike estonije, republike latvije, republike litve, republike malte, republike madžarske, republike poljske, slovaške republike in republike slovenije k evropski uniji

KRALJEVINA BELGIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

IRSKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

REPUBLIKA MADŽARSKA,

REPUBLIKA MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE,

v nadaljnjem besedilu „države članice“,

EVROPSKA SKUPNOST

v nadaljnjem besedilu „Skupnost“

in

REPUBLIKA ČILE, v nadaljnjem besedilu „Čile“,

STA SE:

KER je Sporazum o pridružitvi med Skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Čilom na drugi strani, v nadaljnjem besedilu „Sporazum“, bil podpisan v Bruslju, dne 18. novembra 2002, in so se nekatere njegove določbe uporabljale na podlagi člena 198(3) Sporazuma od 1. februarja 2003;

KER je bila Pogodba o pristopu Republike Ciper, Češke republike, Republike Estonije, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Slovaške republike in Republike Slovenije (v nadaljnem besedilu „nove države članice“) k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu „Pogodba o pristopu“) podpisana v Atenah dne 16. aprila 2003 in se je uveljavila dne 1. maja 2004;

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

ODDELEK 1

POGODBENE STRANKE

Člen 1

Republika Ciper, Češka republika, Republika Estonija, Republika Latvija, Republika Litva, Republika Madžarska, Republika Malta, Republika Poljska, Slovaška republika in Republika Slovenija postanejo pogodbene stranke Sporazuma.

ODDELEK II

BLAGOVNA MENJAVA

Člen 2

Priloga I k Sporazumu se spremeni v skladu z določbami Priloge I k temu protokolu tako, da se dodajo tarifne kvote, navedene v oddelku 1 Priloge I k Sporazumu.

ODDELEK III

PRAVILA O POREKLU

Člen 3

Člena 17(4) in 18(2) Priloge III k Sporazumu se spremenita v skladu z določbami Priloge II k temu protokolu.

Člen 4

Dodatek III Priloge III k Sporazumu se nadomesti z besedilom Priloge III k temu protokolu.

Člen 5

Dodatek IV Priloge III Sporazuma se nadomesti s Prilogo IV k temu protokolu.

Člen 6

(1)   Določbe Sporazuma se uporabljajo za blago, izvoženo iz Čila v eno od novih držav članic ali iz ene od novih držav članic v Čile, v skladu z določbami Priloge III k Sporazumu, in ki je na dan pristopa na poti ali v začasni hrambi, carinskem skladišču ali prosti coni v Čilu ali v takšni novi državi članici.

(2)   Ugodnejša obravnava bo zagotovljena pod pogojem, da se carinskim organom države uvoznice v štirih mesecih od dneva pristopa predloži dokazilo o poreklu, ki ga naknadno izdajo carinski organi ali pristojni državni organi države izvoznice.

ODDELEK IV

TRGOVINA S STORITVAMI IN USTANAVLJANJE

Člen 7

Del A Priloge VII k Sporazumu se nadomesti z določbami Priloge V k temu protokolu.

Člen 8

Del A Priloge VIII k Sporazumu se nadomesti z določbami Priloge VI k temu protokolu.

Člen 9

Del A Priloge IX k Sporazumu se nadomesti z informacijami iz Priloge VII k temu protokolu.

Člen 10

Del A Priloge X k Sporazumu se nadomesti z določbami Priloge VIII k temu protokolu.

ODDELEK V

JAVNA NAROČILA

Člen 11

1.   Subjekti novih držav članic, našteti v Prilogi IX k temu protokolu, se dodajo ustreznim oddelkom Priloge XI k Sporazumu.

2.   Seznam sredstev za obveščanje novih držav članic, naštetih v Prilogi X k temu protokolu, se doda Dodatku 2 Priloge XIII k Sporazumu.

ODDELEK VI

STO

Člen 12

Čile se zavezuje, da ne bo zaradi pristopa novih držav članic k Evropski uniji, vlagal kakršnih koli zahtevkov, zaprosil ali napotil kakor tudi spremenil ali umaknil katere koli koncesije na podlagi členov XXIV.6 in XXVIII GATT 1994 ali člena XXI GATS.

ODDELEK VII

SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 13

1.   Ta protokol sklenejo Skupnost, Svet Evropske unije v imenu držav članic in Čile, v skladu s svojimi notranjimi postopki.

2.   Ta protokol začne veljati prvi dan prvega meseca, ki sledi mesecu, ko se pogodbeni stranki uradno obvestita, da so končani postopki, potrebni za ta namen, ali na dan začetka veljavnosti Sporazuma, pri čemer se upošteva poznejši datum.

3.   Ne glede na odstavek 2, Skupnost in Čile soglašata o začasni uporabi členov 2, 3, 4, 5, 6, 11 in 12 tega protokola, od dneva podpisa tega protokola. Člen 2 se uporablja z učinkom od 1. maja 2004.

4.   Uradna obvestila se pošljejo Generalnemu sekretarju Sveta Evropske unije, ki je depozitar tega protokola.

5.   Kadar pogodbeni stranki uporabita določbo tega protokola, se dokler ta ne začne veljati, za kakršno koli sklicevanje v taki določbi na dan začetka veljavnosti tega protokola razume, da se sklicevanje nanaša na dan, od katerega sta ti pogodbenici soglašali o uporabi te določbe, v skladu z odstavkom 3.

Člen 14

Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno.

Skupnost v treh mesecih od podpisa tega protokola Čilu predloži angleško, češko, dansko, estonsko, finsko, francosko, grško, italijansko, latvijsko, litovsko, madžarsko, malteško, nemško, nizozemsko, poljsko, portugalsko, slovaško, slovensko, špansko in švedsko jezikovno različico tega sporazuma. S pridržkom začetka veljavnosti tega protokola so nove jezikovne različice verodostojne pod enakimi pogoji kot različice, sestavljene v sedanjih jezikih tega protokola.

Člen 15

Ta protokol je sestavni del Sporazuma. Priloge k temu protokolu so sestavni del Protokola.

PRILOGA I

Spremembe časovnega razporeda odprave carin Skupnosti

----

(1)  Ta tarifna kvota se bo uporabljala za leto 2004 in za vsako naslednje koledarsko leto od 1. 1. 2005 do njenega izteka 31. 12. 2012.

