# Euroopa Liidu L 390/31.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 390 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 47. köide31. detsember 2004 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 390

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

47. köide31. detsember 2004

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2239/2004/EÜ, 17. november 2004, millega muudetakse nõukogu otsust 1999/784/EÜ ühenduse osalemise kohta Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuses | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2240/2004, 15. detsember 2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 975/1999, millega nähakse ette nõuded selliste arengukoostöömeetmete rakendamise kohta, mille eesmärk on aidata kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi | 3 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2241/2004/EÜ, 15. detsember 2004, kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass) | 6 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2242/2004, 22. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 976/1999, millega nähakse ette nõuded selliste ühenduse meetmete (välja arvatud arengukoostöömeetmete) rakendamise kohta, mille eesmärk on aidata ühenduse koostööpoliitika raames kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi kolmandates riikides | 21 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/108/EÜ, 15. detsember 2004, mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ (
  1
  ) | 24 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/109/EÜ, 15. detsember 2004, läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ | 38 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2239/2004/EÜ, 17. november 2004, millega muudetakse nõukogu otsust 1999/784/EÜ ühenduse osalemise kohta Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuses

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2240/2004, 15. detsember 2004, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 975/1999, millega nähakse ette nõuded selliste arengukoostöömeetmete rakendamise kohta, mille eesmärk on aidata kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi

3

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 2241/2004/EÜ, 15. detsember 2004, kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass)

6

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2242/2004, 22. detsember 2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 976/1999, millega nähakse ette nõuded selliste ühenduse meetmete (välja arvatud arengukoostöömeetmete) rakendamise kohta, mille eesmärk on aidata ühenduse koostööpoliitika raames kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi kolmandates riikides

21

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/108/EÜ, 15. detsember 2004, mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ (
  1
  )

1

24

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/109/EÜ, 15. detsember 2004, läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 31.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 390/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 390/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 2239/2004/EÜ,

17. november 2004,

millega muudetakse nõukogu otsust 1999/784/EÜ ühenduse osalemise kohta Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuses

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 157 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

olles konsulteerinud regioonide komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| 1) | Otsuses 1999/784/EÜ (4) otsustas nõukogu, et ühendus peaks saama Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse (edaspidi “vaatluskeskus”) liikmeks, et toetada viimase tegevust. Vaatluskeskus aitab kaasa ühenduse audiovisuaaltööstuse konkurentsivõime tugevdamisele, parandades teabe edastamist tööstusele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja aidates neil saada turust selgemat pilti. |
| --- | --- |

1)

Otsuses 1999/784/EÜ (4) otsustas nõukogu, et ühendus peaks saama Euroopa Audiovisuaalsektori Vaatluskeskuse (edaspidi “vaatluskeskus”) liikmeks, et toetada viimase tegevust. Vaatluskeskus aitab kaasa ühenduse audiovisuaaltööstuse konkurentsivõime tugevdamisele, parandades teabe edastamist tööstusele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ja aidates neil saada turust selgemat pilti.

| 2) | Multimeedia ja uued tehnoloogiad omavad audiovisuaalsektoris üha suuremat osa. Vaatluskeskusel võiks jätkuvalt olla suur tähtsus, juhul kui asjaomaste uute arengute järgimiseks vajalikku võimsust õigeaegselt suurendada. |
| --- | --- |

2)

Multimeedia ja uued tehnoloogiad omavad audiovisuaalsektoris üha suuremat osa. Vaatluskeskusel võiks jätkuvalt olla suur tähtsus, juhul kui asjaomaste uute arengute järgimiseks vajalikku võimsust õigeaegselt suurendada.

| 3) | Kuigi isikute, kaupade ja teenuste vaba liikumine on sätestatud asutamislepingus, takistab teabe nappus paljude maksu- ja tööõiguse valdkonna siseriiklike õigusaktide erinevuste kohta audiovisuaaltoodete ja -teenuste vaba liikumist. Vaatluskeskus võiks anda olulise panuse, kogudes erialaseid teadmisi ja andes erialast nõu ning süstemaatilist teavet maksu-, töö-, autori- ja tarbijakaitseõiguse valdkonnas. |
| --- | --- |

3)

Kuigi isikute, kaupade ja teenuste vaba liikumine on sätestatud asutamislepingus, takistab teabe nappus paljude maksu- ja tööõiguse valdkonna siseriiklike õigusaktide erinevuste kohta audiovisuaaltoodete ja -teenuste vaba liikumist. Vaatluskeskus võiks anda olulise panuse, kogudes erialaseid teadmisi ja andes erialast nõu ning süstemaatilist teavet maksu-, töö-, autori- ja tarbijakaitseõiguse valdkonnas.

| 4) | Seoses Euroopa Parlamendi 4. septembri 2003. aasta resolutsiooniga piirideta televisiooni kohta, milles nõutakse puuetega inimestele digitaaltelevisiooni kättesaadavuse võrdleva aastaaruande esitamist, tuleks puuetega inimeste aitamiseks teha vaatluskeskusele ülesandeks koguda aastate lõikes andmeid selliste Euroopa Liidu või Euroopa Nõukogu kõikides liikmesriikides pakutavate televisiooniteenuste nagu subtiitrimise, suulise kirjelduse ja viipekeele taseme kohta. |
| --- | --- |

4)

Seoses Euroopa Parlamendi 4. septembri 2003. aasta resolutsiooniga piirideta televisiooni kohta, milles nõutakse puuetega inimestele digitaaltelevisiooni kättesaadavuse võrdleva aastaaruande esitamist, tuleks puuetega inimeste aitamiseks teha vaatluskeskusele ülesandeks koguda aastate lõikes andmeid selliste Euroopa Liidu või Euroopa Nõukogu kõikides liikmesriikides pakutavate televisiooniteenuste nagu subtiitrimise, suulise kirjelduse ja viipekeele taseme kohta.

| 5) | Ühenduse osalemine vaatluskeskuses viimase tegevuse toetamisel on osutunud tõhusaks. |
| --- | --- |

5)

Ühenduse osalemine vaatluskeskuses viimase tegevuse toetamisel on osutunud tõhusaks.

| 6) | Sellist osalemist on asjakohane jätkata ajavahemikul, mis on vaatluskeskuse jaoks vajalik oma edaspidise, 2006. aastaga algava tegevuse suuniste vastu võtmiseks. |
| --- | --- |

6)

Sellist osalemist on asjakohane jätkata ajavahemikul, mis on vaatluskeskuse jaoks vajalik oma edaspidise, 2006. aastaga algava tegevuse suuniste vastu võtmiseks.

| 7) | Seetõttu tuleks otsust 1999/784/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

7)

Seetõttu tuleks otsust 1999/784/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Otsuse 1999/784/EÜ artikkel 5 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 5

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni selle vastuvõtmise aastale järgneva seitsmenda aasta viimase kuu viimase päevani.”

Brüssel, 17. november 2004

Euroopa Parlamendi nimel

J. BORRELL FONTELLES

president

Nõukogu nimel

A. NICOLAÏ

eesistuja

---

(1)  ELT C 98, 23.4.2004, lk 34.

1

(2)  ELT C 241, 28.9.2004, lk 15.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 21. aprilli 2004. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta otsus.

3

(4)  EÜT L 307, 2.12.1999, lk 61.