(2)  Ta tarifna kvota se bo uporabljala za leto 2004 in za vsako naslednje koledarsko leto od 1. 1. 2005 do njenega izteka 31. 12. 2006.

PRILOGA II

Nove jezikovne različice upravnih opomb, ki jih vsebuje Priloga III Pridružitvenega sporazuma

(...)

Potrdila o gibanju blaga EUR.1, ki so izdana naknadno, morajo imeti enega od teh zaznamkov:

(...)

Na takšen način izdani dvojnik mora imeti enega od teh zaznamkov:

ES „DUPLICADO“

CS „DUPLIKÁT“

DA „DUPLIKAT“

DE „DUPLIKAT“

ET „DUPLIKAAT“

EL „ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ“

EN „DUPLICATE“

FR „DUPLICATA“

IT „DUPLICATO“

LV „DUBLIKĀTS“

LT „DUBLIKATAS“

HU „MÁSODLAT“

MT „DUPLIKAT“

NL „DUPLICAAT“

PL „DUPLIKAT“

PT „SEGUNDA VIA“

SL ‘DVOJNIK“

SK „DUPLIKÁT“

FI „KAKSOISKAPPALE“

SV „DUPLIKAT’

PRILOGA III

”Dodatek III

VZOREC POTRDILA O GIBANUJU BLAGA EUR.1 IN ZAHTEVEK ZA POTRDILO O GIBANJU BLAGA EUR.1

Navodila za tiskanje

Postopek izpolnjevanja obrazcev

Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik izpolni oba obrazca: potrdilo o gibanju blaga in zahtevek. Ta obrazca naj bosta izpolnjena v enem od jezikov, v katerem je sestavljen Sporazum in v skladu z določbami notranje zakonodaje države izvoznice. Če so napisani z roko, morajo biti izpolnjeni s črnilom in s tiskanimi črkami. Izdelki morajo biti poimenovani v za to predvidenem polju brez praznih vmesnih vrstic. Če polje ni v celoti zapolnjeno, je treba pod zadnjo vrstico poimenovanja potegniti vodoravno črto in prečrtati prazen prostor pod njo.

PRILOGA IV

„Dodatek IV

Izjava na računu

Posebne zahteve za izdelavo izjave na računu

Izjava na računu, katere besedilo je navedeno v nadaljevanju, se izdela v eni od tam navedenih jezikovnih različic in v skladu z določbami notranje zakonodaje države izvoznice. Če je izjava napisana z roko, mora biti izpolnjena s črnilom in s tiskanimi črkami. Izjava na računu mora biti izdelana v skladu z ustreznimi opombami. Vendar opomb ni treba natisniti.

Angleška različica

The exporter of the products covered by this document (customs or competent governmental authorisation No .... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... preferential origin (2).

Španska različica

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera o de la autoridad gubernamental competente no ... (1)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial .... (2).

Danska različica

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes eller den kompetente offentlige myndigheds tilladelse nr. .... (1) rerklaerer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i .... (2).

Nemška različica

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewillingung der Zollbehörde oder der zuständigen Regierungsbehörde Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nichts anderes angegeben, präferenzbegünstigte Ursprungswaren .. (2) sind.

Grška različica

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου ή της καθύλην αρμόδιας αρχής, υπ'αριθ. .. (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής .. (2).

Francoska različica

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière ou de l'autorité gouvernementale compétente no ... (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle .. (2).

Italijanska različica

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale o dell'autorità governativa competente n. ... (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale .. (2).

Nizozemska različica

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning of vergunning van de competente overheidsinstantie nr. ... (1) ) verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële .. oorsprong zijn (2).

Portugalska različica

O abaixo assinado, exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira ou da autoridade governamental competente no... (1) ) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial .. (2).

Finska različica

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin tai toimivaltaisen julkisen viranomaisen lupa nro.. (1) ) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja .. alkuperätuotteita (2).

Švedska različica

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd eller behörig statlig myndighet nr. .. (1) ) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande .. ursprung (2).

Češka različica

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení celního nebo příslušného vládního orgánu ... (1) ) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v... (2).

Estonska različica

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti või pädeva valitsusasutuse luba nr. .. (1)) deklareerib, et need tooted on .. (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

Latvijska različica

Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas vai kompetentu valsts iestāžu pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, iznemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2).

Litovska različica

Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės arba kompetentingos vyriausybinės institucijos liudijimo Nr. ... (1) ) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

Madžarska različica

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1) vagy az illetékes kormányzati szerv által kiadott engedély száma: ....) kijelentem, hogy eltérő jelzs hiányában az áruk kedvezményes ... származásúak (2).

Malteška različica

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni kompetenti tal-gvern jew tad-dwana nru. ... (1) ) jiddikjara li, hlief fejn indikat b'mod car li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' origini preferenzjali ... (2).

Poljska različica

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych lub upoważnienie właściwych władz nr ... (1) ) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Slovenska različica

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom, (pooblastilo carinskih ali pristojnih državnih organov št. .. (1) ) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago ....preferencialno poreklo (2).

Slovaška različica

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia colnej správy alebo príslušného vládneho povolenia ... (1) ) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

............................. (3)

(Kraj in datum)

............................. (4)

(Podpis izvoznika; dodatno mora biti jasno napisano ime osebe, ki je podpisala izjavo)“

----

(1)  Kadar izjavo na računu izpolni pooblaščeni izvoznik v smislu člena 21 te Priloge, mora biti na tem mestu vpisana številka pooblastila pooblaščenega izvoznika. Če izjave na računu ne daje pooblaščeni izvoznik, se besede v oklepajih izpustijo oziroma se pusti prazen prostor.

(2)  Navedba porekla proizvodov. Če se izjava na računu v celoti ali deloma nanaša na izdelke s poreklom iz Ceute ali Melille v smislu člena 37 te priloge, jih mora izvoznik jasno označiti z oznako ‚CM‘ v dokumentu, na katerem se daje izjava.

(3)  Te navedbe se lahko izpustijo, če so informacije že v samem dokumentu.

(4)  Glej člen 20(5) te priloge. V primerih, ko se ne zahteva podpis izvoznika, se izvzetje podpisa nanaša tudi na navedbo imena podpisnika.

PRILOGA V

(PRILOGA VII k Sporazumu iz člena 99 Sporazuma)

LISTA SPECIFIČNIH OBVEZ V ZVEZI S STORITVAMI

DEL A

Lista skupnosti

Uvodna opomba

Opredelitve v zvezi s pomorskim prevozom

SKUPNOST (nadaljevanje)

Priloga A

GLOSAR

IZRAZI, UPORABLJENI ZA POSAMEZNE DRŽAVE ČLANICE

FRANCIJA

SC Société Civile

SCP Société Civile Professionnelle

SEL Société d'Exercice Libéral

SNC Société en Nom Collectif

SCS Société en Commandite Simple

SARL Société a Responsabilité Limitée

SCA Société en Commandite par Actions

SA Société Anonyme

Napotilo: Toutes ces sociétés sont dotées de la personnalité morale

NEMČIJA

GmbH & CoKG Kommanditgesellschaft, bei der der persönlich haftende Gesellschafter eine GmbH (družba z omejeno odgovornostjo) ist.

EWIV Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Evropsko gospodarsko interesno združenje)

ITALIJA

SPA Societa per Azioni (delniška družba)

SRL Societa a Responsabilità Limitata (družba z omejeno odgovornostjo)

Za Italijo pokriva ponudba ES naslednje poklicne storitve:

----

(1)  V primeru Avstrije, Finske in Švedske ni nobenih horizontalnih pridržkov pri storitvah, ki se štejejo kot javne službe.

(2)  Razlagalna opomba: V nekaterih sektorjih obstajajo javne službe, kot so na primer službe, povezane z znanstvenim in tehničnim svetovanjem, R & R, storitvami na področju družboslovja in humanistke, tehničnega preskušanja in analiz, okoljske storitve, zdravstvene storitve, prevozne storitve in pomožne storitve pri vseh vrstah prevoza. Izključne pravice za opravljanje takšnih storitev se pogosto dodelijo zasebnim subjektom, na primer subjektom, ki jim javni organi podelijo koncesije, ki so pogojene s posebnimi storitvenimi obveznostmi. Ker javne s lužbe pogosto obstajajo tudi na subcentralni ravni, sestavljanje podrobnih in izčrpnih list po posameznih sektorjih ni praktično.

(3)  Pri teh zahtevah se lahko sprejmejo izjeme, če se lahko dokaže, da stalno bivališče ni potrebno.

(4)  SI: V skladu z Zakonom o gospodarskih družbah podružnica, ustanovljena v Sloveniji, ni pravna oseba, vendar je v smislu delovanja obravnavanje enako kot za podružnice.

(5)  Komercialne, industrijske ali obrtniške dejavnosti se nanašajo na sektorje, kot so: druge poslovne storitve, gradbeništvo, distribucija in turistične storitve. Ne nanašajo se na telekomunikacije in finančne storitve.

(6)
(6)
(7)
—

prenos deviz iz države;

—

prenos poljske valute v državo;

—

prenos lastništva nad pravico do denarnega premoženja med domačimi in tujimi osebami;

—

odobritev in črpanje posojil v deviznih poslih s strani domačih oseb;

—

določitev ali izvršitev plačil v tujih valutah na Poljskem za pridobljeno blago, nepremičnine, lastninske pravice, storitve ali delo.

—

odprtje in lastništvo bančnega računa v banki na tujem;

(7)(7)
(8)  SK: Vnosi se navedejo zaradi preglednosti.

(9)  PL: Opomba pod dostopom na trg velja tudi za nacionalno obravnavanje.

(10)  Dolžino začasnega prebivanja opredelijo države članice ter zakoni in drugi predpisi Skupnosti o vstopu, prebivanju in delu, če obstajajo. Dolžina se lahko spreminja glede na različne kategorije fizičnih oseb, navedene v tej listi. Za kategorijo (i), je dolžina prebivanja v naslednjih državah članicah omejena tako: EE – tri leta, ki se lahko podaljšajo za dve dodatni leti, celotno obdobje pa ne presega pet let; LV – Pet let; LT – tri leta, ki se lahko za višje uslužbence podaljšajo za največ dve leti; PL in SI – eno leto, ki se lahko podaljša. Za kategorijo (ii), je dolžina prebivanja v naslednjih državah članicah omejena tako: EE – 90 dni za obdobje šestih mesecev; PL – trije meseci; LT – trije meseci na leto; HU, LV, SI – 90 dni.

(11)  Vse druge zahteve iz zakonov in drugih predpisov Skupnosti in držav članic, ki se nanašajo na vstop, bivanje, delo in ukrepe socialne varnosti se še naprej uporabljajo, skupaj s predpisi o času bivanja, najnižji plači, kakor tudi kolektivne pogodbe o plačah.

(12)  „Premeščenec znotraj podjetja“ je opredeljen kot fizična oseba, ki dela znotraj organizacije na ozemlju pogodbenice in je zaradi opravljanja gospodarske dejavnosti začasno premeščena na ozemlje druge pogodbenice; zadevna organizacija mora imeti svojo glavno poslovno enoto na ozemlju pogodbenice, premestitev pa mora biti opravljena v podjetje (podružnico, hčerinsko družbo) navedene organizacije, ki dejansko opravlja podobno gospodarsko dejavnost na ozemlju druge pogodbenice.

(13)  Pogodba za opravljanje storitev je skladna z zakoni, predpisi in zahtevami Evropske skupnosti in države članice, v kateri se pogodba za opravljanje storitev izvaja.

(14)  Če tuji odvetniki ne nastopajo pod nazivom advokat ali kot odvetniki EGP po ustreznem nazivu matične države, lahko prosto ponujajo storitve pravnega svetovanja.

(15)  Dostop do teh poklicev ureja francoski Zakon št. 90-1259 z dne 31. decembra 1990, ki zajema celoten obseg pravniških in pravosodnih dejavnosti.

(16)  Mednarodno pravo vključuje tudi pravo ES.

(17)  Dostop do teh poklicev ureja francoski Zakon št. 90-1259 z dne 31. decembra 1990, ki zajema celoten obseg pravniških in pravosodnih dejavnosti.

(18)  Razlagalna opomba: Glede na to, da se za izvajanje revizorskih dejavnosti zahteva poslovna prisotnost, je čezmejno zagotavljanje storitev brez obvez. Nacionalna poklicna združenja lahko odobrijo samo registrirane zakonite revizorje. Odobritev je predpogoj za izvajanje dejavnosti.

(19)  SI: V skladu s slovensko zakonodajo so revizijske storitve stvar podjetij in ne fizičnih oseb.