4

---

| 31.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 390/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 390/3

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2240/2004,

15. detsember 2004,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 975/1999, millega nähakse ette nõuded selliste arengukoostöömeetmete rakendamise kohta, mille eesmärk on aidata kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 179 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| 1) | Ühenduse tegevus inimõiguste ja demokraatia põhimõtete edendamisel, nagu on sätestatud 8. mai 2001. aasta komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Euroopa Liidu roll inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides”, jätkub pärast 2004. aastat. Määrus (EÜ) nr 975/1999 (2) osutusid piisavateks õiguslikeks vahenditeks inimõiguste ja demokratiseerimisprotsessi jaoks ettenähtud ühenduse tehnilise ja rahalise abi rakendamiseks arengumaades ja kolmandates riikides selle valdkonna üldiste eesmärkide järgimisel. Nimetatud määruste kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2004. Seetõttu on vaja nende kehtivust pikendada. |
| --- | --- |

1)

Ühenduse tegevus inimõiguste ja demokraatia põhimõtete edendamisel, nagu on sätestatud 8. mai 2001. aasta komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Euroopa Liidu roll inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides”, jätkub pärast 2004. aastat. Määrus (EÜ) nr 975/1999 (2) osutusid piisavateks õiguslikeks vahenditeks inimõiguste ja demokratiseerimisprotsessi jaoks ettenähtud ühenduse tehnilise ja rahalise abi rakendamiseks arengumaades ja kolmandates riikides selle valdkonna üldiste eesmärkide järgimisel. Nimetatud määruste kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2004. Seetõttu on vaja nende kehtivust pikendada.

| 2) | Määrusega (EÜ) nr 975/1999 hõlmatud finantsraamistiku määra ning suunavate inimõiguste ja kuni 2006. aastani kehtestatud demokraatia assigneeringute alusel kehtestatakse käesoleva määrusega programmi pikendatud kehtivuse ajaks finantsraamistik, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse ajal peamine juhis Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta (3) punkti 33 tähenduses. |
| --- | --- |

2)

Määrusega (EÜ) nr 975/1999 hõlmatud finantsraamistiku määra ning suunavate inimõiguste ja kuni 2006. aastani kehtestatud demokraatia assigneeringute alusel kehtestatakse käesoleva määrusega programmi pikendatud kehtivuse ajaks finantsraamistik, mis on eelarvepädevatele institutsioonidele iga-aastase eelarvemenetluse ajal peamine juhis Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamise kohta (3) punkti 33 tähenduses.

| 3) | Määruse (EÜ) nr 975/1999 sätted abi andmise korra kohta tuleks viia vastavusse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) EL valimiste vaatlusmissioonide täideviimisel. |
| --- | --- |

3)

Määruse (EÜ) nr 975/1999 sätted abi andmise korra kohta tuleks viia vastavusse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (4) EL valimiste vaatlusmissioonide täideviimisel.

| 4) | Ühenduse finantshuvide kaitsmine ning võitlus eeskirjade eiramise ja pettuste vastu on määruse (EÜ) nr 975/1999 lahutatamatu osa. Eelkõige peaksid käesoleva määruse kohaselt sõlmitud kokkulepped ja lepingud lubama komisjonil võtta meetmeid, mis on ette nähtud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja eeskirjade eiramiste eest. (5) |
| --- | --- |

4)

Ühenduse finantshuvide kaitsmine ning võitlus eeskirjade eiramise ja pettuste vastu on määruse (EÜ) nr 975/1999 lahutatamatu osa. Eelkõige peaksid käesoleva määruse kohaselt sõlmitud kokkulepped ja lepingud lubama komisjonil võtta meetmeid, mis on ette nähtud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja eeskirjade eiramiste eest. (5)

| 5) | Määruse (EÜ) nr 975/1993 rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6) |
| --- | --- |

5)

Määruse (EÜ) nr 975/1993 rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6)

| 6) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 975/1999 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

6)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 975/1999 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 975/1999 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:






  “h) | toetada jõupingutusi ÜRO asutustes, eriasutustes ja piirkondlikes organisatsioonides demokraatlike riikide rühmituste loomise edendamiseks.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 2 lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:

“h)

toetada jõupingutusi ÜRO asutustes, eriasutustes ja piirkondlikes organisatsioonides demokraatlike riikide rühmituste loomise edendamiseks.”

| 2. | Artikli 4 lõike 1 lõppu lisatakse järgmine tekst:
  “EL valimiste vaatlusmissioonide ja ”amicus curiae“ menetluse puhul võib rahastada füüsilisi isikuid käesoleva määruse alusel.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 4 lõike 1 lõppu lisatakse järgmine tekst:

“EL valimiste vaatlusmissioonide ja ”amicus curiae“ menetluse puhul võib rahastada füüsilisi isikuid käesoleva määruse alusel.”

| 3. | Artikli 5 esimene lause asendatakse järgmisega:
  “Selleks et taotleda ühenduse abi, peab artikli 4 lõike 1 esimeses lauses nimetatud partneri peakontor olema käesoleva määruse kohaselt abikõlblikus kolmandas riigis või ühenduse liikmesriigis.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 5 esimene lause asendatakse järgmisega:

“Selleks et taotleda ühenduse abi, peab artikli 4 lõike 1 esimeses lauses nimetatud partneri peakontor olema käesoleva määruse kohaselt abikõlblikus kolmandas riigis või ühenduse liikmesriigis.”

| 4. | Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Käesoleva määruse alusel antakse ühenduse rahalist toetust tagastamatu abirahana või lepingute alusel. Artikli 2 kohaste operatsioonide raames tegutsevad ELi valimiste vaatlusmissioonide liikmed, kellele makstakse inimõiguste ja demokratiseerimise assigneeringutest, võetakse tööle vastavalt komisjoni poolt sätestatud korrale.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Käesoleva määruse alusel antakse ühenduse rahalist toetust tagastamatu abirahana või lepingute alusel. Artikli 2 kohaste operatsioonide raames tegutsevad ELi valimiste vaatlusmissioonide liikmed, kellele makstakse inimõiguste ja demokratiseerimise assigneeringutest, võetakse tööle vastavalt komisjoni poolt sätestatud korrale.”

| 5. | Artikli 10 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “Käesoleva määruse rakendamise finantsraamistikuks ajavahemikus 1. jaanuar 2005–31. detsember 2006 määratakse 134 miljonit eurot.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 10 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Käesoleva määruse rakendamise finantsraamistikuks ajavahemikus 1. jaanuar 2005–31. detsember 2006 määratakse 134 miljonit eurot.”

| 6. | Artiklid 11 ja 12 asendatakse järgmistega:
  “Artikkel 11
  1.   Komisjon võtab vastu ühenduse tegevuse programmide koostamise ja kindlaksmääramise raamistiku.
  Raamistik sisaldab eelkõige






  a) | mitmeaastaseid näidisprogramme ja nimetatud programmide iga-aastaseid ajakohastusi, |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklid 11 ja 12 asendatakse järgmistega:

“Artikkel 11

1.   Komisjon võtab vastu ühenduse tegevuse programmide koostamise ja kindlaksmääramise raamistiku.

Raamistik sisaldab eelkõige

a)

mitmeaastaseid näidisprogramme ja nimetatud programmide iga-aastaseid ajakohastusi,

| b) | aastaseid tööprogramme. |
| --- | --- |

b)

aastaseid tööprogramme.

Teatud olukordades võib kiita heaks aastase programmiga mitte hõlmatud erimeetmeid.

2.   Komisjon esitab aastaaruande, milles sätestatakse programmide koostamine järgnevaks aastaks piirkondade ja sektorite kaupa ning annab rakendamisest aru Euroopa Parlamendile.

Komisjon vastutab mitmeaastase kava raames määratletud aastaste tööprogrammide haldamise ja kohandamise eest kooskõlas käesoleva määrusega ja vastavalt paindlikkuse nõuetele. Võetud otsused kajastavad Euroopa Liidu prioriteete ja peamisi probleeme demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste austamise tagamiseks ning need on piiritletud programmide ainulaadse olemusega. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti kogu menetluse käigust.

3.   Komisjon rakendab ühenduse meetmeid käesoleva määruse alusel vastavalt eelarve- ja muudele kehtivatele menetlustele, eelkõige nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (7) sätestatud menetlustele.

Artikkel 12

1.   Artikli 11 lõikes 1 nimetatud vahendid võetakse vastu artikli 13 lõikes 2 nimetatud korras.

Juhul, kui artikli 11 lõike 1 punktis b osutatud aastases tööprogrammis tehtavad muudatused ei ületa 20 % programmidele eraldatud kogusummast või kui muudatused ei muuda oluliselt tööprogrammides sisalduvaid projekte või programme, võtab komisjon kõnealused muudatused vastu. Komisjon teavitab artikli 13 lõikes 1 osutatud komiteed.

2.   Ilma et see piiraks artikli 14 kohaldamist, võetakse aastase tööprogrammiga mitte hõlmatud ja 1 miljonit eurot ületavad rahastamisotsused vastu vastavalt artikli 13 lõikes 2 osutatud korrale.”

| 7. | Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ (1) artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.
  Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse 30 päeva.” |
| --- | --- |

7.

Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ (1) artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse 30 päeva.”

| 8. | Artikli 15 teine lause jäetakse välja. |
| --- | --- |

8.

Artikli 15 teine lause jäetakse välja.

| 9. | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 17
  Vastavalt käesolevale määrusele sõlmitud kokkuleppes või lepingus sätestatakse selgesõnaliselt komisjoni ja kontrollikoja õigus kontrollida kõikide ühenduselt raha saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente ning teha kohapeal kontrollimisi. Kohaldatakse nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest. (8)” |
| --- | --- |

9.

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 17

Vastavalt käesolevale määrusele sõlmitud kokkuleppes või lepingus sätestatakse selgesõnaliselt komisjoni ja kontrollikoja õigus kontrollida kõikide ühenduselt raha saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente ning teha kohapeal kontrollimisi. Kohaldatakse nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest. (8)”

| 10. | Artikli 20 teises lõigus asendatakse kuupäev “31. detsember 2004” kuupäevaga “31. detsember 2006”. |
| --- | --- |

10.

Artikli 20 teises lõigus asendatakse kuupäev “31. detsember 2004” kuupäevaga “31. detsember 2006”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 15. detsember 2004

Euroopa Parlamendi nimel

J. BORRELL FONTELLES

president

Nõukogu nimel

A. NICOLAÏ

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2004. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 2. detsembri 2004. aasta otsus.

1

(2)  EÜT L 120, 8.5.1999, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Lepingut on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25).

3

(4)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

4

(5)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

5

(6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

8

---

| 31.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 390/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 390/6

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 2241/2004/EÜ,

15. detsember 2004,

kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku kohta (Europass)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 149 ja 150,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| 1) | Kvalifikatsioonide ja pädevuste parem läbipaistvus hõlbustab liikuvust kogu Euroopa ulatuses elukestva õppe eesmärgil, andes panuse kvaliteetse hariduse ja koolituse arengusse, ning hõlbustab kutsealast liikuvust riikide ja sektorite vahel. |
| --- | --- |

1)

Kvalifikatsioonide ja pädevuste parem läbipaistvus hõlbustab liikuvust kogu Euroopa ulatuses elukestva õppe eesmärgil, andes panuse kvaliteetse hariduse ja koolituse arengusse, ning hõlbustab kutsealast liikuvust riikide ja sektorite vahel.

| 2) | Euroopa Ülemkogu 7. kuni 9. detsembri 2000. aasta Nice'i istungjärgul heaks kiidetud tegevuskavas liikuvuse kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuli 2001. aasta soovituses 2001/613/EÜ tudengite, koolitust saavate isikute, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduses (5) soovitati üldistada kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse kohta kasutatavaid dokumente eesmärgiga luua kvalifikatsioonide Euroopa piirkond. Ühenduse tegevuskava oskuste ja liikuvuse kohta esitas vajaduse kvalifikatsioonide läbipaistvust ja ülekandmist toetavate instrumentide järele, mis tuleb välja arendada ja tugevdada liikuvuse hõlbustamiseks sektorite sees ja vahel. 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas toimunud istungjärgul nõudis Euroopa Ülemkogu edasisi meetmeid vahendite kehtestamiseks diplomite ja kvalifikatsioonide läbipaistvuse parandamiseks. Nõukogu 3. juuni 2002. aasta resolutsioon oskuste ja liikuvuse kohta (6) ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioon elukestva õppe kohta (7) kutsusid üles tihedamale koostööle eesmärgiga luua muu hulgas olemasolevatel vahenditel põhinev raamistik läbipaistvuse ja tunnustamise kohta. |
| --- | --- |

2)

Euroopa Ülemkogu 7. kuni 9. detsembri 2000. aasta Nice'i istungjärgul heaks kiidetud tegevuskavas liikuvuse kohta (4) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuli 2001. aasta soovituses 2001/613/EÜ tudengite, koolitust saavate isikute, vabatahtlike, õpetajate ja koolitajate liikuvuse kohta ühenduses (5) soovitati üldistada kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse kohta kasutatavaid dokumente eesmärgiga luua kvalifikatsioonide Euroopa piirkond. Ühenduse tegevuskava oskuste ja liikuvuse kohta esitas vajaduse kvalifikatsioonide läbipaistvust ja ülekandmist toetavate instrumentide järele, mis tuleb välja arendada ja tugevdada liikuvuse hõlbustamiseks sektorite sees ja vahel. 15. ja 16. märtsil 2002. aastal Barcelonas toimunud istungjärgul nõudis Euroopa Ülemkogu edasisi meetmeid vahendite kehtestamiseks diplomite ja kvalifikatsioonide läbipaistvuse parandamiseks. Nõukogu 3. juuni 2002. aasta resolutsioon oskuste ja liikuvuse kohta (6) ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta resolutsioon elukestva õppe kohta (7) kutsusid üles tihedamale koostööle eesmärgiga luua muu hulgas olemasolevatel vahenditel põhinev raamistik läbipaistvuse ja tunnustamise kohta.

| 3) | Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta resolutsioon Euroopa tõhustatud koostöö edendamise kohta kutseõppe ja koolituse osas (8) kutsus üles võtma meetmeid suurendamaks kutseõppe ja koolituse läbipaistvust teabeedastusvahendite ja -võrkude rakendamise ja ratsionaliseerimise kaudu, kaasa arvatud olemasolevate vahendite integreerimine ühiseks raamistikuks. See raamistik peaks koosnema ühise marginimega dokumendikaustast ja ühisest logost, mida toetavad nõuetele vastavad teabesüsteemid ning mida edendatakse kestvate edendamismeetmete abil Euroopa tasandil ja siseriiklikul tasemel. |
| --- | --- |