(20)  Priznajo se tuji izpiti in izkušnje, ki dajejo enakovredno usposobljenost.

(21)  Pomeni, da je določena storitev le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC-ju.

(22)  SI: Ustanova v obliki pravne osebe je predmet pooblastila Ministrstva za zdravje. Za vstop v zdravstveno omrežje je potrebna koncesija Zavoda za zdravstveno zavarovanje Republike Slovenije.

(23)  Pomeni, da je določena storitev le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC-ju.

(24)  Če je ustanavljanje lekarn pogojeno s preverjanjem gospodarskih potreb, se upoštevajo naslednja glavna merila: prebivalstvo, število obstoječih lekarn in njihova geografska gostota. Ta merila se uporabljajo na osnovi nacionalne obravnave, razen za F.

(25)  Dodatna obveza: pri I, poklicno združenje (brez vpisa v register) fizičnih oseb je dovoljeno.

(26)  Zadevna storitev se nanaša na poklic nepremičninskih agentov in ne vpliva na nobene pravice in/ali omejitve glede fizičnih oseb, ki kupujejo nepremičnine.

(27)  Navedena storitev je le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC.

(28)  LV: Navedena storitev je le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC.

(29)  SI: Obstajajo javne službe; pravice za koncesijo se lahko dodelijo osebnim izvajalcem s sedežem v Republiki Sloveniji.

(30)  Zadevne storitve ne zajemajo delovanja rudnikov.

(31)  Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva.

(32)  Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva.

(33)  Pomeni, da je določena storitev le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC.

(34)  Obveza je našteta v skladu s predlagano razvrstitvijo, o kateri so ES in njene države članice 23. marca 2001 obvestile STO (dokument STO S/CSS/W/61).

(35)  Izraz „obdelava“ zajema sprejem, sortiranje, prevoz in dostavo.

(36)  „Poštna pošiljka“ se nanaša na pošiljke, ki jih obdela katera koli vrsta zasebnega ali javnega gospodarskega subjekta.

(37)  „Pošiljke korespondence“: pisno sporočilo na kakršnem koli fizičnem mediju, ki se prenese in dostavi na naslov, ki ga navede pošiljatelj na pošiljki sami ali na njeni ovojnici. Knjige, katalogi, časopisi in revije se ne štejejo kot pošiljke korespondence.

(38)  Npr. pisma, razglednice.

(39)  Sem so vključene knjige, katalogi.

(40)  Dnevniki, časopisi, revije.

(41)  Ekspresna dostava lahko poleg večje hitrosti in zanesljivosti vključuje tudi elemente dodane vrednosti, kot so sprejem pošiljke na kraju izvora, osebna dostava naslovniku, sledenje, možnost spremembe namembnega kraja in naslovnika med prevozom, potrditev prejema.

(42)  Sredstva, vključno z zagotavljanjem začasnih prostorov in prevoza, zagotavlja tretja stran, kar omogoča lastno dostavo z medsebojno izmenjavo poštnih pošiljk med uporabniki, ki se naročijo na to storitev. Poštna pošiljka se nanaša na pošiljke, ki jih obdela katera koli vrsta zasebnega ali javnega gospodarskega subjekta.

(43)  Radiodifuzija je opredeljena kot neprekinjeno predvajanje, ki je potrebno za prenos signalov televizijskih in radijskih programov do splošnejavnosti, ne zajema pa povezav med operaterji.

(44)  Navedena storitev je le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC.

(45)  Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva.

(46)  V vseh državah članicah je izključeno orožje. V vseh državah članicah, razen v AT, FI, SE, so izključeni eksplozivi, kemični izdelki in plemenite kovine. V AT so izključeni pirotehnični izdelki, vnetljivi izdelki, naprave za razstreljevanje, strelivo, vojaška oprema, tobak in tobačni izdelki, toksične snovi, medicinske in kirurške naprave, nekatera zdravila in predmeti za medicinsko uporabo. V Sloveniji je izključena distribucija pirotehničnih izdelkov, vnetljivih izdelkov, naprav za razstreljevanje, strelnega orožja, streliva, vojaške opreme, toksičnih snovi in nekaterih zdravil.

(47)  Izključen je tobak v ES, IT.

(48)  Izključen je tobak v ES, IT, FR.

(49)  Obseg delovanja za EE, LT in LV vključuje CPC 633, 6111, 61221, 63234. Izključuje CPC 613 v LT. Izključuje alkoholne pijače v FI, S. Izključuje CPC 61112, 6121, 613, 63107, 63108, 63211 na PL. Razen farmacevtskih izdelkov (del CPC 63211) v vseh državah članicah, ki so predmet obvez v rubriki „farmacevti“. Distribucijske storitve, ki nimajo stalnega prodajnega mesta (neposredna prodaja) se prištevajo med storitve prodaje na drobno. CPC 633 (popravila izdelkov široke porabe) so predmet obvez v rubriki poslovne storitve. Ta sektor pokriva izključno distribucijo izdelkov. Ti so materialni in prenosni.

(50)  Če je ustanavljanje pogojeno s preverjanjem gospodarskih potreb, so glavna merila: število obstoječih trgovin in vpliv nanje, gostota prebivalstva, geografska razširjenost, vpliv na promet in ustvarjanje novih delovnih mest.

(51)  Izključen je tobak v ES, FR in IT. Razen alkoholnih pijač v IE.

(52)  Ta pravila ne vplivajo na stalno prodajo na določenem mestu prodaje ali v proizvodnih obratih.

(53)  Razvrstitev okoljskih storitev je navedena v skladu z razvrstitvijo, zajeto v „Job 7612“ (Sporočilo ES in njenih držav članic).

(54)  Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva.

(55)  Če je ustanavljanje pogojeno s preverjanjem gospodarskih potreb v državi članici, so glavna merila: število postelj in/ali težke medicinske opreme glede na potrebe, gostoto prebivalstva in starostno strukturo, geografsko razširjenost, varstvo območij s posebnim zgodovinskim in umetniškim pomenom, vpliv na prometne pogoje in ustvarjanje novih delovnih mest.

(56)  Zakon o podjetjih; dopolnilo iz leta 1995

(57)  Navedena storitev je le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC.