3)

Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta resolutsioon Euroopa tõhustatud koostöö edendamise kohta kutseõppe ja koolituse osas (8) kutsus üles võtma meetmeid suurendamaks kutseõppe ja koolituse läbipaistvust teabeedastusvahendite ja -võrkude rakendamise ja ratsionaliseerimise kaudu, kaasa arvatud olemasolevate vahendite integreerimine ühiseks raamistikuks. See raamistik peaks koosnema ühise marginimega dokumendikaustast ja ühisest logost, mida toetavad nõuetele vastavad teabesüsteemid ning mida edendatakse kestvate edendamismeetmete abil Euroopa tasandil ja siseriiklikul tasemel.

| 4) | Viimastel aastatel on välja töötatud mitmed nii ühenduse kui rahvusvahelise tasandi vahendid, et abistada Euroopa kodanikke kvalifikatsioonide ja pädevuste kohta teabe paremal edastamisel tööotsimisel ja õppeprogrammi vastuvõtu taotlemisel. Need hõlmavad komisjoni 11. märtsi 2002. aasta soovituses 2002/236/EÜ (9) esitatud elulookirjelduse (CV) ühist Euroopa formaati, Lissabonis 11. aprillil 1997. aastal vastu võetud kõrgharidustunnistuste ja kõrgharidusele juurdepääsu võimaldavate tunnistuste Euroopa regioonis tunnustamise konventsioonis soovitatud diplomilisa, Europass-tunnistust, mis on loodud nõukogu 21. detsembri 1998. aasta otsusega 1999/51/EÜ Euroopa kutseõppeperioodide, kaasa arvatud õpipoisiaja edendamise kohta, (10) ning Euroopa Nõukogu poolt välja töötatud sertifikaadilisa ja Euroopa keeleportfelli. Neid vahendeid peaks hõlmama ühine raamistik. |
| --- | --- |

4)

Viimastel aastatel on välja töötatud mitmed nii ühenduse kui rahvusvahelise tasandi vahendid, et abistada Euroopa kodanikke kvalifikatsioonide ja pädevuste kohta teabe paremal edastamisel tööotsimisel ja õppeprogrammi vastuvõtu taotlemisel. Need hõlmavad komisjoni 11. märtsi 2002. aasta soovituses 2002/236/EÜ (9) esitatud elulookirjelduse (CV) ühist Euroopa formaati, Lissabonis 11. aprillil 1997. aastal vastu võetud kõrgharidustunnistuste ja kõrgharidusele juurdepääsu võimaldavate tunnistuste Euroopa regioonis tunnustamise konventsioonis soovitatud diplomilisa, Europass-tunnistust, mis on loodud nõukogu 21. detsembri 1998. aasta otsusega 1999/51/EÜ Euroopa kutseõppeperioodide, kaasa arvatud õpipoisiaja edendamise kohta, (10) ning Euroopa Nõukogu poolt välja töötatud sertifikaadilisa ja Euroopa keeleportfelli. Neid vahendeid peaks hõlmama ühine raamistik.

| 5) | Ühine raamistik peaks olema avatud muude selle eesmärgiga sobivate dokumentide edaspidiseks kaasamiseks, kui rakendamisstruktuurid ja -protseduurid on loodud ning töökorras. Eelkõige võiks ühist raamistikku laiendada, et see hõlmaks edaspidi vahendit, millele on salvestatud selle omaniku pädevus infotehnoloogia valdkonnas. |
| --- | --- |

5)

Ühine raamistik peaks olema avatud muude selle eesmärgiga sobivate dokumentide edaspidiseks kaasamiseks, kui rakendamisstruktuurid ja -protseduurid on loodud ning töökorras. Eelkõige võiks ühist raamistikku laiendada, et see hõlmaks edaspidi vahendit, millele on salvestatud selle omaniku pädevus infotehnoloogia valdkonnas.

| 6) | Kvalifikatsioonide ja pädevuste parandatud läbipaistvuse saavutamisel on oluliseks teguriks kõrge kvaliteediga teabe edastamine ja juhiste andmine. Oluline osa on juba olemasolevatel teenustel ja võrkudel, mida võiks edendada tihedama koostöö kaudu, et suurendada ühenduse meetmest tulenevat lisaväärtust. |
| --- | --- |

6)

Kvalifikatsioonide ja pädevuste parandatud läbipaistvuse saavutamisel on oluliseks teguriks kõrge kvaliteediga teabe edastamine ja juhiste andmine. Oluline osa on juba olemasolevatel teenustel ja võrkudel, mida võiks edendada tihedama koostöö kaudu, et suurendada ühenduse meetmest tulenevat lisaväärtust.

| 7) | Seetõttu on vaja tagada ühtsus ja vastastikune täiendavus käesoleva otsuse alusel rakendatavate meetmete ja muude asjaomaste poliitikate, vahendite ja meetmete vahel. See hõlmab ka, ühenduse tasandil, nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (11) asutatud Euroopa Kutseõppe Arenduskeskust (Cedefop), nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (12) asutatud Euroopa Koolitusfondi ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta otsusega 2003/8/EÜ, millega rakendatakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1612/68 vabade töökohtade ja töötaotlejate vahenduse osas, (13) asutatud Euroopa tööturuasutuste süsteem (EURES). Sarnaselt on rahvusvahelisel tasemel hõlmatud Euroopa Nõukogu ja UNESCO asutatud Euroopa akadeemilise tunnustamise riiklike infokeskuste võrk (ENIC). |
| --- | --- |

7)

Seetõttu on vaja tagada ühtsus ja vastastikune täiendavus käesoleva otsuse alusel rakendatavate meetmete ja muude asjaomaste poliitikate, vahendite ja meetmete vahel. See hõlmab ka, ühenduse tasandil, nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (11) asutatud Euroopa Kutseõppe Arenduskeskust (Cedefop), nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (12) asutatud Euroopa Koolitusfondi ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta otsusega 2003/8/EÜ, millega rakendatakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 1612/68 vabade töökohtade ja töötaotlejate vahenduse osas, (13) asutatud Euroopa tööturuasutuste süsteem (EURES). Sarnaselt on rahvusvahelisel tasemel hõlmatud Euroopa Nõukogu ja UNESCO asutatud Euroopa akadeemilise tunnustamise riiklike infokeskuste võrk (ENIC).

| 8) | Otsusega 1999/51/EÜ loodud Europass-tunnistus tuleks seetõttu asendada sarnase laiahaardelisema dokumendiga, millele talletatakse andmed kõigi mis tahes tasanditel ja mis tahes suunal õppe-eesmärgiga riikidevaheliste liikumisperioodide kohta kogu Euroopa ulatuses, ning mis vastaks asjaomastele kvaliteedinõuetele. |
| --- | --- |

8)

Otsusega 1999/51/EÜ loodud Europass-tunnistus tuleks seetõttu asendada sarnase laiahaardelisema dokumendiga, millele talletatakse andmed kõigi mis tahes tasanditel ja mis tahes suunal õppe-eesmärgiga riikidevaheliste liikumisperioodide kohta kogu Euroopa ulatuses, ning mis vastaks asjaomastele kvaliteedinõuetele.

| 9) | Europass tuleks rakendada riiklike organite kaudu kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) (14) artikli 54 lõike 2 punktiga c ja lõikega 3. |
| --- | --- |

9)

Europass tuleks rakendada riiklike organite kaudu kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta) (14) artikli 54 lõike 2 punktiga c ja lõikega 3.

| 10) | Osalemine peaks olema võimaldatud ka ühinevatele riikidele, ühendusse mitte kuuluvatele Euroopa Majanduspiirkonna riikidele ja Euroopa Liiduga ühinemise kandidaatriikidele kooskõlas ühenduse ja kõnealuste riikide vahelisi suhteid reguleerivate õigusaktide asjaomaste sätetega. Euroopa Liidus elavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema samuti võimalik saada kasu kõnealusest süsteemist. |
| --- | --- |

10)

Osalemine peaks olema võimaldatud ka ühinevatele riikidele, ühendusse mitte kuuluvatele Euroopa Majanduspiirkonna riikidele ja Euroopa Liiduga ühinemise kandidaatriikidele kooskõlas ühenduse ja kõnealuste riikide vahelisi suhteid reguleerivate õigusaktide asjaomaste sätetega. Euroopa Liidus elavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema samuti võimalik saada kasu kõnealusest süsteemist.

| 11) | Tööturu osapooled mängivad olulist rolli seoses käesoleva otsusega ja nad tuleks kaasata selle rakendamisse. Nõukogu 2. aprilli 1963. aasta otsuse 63/266/EMÜ, millega kehtestatakse ühise kutseõppepoliitika rakendamise üldpõhimõtted, (15) alusel tööturu osapoolte ja liikmesriikide ametiasutuste esindajatest moodustatud kutseõppe nõuandekomiteed tuleks regulaarselt teavitada käesoleva otsuse rakendamisest. Tööturu osapooltel Euroopa tasandil ja muudel asjaomastel huvirühmadel, kaasa arvatud haridus- ja koolitusorganitel, on eriline roll läbipaistvusega seotud algatuste osas, mida saaks asjakohasel viisil lisada Europassi raamistikku. |
| --- | --- |

11)

Tööturu osapooled mängivad olulist rolli seoses käesoleva otsusega ja nad tuleks kaasata selle rakendamisse. Nõukogu 2. aprilli 1963. aasta otsuse 63/266/EMÜ, millega kehtestatakse ühise kutseõppepoliitika rakendamise üldpõhimõtted, (15) alusel tööturu osapoolte ja liikmesriikide ametiasutuste esindajatest moodustatud kutseõppe nõuandekomiteed tuleks regulaarselt teavitada käesoleva otsuse rakendamisest. Tööturu osapooltel Euroopa tasandil ja muudel asjaomastel huvirühmadel, kaasa arvatud haridus- ja koolitusorganitel, on eriline roll läbipaistvusega seotud algatuste osas, mida saaks asjakohasel viisil lisada Europassi raamistikku.

| 12) | Kuna liikmesriigid ei suuda piisaval määral saavutada käesoleva otsuse eesmärki, nimelt kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku loomist, ning see on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

12)

Kuna liikmesriigid ei suuda piisaval määral saavutada käesoleva otsuse eesmärki, nimelt kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse ühtse ühenduse raamistiku loomist, ning see on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| 13) | Käesoleva otsuse rakendamiseks võetavad meetmed peavad olema vastavuses nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (16) |
| --- | --- |

13)

Käesoleva otsuse rakendamiseks võetavad meetmed peavad olema vastavuses nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (16)

| 14) | Otsus 1999/51/EÜ tuleks tunnistada kehtetuks, |
| --- | --- |

14)

Otsus 1999/51/EÜ tuleks tunnistada kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesolev otsus loob ühtse ühenduse raamistiku kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse saavutamiseks personaalse, ühtlustatud dokumendikausta loomisega, mida nimetatakse Europassiks, mida kodanikud saavad soovi korral kasutada, et paremini edastada teavet oma kvalifikatsioonide ja pädevuste kohta kogu Euroopas. Europassi või mis tahes Europassi dokumendi kasutamisega ei kaasne mingeid kohustusi ega õigusi, v.a need, mis on määratletud käesolevas otsuses.

Artikkel 2

Europassi dokumendid

Europassi dokumentideks on:

| a) | Europassi curriculum vitae (edaspidi “Europassi CV”), millele on osutatud artiklis 5; |
| --- | --- |

a)

Europassi curriculum vitae (edaspidi “Europassi CV”), millele on osutatud artiklis 5;

| b) | artiklites 6–9 osutatud dokumendid; |
| --- | --- |

b)

artiklites 6–9 osutatud dokumendid;

| c) | muud dokumendid, mis komisjoni on kooskõlas I lisas sätestatud kriteeriumitega ja artikli 4 lõikes 2 osutatud korra kohaselt Europassi dokumentidena heakskiitnud. |
| --- | --- |

c)

muud dokumendid, mis komisjoni on kooskõlas I lisas sätestatud kriteeriumitega ja artikli 4 lõikes 2 osutatud korra kohaselt Europassi dokumentidena heakskiitnud.

Artikkel 3

Tööturu osapooled

Ilma artikli 4 lõikes 2 osutatud korda rikkumata peab komisjon konsulteerima tööturu osapooltega ja muude asjaomaste huvirühmadega Euroopa tasandil, kaasa arvatud haridus- ja koolitusorganitega.

Artikkel 4

Komiteemenetlus

1.   Artikli 2 lõikes c osutatud eesmärkidel abistab komisjoni olenevalt asjaomase dokumendi sisust Socrates komitee ja/või Leonardo komitee, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. jaanuari 2000. aasta otsusega nr 253/2000/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp (17) ja nõukogu 26. aprilli 1999. aasta otsusega 1999/382/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi Leonardo da Vinci teine etapp. (18)

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artiklis 8 sätestatut.

Artikkel 5

Europassi CV

Europassi CV annab kodanikele võimaluse edastada teavet oma kvalifikatsioonide ja pädevuste kohta selgel ja kõikehõlmaval viisil. Europassi CV sätestatakse II lisas.

Artikkel 6

Europassi liikuvuse dokument

Europassi liikuvuse dokumenti kantakse perioodid, mille jooksul dokumendi omanik on võtnud osa õpingutest väljaspool oma elukohariiki. Europassi liikuvuse dokument sätestatakse III lisas.

Artikkel 7

Europassi diplomilisa

Europassi diplomilisa annab teavet dokumendi omaniku haridusalaste saavutuste kohta kõrghariduse tasemel. Europassi diplomilisa sätestatakse IV lisas.

Artikkel 8

Europassi keeleportfell

Europassi keeleportfell annab kodanikele võimaluse edastada teavet oma keeleoskuste kohta. Europassi keeleportfell sätestatakse V lisas.

Artikkel 9

Europassi sertifikaadilisa

Europassi sertifikaadilisa kirjeldab kutseõppe sertifikaadile vastavaid pädevusi ja kvalifikatsioone. Europassi sertifikaadilisa sätestatakse VI lisas.