(58)  „Skupnost ladje, ki plujejo pod zastavo ali jih upravljajo izvajalci storitev druge pogodbenice, še naprej obravnava enako ugodno kot svoje lastne ladje, med drugim v zvezi dostopom do pristanišč, uporabo infrastrukture in pomožnih pomorskih storitev pristanišč ter v zvezi s tem povezanimi pristojbinami in dajatvami, carinskimi objekti in določitvijo privezov ter naprav za nakladanje in razkladanje. Storitve pristanišč zajemajo tudi:“ 1. Pilotažo; 2. Pomoč pri vleki in potiskanju; 3. Oskrbo s hrano, gorivom in vodo; 4. Zbiranje odpadkov in odstranjevanje balastnih odpadkov; 5. Storitve pristaniškega kapitana; 6. Pomoč pri navigaciji; 7. Operativne storitve z obale, ki so bistvene za upravljanje ladij, vključno s komunikacijami, oskrbo z vodo in elektriko; 8. Objekte in naprave za nujna popravila; 9. Storitve sidranja, vplutja in privezovanja.

(59)  Obveza pri tej obliki ponudbe ni izvedljiva.

(60)  Koncesije za javne službe ali postopki za izdajanje dovoljenj se lahko uporabljajo v primeru uporabe javnih površin.

(61)  „Storitve carinjenj“ pomeni dejavnosti, ki zajemajo opravljanje formalnosti carinjenja pri uvozu, izvozu ali prevozu tovora skozi državo v imenu druge stranke, ne glede na to, ali je je ta storitev poglavitna ali obstranska dejavnost ponudnika storitve.

(62)  „Storitve začasnih skladišč in depojev za zabojnike“ pomeni dejavnosti, ki zajemajo skladiščenje zabojnikov na območju pristanišča ali v notranjosti države, z namenom, da se napolnijo/izpraznijo, popravijo in pripravijo za prevoz.

(63)  „Storitve pomorskih agencij“ so dejavnosti agenta, ki na danem geografskem območju zastopa poslovne interese ene ali več linijskih ali ladijskih družb, in sicer za naslednje namene:

(64)  Skupnost ladje, ki plujejo pod zastavo ali jih upravljajo izvajalci storitev druge pogodbenice, še naprej obravnava enako ugodno kot svoje lastne ladje, med drugim v zvezi dostopom do pristanišč, uporabo infrastrukture in pomožnih pomorskih storitev pristanišč ter v zvezi s tem povezanimi pristojbinami in dajatvami, carinskimi objekti in določitvijo privezov ter naprav za nakladanje in razkladanje. Storitve pristanišč zajemajo tudi (isto kot zgornja opomba za mednarodni pomorski prevoz). 1. Pilotažo; 2. Pomoč pri vleki in potiskanju; 3. Oskrbo s hrano, gorivom in vodo; 4. Zbiranje odpadkov in odstranjevanje balastnih odpadkov; 5. Storitve pristaniškega kapitana; 6. Pomoč pri navigaciji; 7. Operativne storitve z obale, ki so bistvene za upravljanje ladij, vključno s komunikacijami, oskrbo z vodo in elektriko; 8. Objekte in naprave za nujna popravila; 9. Storitve sidranja, vplutja in privezovanja.

(65)  Pomeni, da je določena storitev le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC.

(66)  Preverjanje potreb temelji na številu ponudnikov storitev na lokalnem geografskem območju.

(67)  Če je zagotavljanje storitve predmet preverjanja gospodarskih potreb, ta v osnovi temelji na obstoječem javnem prevozu na zadevni liniji.

(68)  Pomeni, da je določena storitev le del skupine dejavnosti, ki so zajete v tem CPC.

PRILOGA VI

(PRILOGA VIII k Sporazumu iz člena 120 Sporazuma)

LISTA SPECIFIČNIH OBVEZ V ZVEZI S FINANČNIMI STORITVAMI

DEL A

LISTA SKUPNOSTI

Uvodna opomba

AT Avstrija

BE Belgija

CY Ciper

CZ Češka

DE Nemčija

DK Danska

ES Španija

EE Estonija

FR Francija

FI Finska

EE Grčija

HU Madžarska

IT Italija

IE Irska

LU Luksemburg

LT Litva

LV Latvija

MT Malta

NL Nizozemska

PT Portugalska

PL Poljska

SE Švedska

SI Slovenija

SK Slovaška

UK Združeno kraljestvo

„Hčerinska družba“ neke pravne osebe pomeni pravno osebo pod dejanskim nadzorom druge pravne osebe.

„Podružnica“ pravne osebe pomeni poslovno enoto, ki ni pravna oseba, je pa po pojavni obliki stalna enota, kot na primer izpostava matične družbe, ima svojo upravo in je materialno opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da jim, čeprav vedo, da bo, če bo potrebno, vzpostavljena pravna povezanost z matično družbo, ki ima svojo upravo v tujini, ni treba poslovati neposredno z matično družbo, ampak lahko svoje posle opravijo v poslovni enoti, ki je izpostava matične družbe.

DODATNE OBVEZE DELA ES

(AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK)

Zavarovanje

Druge finančne storitve

DOGOVOR O OBVEZAH PRI HNANČNIH STORITVAH

Skupnost je lahko po tem sporazumu na osnovi drugega pristopa, kot je tisti, ki ga pokrivajo splošne določbe Dela IV, Poglavje II, (Finančne storitve) sprejela posebne obveze pri finančnih storitvah po tem sporazumu. Dogovorjeno je bilo, da se ta pristop lahko uporablja ob upoštevanju naslednjega dogovora:

Skupnost je na osnovi pogajanj in ob upoštevanju pogojev in kvalifikacij, ki so navedene v teh pogajanjih, na svoj seznam vpisala posebne obveze, ki so v skladu s spodaj navedenim pristopom.

A.   Dostop na trg

Čezmejna trgovina

Poslovna prisotnost

Začasni vstop osebja

Nediskriminatorni ukrepi

B.   Nacionalna obravnava

C.   Opredelitve

Pri tem pristopu:

----

(1)  V primeru Avstrije, Finske in Švedske ni nobenih horizontalnih pridržkov pri storitvah, ki se štejejo kot javne službe.