Artikkel 10

Europass Internetis

Käesoleva otsuse rakendamiseks peavad komisjon ja asjaomased riiklikud ametiasutused tegema koostööd Europassi internetipõhise teabesüsteemi loomiseks ja haldamiseks, mis hõlmab ühenduse tasandil kui ka riiklikul tasandil hallatavaid elemente. Europassi raamistikku toetav teabesüsteem sätestatakse VII lisas.

Artikkel 11

Riiklikud Europassi keskused

1.   Iga liikmesriik on vastutav käesoleva otsuse riiklikul tasandil rakendamise eest. Sel eesmärgil loob iga liikmesriik riikliku Europassi keskuse (REK), mis on vastutav kõigi käesolevas otsuses osutatud tegevuste riiklikul tasandil koordineerimise eest ning mis asendab või vajadusel arendab edasi olemasolevaid hetkel sarnaste ülesannetega tegelevaid organeid.

Sellega luuakse REKide Euroopa võrk. Nende tegevusi koordineerib komisjon.

2.   REK peab:

| a) | koordineerima koostöös asjaomaste riiklike organitega Europassi dokumentide kättesaadavaks tegemise või väljastamisega seotud tegevusi või vajaduse korral need teostama; |
| --- | --- |

a)

koordineerima koostöös asjaomaste riiklike organitega Europassi dokumentide kättesaadavaks tegemise või väljastamisega seotud tegevusi või vajaduse korral need teostama;

| b) | looma riikliku teabevõrgu ja seda haldama, kooskõlas artikliga 10; |
| --- | --- |

b)

looma riikliku teabevõrgu ja seda haldama, kooskõlas artikliga 10;

| c) | edendama Europassi kasutamist, kaasa arvatud internetipõhiste teenuste kaudu; |
| --- | --- |

c)

edendama Europassi kasutamist, kaasa arvatud internetipõhiste teenuste kaudu;

| d) | tagama koostöös asjaomaste riiklike organitega üksikisikutele piisava teabe ja suuniste kättesaadavuse Europassi ning selle dokumentide kohata; |
| --- | --- |

d)

tagama koostöös asjaomaste riiklike organitega üksikisikutele piisava teabe ja suuniste kättesaadavuse Europassi ning selle dokumentide kohata;

| e) | lihtsustama teabe ja suuniste edastamist õppimisvõimaluste kohta kogu Euroopas, haridus- ja koolitussüsteemide struktuuri ja/või muude õppe eesmärgil liikuvusega seotud teemade kohta, eelkõige tiheda koostöö kaudu asjaomaste ühenduse ja riiklike talitustega ning vajaduse korral andes kodanikele sissejuhatavaid suuniseid liikuvuse kohta; |
| --- | --- |

e)

lihtsustama teabe ja suuniste edastamist õppimisvõimaluste kohta kogu Euroopas, haridus- ja koolitussüsteemide struktuuri ja/või muude õppe eesmärgil liikuvusega seotud teemade kohta, eelkõige tiheda koostöö kaudu asjaomaste ühenduse ja riiklike talitustega ning vajaduse korral andes kodanikele sissejuhatavaid suuniseid liikuvuse kohta;

| f) | haldama riiklikul tasandil ühenduse rahalist toetust kõigile käesoleva otsusega seotud tegevustele; |
| --- | --- |

f)

haldama riiklikul tasandil ühenduse rahalist toetust kõigile käesoleva otsusega seotud tegevustele;

| g) | osalema REKide Euroopa võrgu töös. |
| --- | --- |

g)

osalema REKide Euroopa võrgu töös.

3.   REK tegutseb rakendusüksusena riiklikul tasandil kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 54 lõike 2 punktiga c ja lõikega 3.

Artikkel 12

Komisjoni ja liikmesriikide ühised ülesanded

Komisjon ja liikmesriigid peavad:

| a) | tagama piisava edendamise ja teavitustöö ühenduse ja riiklikul tasandil, mis hõlmaks muuhulgas kodanikke, hariduse ja koolituse pakkujaid, tööturu osapooli ning ettevõtteid, kaasa arvatud väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, vajaduse korral toetades ja integreerides REKide tegevust; |
| --- | --- |

a)

tagama piisava edendamise ja teavitustöö ühenduse ja riiklikul tasandil, mis hõlmaks muuhulgas kodanikke, hariduse ja koolituse pakkujaid, tööturu osapooli ning ettevõtteid, kaasa arvatud väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid, vajaduse korral toetades ja integreerides REKide tegevust;

| b) | tagama piisava koostöö sobival tasandil asjaomaste talitustega, eelkõige Euroopa tööhõivetalitusega ja muude ühenduse talitustega; |
| --- | --- |

b)

tagama piisava koostöö sobival tasandil asjaomaste talitustega, eelkõige Euroopa tööhõivetalitusega ja muude ühenduse talitustega;

| c) | astuma samme, et soodustada võrdseid võimalusi, tõstes eelkõige kõikide asjaosaliste teadlikkust; |
| --- | --- |

c)

astuma samme, et soodustada võrdseid võimalusi, tõstes eelkõige kõikide asjaosaliste teadlikkust;

| d) | tagama kõigi asjaomaste huvirühmade, kaasa arvatud haridus- ja koolitusasutuste ja tööturu osapoolte kaasamise käesoleva otsuse rakendamisel; |
| --- | --- |

d)

tagama kõigi asjaomaste huvirühmade, kaasa arvatud haridus- ja koolitusasutuste ja tööturu osapoolte kaasamise käesoleva otsuse rakendamisel;

| e) | tagama, et kõigi selle otsuse rakendamisega seotud tegevuste käigus järgitakse täielikult asjaomaseid ühenduse ning siseriiklikke sätteid isikuandmete töötlemise ning eraelu puutumatuse kohta. |
| --- | --- |

e)

tagama, et kõigi selle otsuse rakendamisega seotud tegevuste käigus järgitakse täielikult asjaomaseid ühenduse ning siseriiklikke sätteid isikuandmete töötlemise ning eraelu puutumatuse kohta.

Artikkel 13

Komisjoni ülesanded

1.   Komisjon peab koostöös liikmesriikidega tagama selle otsuse rakendamisega seotud tegevuste üldise kooskõla muude asjaomaste ühenduse poliitikate, õigusaktide ja meetmetega, eelkõige hariduse, kutseõppe, noorsoopoliitika, tööhõive, sotsiaalse hõlvamise, teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse valdkondades.

2.   Komisjon kindlustab Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop) asjatundliku abi käesoleva otsuse rakendamisel kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 337/75. Samadel tingimustel ja asjaomastes valdkondades luuakse komisjoni egiidi all koostöö Euroopa Koolitusfondiga, mis on loodud määrusega (EMÜ) nr 1360/90.

3.   Komisjon teavitab regulaarselt Euroopa Parlamenti ja nõukogu ning teisi asjaomaseid organeid, eelkõige kutseõppe nõuandekomiteed, käesoleva otsuse rakendamisest.

Artikkel 14

Osalevad riigid

1.   Käesolevas otsuses osutatud tegevustes osalemine on avatud ühinevatele riikidele ja Euroopa Majanduspiirkonna mitteliikmesriikidest liikmetele, kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingus sätestatud tingimustega.

2.   Osalemine on avatud ka Euroopa Liidu kandidaatriikidele kooskõlas nende vastavate Euroopa lepingutega.

Artikkel 15

Hindamine

Komisjon esitab ........ ja seejärel iga nelja aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule sõltumatu organi poolt tehtud hindamisel põhineva hindamisaruande käesoleva otsuse rakendamise kohta.

Artikkel 16

Finantssätted

Eelarvepädev asutus kinnitab iga-aastased assigneeringud finantsperspektiivi piires. Käesolevast otsusest tulenevate kulude haldamine toimub vastavalt VIII lisas sätestatule.

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 1999/51/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2005.

Artikkel 19

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 15. detsember 2004

Euroopa Parlamendi nimel

J. BORRELL FONTELLES

president

Nõukogu nimel

A. NICOLAÏ

eesistuja

---

(1)  ELT C 117, 30.4.2004, lk 12.

1

(2)  ELT C 121, 30.4.2004, lk 10.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2004. aasta arvamus (ELTs seni avaldamata), nõukogu 21. oktoobri 2004. aasta ühine seisukoht (ELTs seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2004. aasta seisukoht (ELTs seni avaldamata).

3

(4)  EÜT C 371, 23.12.2000, lk 4.

4

(5)  EÜT L 215, 9.8.2001, lk 30.

5

(6)  EÜT C 162, 6.7.2002, lk 1.

6

(7)  EÜT C 163, 9.7.2002, lk 1.

7

(8)  EÜT C 13, 18.1.2003, lk 2.

8

(9)  EÜT L 79, 22.3.2002, lk 66.

9

(10)  EÜT L 17, 22.1.1999, lk 45.

10

(11)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1655/2003 (ELT L 245, 29.9.2003 lk 41).

11

(12)  EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1648/2003 (ELT L 245, 29.9.2003 lk 22).

12

(13)  EÜT L 5, 10.1.2003, lk 16.

13

(14)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

14

(15)  EÜT L 63, 20.4.1963, lk 1338.

15

(16)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

16

(17)  EÜT L 28 3.2.2000, lk 1. Otsust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 885/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 1).

17

(18)  EÜT L 146 11.6.1999, lk 33. Otsust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 885/2004. Kolm aastat pärast käesoleva otsuse jõustumist.

18

---

I LISA

Artikli 2 punktis c osutatud Europassi dokumentide kasutusele võtmise kriteeriumid

Kõik uued Europassi dokumendid peavad vastama vähemalt järgmistele kriteeriumitele:

| 1. | Asjakohasus: Europassi dokumentide eesmärk peaks olema kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse parandamine; |
| --- | --- |

1.

Asjakohasus: Europassi dokumentide eesmärk peaks olema kvalifikatsioonide ja pädevuste läbipaistvuse parandamine;

| 2. | Euroopa mõõde: ilma Europassi dokumentide vabatahtliku kasutamise olemust rikkumata peaksid need olema potentsiaalselt kasutatavad kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

2.

Euroopa mõõde: ilma Europassi dokumentide vabatahtliku kasutamise olemust rikkumata peaksid need olema potentsiaalselt kasutatavad kõigis liikmesriikides;

| 3. | Keeleline ulatus: Europassi dokumentide mudelid peaksid olema kättesaadavad vähemalt kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes; |
| --- | --- |

3.

Keeleline ulatus: Europassi dokumentide mudelid peaksid olema kättesaadavad vähemalt kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes;

| 4. | Teostatavus: Europassi dokumendid peaksid sobima tõhusaks levitamiseks vajaduse korral väljastavate organite kaudu, nii paberkandjal kui ka elektroonilisel kujul. |
| --- | --- |

4.

Teostatavus: Europassi dokumendid peaksid sobima tõhusaks levitamiseks vajaduse korral väljastavate organite kaudu, nii paberkandjal kui ka elektroonilisel kujul.

---

II LISA

EUROPASSI CURRICULUM VITAE (EUROPASSI CV)

1.   Kirjeldus

| 1.1. | Europassi CV põhineb elulookirjelduse (CV) Euroopa ühisel formaadil, mis on esitatud soovituses 2002/236/EÜ.
  See annab üksikisikutele mudeli nende kvalifikatsioonide ja pädevuste süstemaatiliseks, kronoloogiliseks ja paindlikuks esitamiseks. Erinevate väljade kohta on antud eraldi juhtnöörid ning samuti on esitatud suuniseid ja näidiseid, et abistada kodanikel Europassi CV täitmist. |
| --- | --- |

1.1.

Europassi CV põhineb elulookirjelduse (CV) Euroopa ühisel formaadil, mis on esitatud soovituses 2002/236/EÜ.

See annab üksikisikutele mudeli nende kvalifikatsioonide ja pädevuste süstemaatiliseks, kronoloogiliseks ja paindlikuks esitamiseks. Erinevate väljade kohta on antud eraldi juhtnöörid ning samuti on esitatud suuniseid ja näidiseid, et abistada kodanikel Europassi CV täitmist.

| 1.2. | Europassi CVs on väljad järgmiste andmete märkimiseks:






  — | isikuandmed, keeleoskus, töökogemus ning haridus- ja koolitusalased saavutused, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Europassi CVs on väljad järgmiste andmete märkimiseks:

—

isikuandmed, keeleoskus, töökogemus ning haridus- ja koolitusalased saavutused,

| — | muud üksikisiku pädevused, eelkõige tehnilised, organisatoorsed, kunstialased ja sotsiaalsed oskused, |
| --- | --- |

—

muud üksikisiku pädevused, eelkõige tehnilised, organisatoorsed, kunstialased ja sotsiaalsed oskused,

| — | muu teave, mille võib Europassi CVle lisada ühe või enama lisana. |
| --- | --- |

—

muu teave, mille võib Europassi CVle lisada ühe või enama lisana.

| 1.3. | Europassi CV on isiklik dokument, mis sisaldab üksikisiku poolt kirja pandud enesekirjeldust. |
| --- | --- |

1.3.

Europassi CV on isiklik dokument, mis sisaldab üksikisiku poolt kirja pandud enesekirjeldust.

| 1.4. | Mall on üsna üksikasjalik, kuid üksikisik saab valida, milliseid välju täita. Kodanikel, kes täidavad elektroonilise vormi – kas allalaetuna või online'is – peaks olema võimaldatud kustutada mis tahes rida, mida nad ei soovi täita. Näiteks isikul, kes ei märgi oma sugu või ei oma erilist tehnilist oskust, millest teada anda, peaks olema võimaldatud kustutada vastavad read, et need ei ilmuks tühjade väljadena ekraanil ega väljatrükil. |
| --- | --- |

1.4.

Mall on üsna üksikasjalik, kuid üksikisik saab valida, milliseid välju täita. Kodanikel, kes täidavad elektroonilise vormi – kas allalaetuna või online'is – peaks olema võimaldatud kustutada mis tahes rida, mida nad ei soovi täita. Näiteks isikul, kes ei märgi oma sugu või ei oma erilist tehnilist oskust, millest teada anda, peaks olema võimaldatud kustutada vastavad read, et need ei ilmuks tühjade väljadena ekraanil ega väljatrükil.

| 1.5. | Europassi CV on Europassi peamine tugisammas: iga kodaniku Europassi portfell hõlmab Europassi CVd, mille on kodanik ise täitnud, ja üht või enamat muud Europassi dokumenti, vastavalt kõnealuse kodaniku eriomasele haridustaustale ja töökogemusele. Europassi CV elektrooniline vorm võimaldab luua viiteid selle jaotistelt vastavatele Europassi dokumentidele, näiteks hariduse ja koolituse jaotiselt diplomilisale või sertifikaadilisale. |
| --- | --- |

1.5.