(2)  Razlagalna opomba: V nekaterih sektorjih obstajajo javne službe, kot so na primer službe, povezane z znanstvenim in tehničnim svetovanjem, R&R, storitvami na področju družboslovja in humanistke, tehničnega preskušanja in analiz, okoljske storitve, zdravstvene storitve, prevozne storitve in pomožne storitve pri vseh vrstah prevoza. Izključne pravice za opravljanje takšnih storitev se pogosto dodelijo zasebnim subjektom, na primer subjektom, ki jim javni organi podelijo koncesije, ki so pogojene s posebnimi storitvenimi obveznostmi. Ker javne službe pogosto obstajajo tudi na subcentralni ravni, sestavljanje podrobnih in izčrpnih list po posameznih sektorjih ni praktično.

(3)  Pri teh zahtevah se lahko sprejmejo izjeme, če se lahko dokaže, da stalno bivališče ni potrebno.

(4)  SI: V skladu z Zakonom o gospodarskih družbah podružnica, ustanovljena v Sloveniji, ni pravna oseba, vendar je v smislu delovanja obravnavanje enako kot za podružnice.

(5)  Komercialne, industrijske ali obrtniške dejavnosti se nanašajo na sektorje, kot so: druge poslovne storitve, gradbeništvo, distribucija in turistične storitve. Ne nanašajo se na telekomunikacije in finančne storitve.

(6)  CZ: Velja nediskriminatorni sistem nadzora deviznega režima, ki sestoji iz:

(7)  PL: Nediskriminatorni sistem deviznega nadzora se veže na omejitve v deviznem prihodku in na sistem deviznih dovoljenj (univerzalnih in individualnih), med drugim na omejitve v pretoku kapitala in deviznih plačil Dovoljenje je potrebno za naslednje devizne posle:

(8)  SK: Vnosi se navedejo zaradi preglednosti.

(9)  PL: Opomba pod dostopom na trg velja tudi za nacionalno obravnavanje.

(10)  Dolžino „začasnega prebivanja“ opredelijo države članice ter zakoni in drugi predpisi Skupnosti o vstopu, prebivanju in delu, če obstajajo. Dolžina se lahko spreminja glede na različne kategorije fizičnih oseb, navedene v tej listi. Za kategorijo (i), je dolžina prebivanja v naslednjih državah članicah omejena tako: EE — tri leta, ki se lahko podaljšajo za dve dodatni leti, celotno obdobje pa ne presega pet let; LV — Pet let; LT — tri leta, ki se lahko za višje uslužbence podaljšajo za največ dve leti; PL in SI — eno leto, ki se lahko podaljša. Za kategorijo (ii), je dolžina prebivanja v naslednjih državah članicah omejena tako: EE — 90 dni za obdobje šestih mesecev; PL — trije meseci; LT — trije meseci na leto; HU, LV, SI — 90 dni.

(11)  Vse druge zahteve iz zakonov in drugih predpisov Skupnosti in držav članic, ki se nanašajo na vstop, bivanje, delo in ukrepe socialne varnosti se še naprej uporabljajo, skupaj s predpisi o času bivanja, najnižji plači, kakor tudi kolektivne pogodbe o plačah.

(12)  „Premeščenec znotraj podjetja“ je opredeljen kot fizična oseba, ki dela znotraj organizacije na ozemlju pogodbenice in je zaradi opravljanja gospodarske dejavnosti začasno premeščena na ozemlje druge pogodbenice; zadevna organizacija mora imeti svojo glavno poslovno enoto na ozemlju pogodbenice, premestitev pa mora biti opravljena v podjetje (podružnico, hčerinsko družbo) navedene organizacije, ki dejansko opravlja podobno gospodarsko dejavnost na ozemlju druge pogodbenice.

(13)  Komercialne, industrijske ali obrtniške dejavnosti se nanašajo na sektorje, kot so: druge poslovne storitve, gradbeništvo, distribucija in turistične storitve. Ne nanašajo se na telekomunikacije in finančne storitve.

(14)  Za razliko od tujih hčerinskih družb, za podružnice, ki jih čilska finančna ustanova ustanovi neposredno v državi članici, ne veljajo, razen nekaterih omejenih izjem, previdnostni ukrepi, usklajeni na ravni Skupnosti, ki takšnim hčerinskim družbam omogočajo izkoristiti povečane možnosti za ustanavljanje novih podjetij in zagotavljanje čezmejnih storitev po vsej Skupnosti. Zato takšne podružnice prejmejo dovoljenje za delovanje na ozemlju države članice pod enakimi pogoji, kot veljajo za domače finančne ustanove te države članice in se lahko od njih zahteva, da izpolnjujejo nekaj posebnih previdnostnih zahtev, kot so, v primeru bančništva in vrednostnih papirjev, ločena kapitalizacija in druge solventnostne zahteve ter poročanje in objava zahtev v zvezi z računi, ali v primeru zavarovanj, zahteve v zvezi s posebnimi jamstvi in pologi, ločeno kapitalizacijo in lokalizacijo sredstev, ki predstavljajo tehnične rezervacije in najmanj eno tretjino minimalnega kapitala, v zadevni državi članici. Države članice lahko uporabijo omejitve, navedene v tej listi, samo v zvezi z neposredno ustanovitvijo tržne prisotnosti čilske podružnice ali z zagotavljanjem čezmejnih storitev iz Čila; posledično država članica ne sme uporabljati teh omejitev, vključno s tistimi, ki v zvezi z ustanavljanjem, za čilske hčerinske družbe, ustanovljene v drugi državi članici Skupnosti, razen če se te omejitve lahko uporabljajo tudi za družbe ali državljane drugih držav članic v skladu z zakonodajo Skupnosti.

(15)  CZ: Ko se umakne pravica do monopola za obvezno zavarovanje odgovornosti voznika motornega vozila, je ta storitev na nediskriminatorni osnovi na voljo ustaljenim Češkim ponudnikom storitev.

(16)  IT: Zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter obdelava finančnih podatkov, katerih posledica je trgovanje s finančnimi instrumenti so lahko prepovedani, če bi to lahko močno posegalo v varstvo investitorjev. Samo pooblaščene banke in investicijska podjetja morajo izpolnjevati poslovna pravila pri zagotavljanju svetovanja glede investicij v zvezi s finančnimi instrumenti in svetovanju podjetjem glede kapitalske strukture, industrijske strategije in s tem povezanih zadev ter svetovanju v zvezi s združitvami in pridobivanjem podjetij. Svetovalna dejavnost ne sme zajemati upravljanja s sredstvi.

(17)  IT: Pooblaščene osebe, usposobljene za izvajanje kolektivnega naložbenega poslovodenja, se štejejo za odgovorne za vse investicijske dejavnosti, ki jih izvajajo njihovi pooblaščeni svetovalci (kolektivno naložbeno poslovodenje, razen KNPVPVP).

PRILOGA VII

ORGANI, PRISTOJNI ZA FINANČNE STORITVE

Del A — Za Skupnost in njene države članice

PRILOGA VIII

(iz člena 132 Sporazuma)

LISTE SPECIFIČNIH OBVEZ V ZVEZI Z USTANAVLJANJEM

DEL A

Lista skupnosti

Uvodna opomba

AT Avstrija

BE Belgija

CY Ciper

CZ Češka

DE Nemčija

DK Danska

ES Španija

EE Estonija

FR Francija

FI Finska

EL Grčija

HU Madžarska

IT Italija

IE Irska

LU Luksemburg

LT Litva

LV Latvija

MT Malta

NL Nizozemska

PT Portugalska

PL Poljska

SE Švedska

SI Slovenija

SK Slovaška

UK Združeno kraljestvo

„Hčerinska družba“ neke pravne osebe pomeni pravno osebo pod dejanskim nadzorom druge pravne osebe.

„Podružnica“ pravne osebe pomeni poslovno enoto, ki ni pravna oseba, je pa po pojavni obliki stalna enota, kot na primer izpostava matične družbe, ima svojo upravo in je materialno opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da jim, čeprav vedo, da bo, če bo potrebno, vzpostavljena pravna povezanost z matično družbo, ki ima svoj glavni sedež v tujini, ni treba poslovati neposredno z matično družbo, ampak lahko svoje posle opravijo v poslovni enoti, ki je izpostava matične družbe.

----

(1)  Pri teh zahtevah se lahko odobrijo izjeme, če se lahko dokaže, da stalno bivališče ni potrebno.

(2)  SI: V skladu z Zakonom o gospodarskih družbah podružnica, ustanovljena v Sloveniji, ni pravna oseba, vendar je v smislu delovanja obravnavanje enako kot za podružnice.

(3)  CZ: Velja nediskriminatorni sistem nadzora deviznega režima, ki sestoji iz:

(a) omejitev pridobitve deviznega poslovanja državljanov za osebne namene,

(b) za finančna posojila od tujih državljanov, neposredne naložbe v tujini, pridobitev nepremičnin v tujini in nakupe tujih vrednostnih papirjev prebivalci Češke potrebujejo dovoljenje za devizno poslovanje.

(4)
—

prenos deviz iz države

—

prenos poljske valute v državo

—

prenos lastništva nad pravico do denarnega premoženja med domačimi in tujimi osebami.

—

odobritev in črpanje posojil v deviznih poslih s strani domačih oseb

—

določitev in izvršitev plačil v tujih valutah na Poljskem za pridobljeno blago, nepremičnine, lastninske pravice, storitve ali delo;

—

odprtje in last bančnega računa v banki na tujem;

(4)(4)
(5)  SK: Vnosi se navedejo zaradi preglednosti.

PRILOGA IX

OBSEG VLADNIH NAROČIL SKUPNOSTI

(iz člena 137 Pridružitvenega sporazuma)

Dodatek 1

SUBJEKTI NA CENTRALNI RAVNI

SUBJEKTI, KI NAROČAJO V SKLADU Z DOLOČBAMI TEGA NASLOVA

ODDELEK 2

Državni organi, ki naročajo

ČEŠKA

ESTONIJA

CIPER

LATVIJA

LITVA

MADŽARSKA

MALTA

POLJSKA

SLOVENIJA

SLOVAŠKA

Dodatek 2

SUBJEKTI NA LOKALNI RAVNI IN SUBJEKTI JAVNEGA PRAVA

SUBJEKTI, KI NAROČAJO V SKLADU Z DOLOČBAMI TEGA NASLOVA

SEZNAM SUBJEKTOV IN KATEGORIJ SUBJEKTOV JAVNEGA PRAVA

XVI.   ČEŠKA REPUBLIKA

XVII.   ESTONIJA

Telesa:

Kategorije:

XVIII.   CIPER

XIX.   LATVIJA

Kategorije:

XX.   LITVA

Vsa telesa, ki niso industrijske ali komercialne narave in katerih javna naročila nadzoruje Urad za javna naročila v okviru Vlade Republike Litve.

XXI.   MADŽARSKA

Telesa:

Kategorije:

XXII.   MALTA

XXIII.   POLJSKA

XXIV.   SLOVENIJA

XXV.   SLOVAŠKA

Naročnik je v členu 3 § 1 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naročilih s spremembami opredeljen kot:

Dodatek 3

SUBJEKTI NA PODROČJU INFRASTRUKTURE

SUBJEKTI, KI NAROČAJO V SKLADU Z DOLOČBAMI TEGA NASLOVA

ODDELEK 1

Naročniki na področju pomorskih ali notranjih pristanišč ali druge terminalne infrastrukture

ČEŠKA

Upravljalci pristanišč (opredelitev subjekta je navedena v členu 2 oddelka 1(c) in členu 3 Zakona št. 40/2004 Sb o javnih naročilih).

ESTONIJA

Subjekti, ki delujejo v skladu s členom 5 Zakona o javnih naročilih (RT I 2001, 40, 224) in člena 14 Zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

CIPER

Ciprska pristaniška oblast, ustanovljena z Zakonom o Ciprski pristaniški oblasti iz leta 1973 (Η Αρχή Λιμένων Κύπρου, που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αρχής Λιμένων Κύπρου Νόμο του 1973).

LATVIJA

Oblasti, ki upravljajo pristanišča v skladu z zakonom „Likums par ostām“:

LITVA

Valstybės įmonė „Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija“ (državno podjetje „Uprava državnega morskega pristanišča Klaipėda“), ki deluje v skladu z Lietuvos Respublikos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymas (Žin., 1996, št. 53-1245).

Valstybės įmonė „Vidaus vandens kelių direkcija“ (državno podjetje „Uprava celinskih plovnih poti“), ki deluje v skladu z Lietuvos Respublikos vidaus vandenų transporto kodeksas (Žin., 1996, št. 105-2393).

Drugi subjekti, ki delujejo na področju morskih in rečnih pristanišč ter drugih terminalov in ki so v skladu z določbami Lietuvos Respublikos vieđřjř pirkimř ástatymas (Žin., 2002, št. 118-5296).

MADŽARSKA

Javni prevoz, ki jih v celoti ali delno vodi država v skladu z Zakonom XLII o vodnem prometu iz leta 2000 (2000. évi XLII. törvény a vízi közlekedésről).

MALTA

L-Awtorita' Marittima ta' Malta (Malteška pomorska uprava).

POLJSKA

Podmioty zajmujące się zarządzaniem portami morskimi lub śródlądowymi i udostępnianiem ich przewoźnikom morskim i śródlądowym. (Subjekti, ki delujejo na področju upravljanja morskih ali rečnih pristanišč in njihovega dajanja v uporabo morskim in celinskim prevoznikom.).

SLOVENIJA

Morska pristanišča v državni ali delni lasti države, ko opravljajo gospodarsko javno službo, skladno s Pomorskim zakonikom (Uradni list RS, 26/01). (Sea ports in full or partial state ownership when performing economic public service in accordance with the Maritime Code (Official Gazette of the Republic of Slovenia, no. 26/01).

SLOVAŠKA

Naročnik je v členu 3 § 2 in § 3 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naročilih s spremembami opredeljen kot pravna oseba, ki v okviru svoje dejavnosti rečne plovbe vzdržuje plovno pot in ustanavlja ter vzdržuje javna pristanišča in zmogljivosti na vodni poti (Zakon št. 338/2000 Z. z.— npr. Prístav Bratislava, Prístav Komárno, Prístav Štúrovo).

ODDELEK 2

Naročniki s področja letaliških zmogljivosti

ČEŠKA

Upravljalci letališč (opredelitev subjekta je navedena v členu 2 oddelka 1(c) in členu 3 zakona št. 40/2004 Sb o javnih naročilih).

ESTONIJA

Subjekti, ki delujejo v skladu s členom 5 Zakona o javnih naročilih (RT I 2001, 40, 224) in člena 14 Zakona o varstvu konkurence (RT I 2001, 56 332).

LATVIJA

Valsts akciju sabiedrîba „Latvijas gaisa satiksme“ (Javno podjetje z omejeno odgovornostjo „Latvijas gaisa satiksme“).

Valsts akciju sabiedrîba „‚Starptautiskâ lidosta‘Rîga“„(Javno podjetje z omejeno odgovornostjo ‚International airport‘Rîga“).

LITVA

Letališča, ki delujejo v skladu z Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, št. 94-2918) in Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, št 66-1983).

Valstybės įmonė „Oro navigacija“ (Državno podjetje „Oro navigacija“), ki deluje v skladu z Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, št 94-2918) in Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, št 66-1983).

Drugi subjekti, ki delujejo na področju letaliških zmogljivosti in ki so v skladu z določbami Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, št 118-5296).

MADŽARSKA

Letališča, ki delujejo na osnovi dovoljenja v skladu z Zakonom XCVII o zračnem prometu iz leta 1995 (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről).

Budapest Ferihegy International Airport, ki ga upravlja Budapest Ferihegy International Airport Operator Plc. (Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér, ki ga upravlja Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér Üzemeltetési Rt.) na osnovi Zakona XVI o koncesijah iz leta 1991 (1991. évi XVI. törvény a koncesszióról), Zakona XCVII o zračnem prometu iz leta 1995 (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről), Odloka št 45/2001. (XII. 20.) KöViM o likvidaciji Uprave za zračni promet in letališča in ustanovitvi HungaroControl-madžarske službe za zračni promet (45/2001. (XII. 20.) KöViM rendelet a Légiforgalmi és Repülőtéri Igazgatóság megszüntetéséről és a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat létrehozásáról).

MALTA

L-Ajruport Internazzjonali ta Malta (Mednarodno letališče Malta).

POLJSKA

Przedsiębiorstwo Państwowe „Porty Lotnicze“ (javno podjetje „Polish Airports“).

SLOVENIJA

Javna civilna letališča, ki delujejo v skladu z Zakonom o letalstvu (Uradni list RS, 18/01). (Public civil airports that operate in accordance with Civil Aviation Act (Official Gazette of the Republic of Slovenia, no. 18/01).

SLOVAŠKA

Naročnik je v členih 3 § 2 in § 3 Zakona št. 263/1999 Z. z. o javnih naročilih s spremembami opredeljen kot pravni subjekt, ki v okviru dejavnosti civilnega letalstva ustanavlja in upravlja letališča in zemeljske letališke zmogljivosti (Zakon št. 143/1998 Z.z. s spremembami — npr. letališča — Letisko M.R. Štefánika, Letisko Košice — Barca, Letisko Poprad — Tatry, Letisko Sliač, Letisko Piešťany — ki jih upravlja Slovenská správa letísk/Slovaška uprava za letališča/in ki delujejo na podlagi dovoljenja, izdanega s strani Ministrstva za promet, pošto in telekomunikacije Slovaške republike v skladu s § 32 Zakona št. 143/1998 Z. z. o civilnem letalstvu)

----

(1)  Nevojni material iz razdelka 3 Dodatka I Priloge XI Sporazuma

(2)  Nabava oboroženih sil Malte: nevojni material iz razdelka 3 dodatka I priloge XI sporazuma

PRILOGA X

Seznam sredstev za obveščanje, ki se doda PRILOGI XIII Pridružitvenega sporazuma

Dodatek 2

ESTONIJA

Official Journal of the European Union

MADŽARSKA

Official Journal of the European Union

Közbeszerzési Értesítő (Public Procurement Bulletin)

Lapja (Public Procurement Bulletin — Official Journal of the Public Procurement Council)

SLOVENIJA

Uradni list Republike Slovenije (Official Journal of the Republic of Slovenia)

CZECH REPUBLIC

Official Journal of the Republic

Centrální adresa (Central Address)

CYPRUS

Official Journal of the European Union

Official Gazette of the Republic

Local Daily Press

POLAND

Official Journal of the European Union

Biuletyn Zamówień Publicznych (Public Procurement Bulletin)

MALTA

Official Gazette of the Republic

Government Gazette

LITHUANIA

Official Journal of the Republic of Lithuania

Information supplement „Informaciniai pranešimai“ to the Gazette („Valstybès žinios“) of the Republic of Lithuania

LATVIA

Official Journal of the Republic of Latvia

Latvijas vestnesis (official newspaper)

SLOVAKIA

Official Journal of the European Union

Vestník verejného obstarávania (Public procurement journal)

----