Europassi CV on Europassi peamine tugisammas: iga kodaniku Europassi portfell hõlmab Europassi CVd, mille on kodanik ise täitnud, ja üht või enamat muud Europassi dokumenti, vastavalt kõnealuse kodaniku eriomasele haridustaustale ja töökogemusele. Europassi CV elektrooniline vorm võimaldab luua viiteid selle jaotistelt vastavatele Europassi dokumentidele, näiteks hariduse ja koolituse jaotiselt diplomilisale või sertifikaadilisale.

| 1.6. | Kooskõlas käesoleva otsuse artikli 12 punktiga e, peavad pädevad ametiasutused võtma Europassi CV, eelkõige selle elektroonilise vormi haldamisel sobivaid meetmeid, et tagada täies ulatuses asjaomaste ühenduse ning siseriiklike isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatust käsitlevate sätete järgimine. |
| --- | --- |

1.6.

Kooskõlas käesoleva otsuse artikli 12 punktiga e, peavad pädevad ametiasutused võtma Europassi CV, eelkõige selle elektroonilise vormi haldamisel sobivaid meetmeid, et tagada täies ulatuses asjaomaste ühenduse ning siseriiklike isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatust käsitlevate sätete järgimine.

2.   Europassi CV ühine struktuur

Alltoodud lahtris on esitatud Europassi CV struktuuri ja teksti mudel. Nii paberkandja kui ka elektroonilise vormi kujundus ning samuti struktuuri ja teksti muudatused lepitakse kokku komisjoni ja pädevate riiklike ametiasutuste vahel.

Kursiivis tekst on mõeldud abistama dokumendi täitmisel.

Image

---

III LISA

EUROPASSI LIIKUVUSE DOKUMENT

1.   Kirjeldus

| 1.1. | Europassi liikuvuse dokument on mõeldud lõikes 1.2 määratletud Euroopa õppeperioodi registreerimiseks, kasutades Euroopa ühist formaati.
  See on isiklik dokument, millele on kantud andmed omaniku läbitud Euroopa õppeperioodide kohta, ning see võimaldab dokumendi omanikul paremini edastada teavet kõnealuse kogemuse põhjal omandatu kohta, eelkõige pädevuste osas. |
| --- | --- |

1.1.

Europassi liikuvuse dokument on mõeldud lõikes 1.2 määratletud Euroopa õppeperioodi registreerimiseks, kasutades Euroopa ühist formaati.

See on isiklik dokument, millele on kantud andmed omaniku läbitud Euroopa õppeperioodide kohta, ning see võimaldab dokumendi omanikul paremini edastada teavet kõnealuse kogemuse põhjal omandatu kohta, eelkõige pädevuste osas.

| 1.2. | Euroopa õppeperiood on periood, mille jooksul isik – mis tahes vanuses, haridustasemega ja ametis – viibib välisriigis õppe eesmärgil ning see:






  a) | toimub kas ühenduse haridus- ja koolitusprogrammi raames, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Euroopa õppeperiood on periood, mille jooksul isik – mis tahes vanuses, haridustasemega ja ametis – viibib välisriigis õppe eesmärgil ning see:

a)

toimub kas ühenduse haridus- ja koolitusprogrammi raames,

| b) | või vastab kõigile järgmistele kvaliteedinõuetele:






  — | välisriigis viibimine toimub selle riigi õppeprogrammi algatuse raames, mis on õppel osaleva isiku lähteriigiks, |
| --- | --- | --- |

b)

või vastab kõigile järgmistele kvaliteedinõuetele:

—

välisriigis viibimine toimub selle riigi õppeprogrammi algatuse raames, mis on õppel osaleva isiku lähteriigiks,

| — | lähteriigis õppeprogrammi algatuse eest vastutav organisatsioon (lähetav organisatsioon) on sõlminud leppe vastuvõtva organisatsiooniga ja esitab riiklikule Europassi keskusele (või lähteriigis Europassi liikuvuse dokumenti haldama volitatud organile) kirjalikult lepingu Euroopa õppeperioodi sisu, eesmärkide ja kestuse kohta, tagades asjaomasele isikule kohase keelealase ettevalmistuse ning määrates vastuvõtvas riigis juhendaja, kelle ülesandeks on asjaomase isiku abistamine, teavitamine, juhendamine ja kontrollimine, |
| --- | --- |

—

lähteriigis õppeprogrammi algatuse eest vastutav organisatsioon (lähetav organisatsioon) on sõlminud leppe vastuvõtva organisatsiooniga ja esitab riiklikule Europassi keskusele (või lähteriigis Europassi liikuvuse dokumenti haldama volitatud organile) kirjalikult lepingu Euroopa õppeperioodi sisu, eesmärkide ja kestuse kohta, tagades asjaomasele isikule kohase keelealase ettevalmistuse ning määrates vastuvõtvas riigis juhendaja, kelle ülesandeks on asjaomase isiku abistamine, teavitamine, juhendamine ja kontrollimine,

| — | kõik programmi kaasatud riigid peavad olema ELi liikmesriigid või EFTA/EMP riigid, |
| --- | --- |

—

kõik programmi kaasatud riigid peavad olema ELi liikmesriigid või EFTA/EMP riigid,

| — | vajaduse korral teevad lähetav organisatsioon ja vastuvõttev organisatsioon koostööd, andmaks asjaomasele isikule piisavalt teavet vastuvõtvas riigis kehtivate töötervishoiu ja -ohutuse, tööõiguse, võrdõiguslikkuse meetmete ja muude töötamisega seotud sätete kohta. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral teevad lähetav organisatsioon ja vastuvõttev organisatsioon koostööd, andmaks asjaomasele isikule piisavalt teavet vastuvõtvas riigis kehtivate töötervishoiu ja -ohutuse, tööõiguse, võrdõiguslikkuse meetmete ja muude töötamisega seotud sätete kohta.

| 1.3. | Europassi liikuvuse dokumendi täidavad liikuvuse projektis osalevad lähetav ja vastuvõttev organisatsioon nende ja asjaomase isiku vahel kokku lepitud keeles.
  Kodanikud, kellele väljastatakse Europassi liikuvuse dokument, on õigustatud nõudma selle tõlget teise keelde, mille kodanikud valivad ise lähetava ja vastuvõtva organisatsiooni keele või kolmanda Euroopa keele seast. Kolmanda keele korral on tõlkimise eest vastutav lähetav organisatsioon. |
| --- | --- |

1.3.

Europassi liikuvuse dokumendi täidavad liikuvuse projektis osalevad lähetav ja vastuvõttev organisatsioon nende ja asjaomase isiku vahel kokku lepitud keeles.

Kodanikud, kellele väljastatakse Europassi liikuvuse dokument, on õigustatud nõudma selle tõlget teise keelde, mille kodanikud valivad ise lähetava ja vastuvõtva organisatsiooni keele või kolmanda Euroopa keele seast. Kolmanda keele korral on tõlkimise eest vastutav lähetav organisatsioon.

| 1.4. | Europassi liikuvuse dokument sisaldab isikuandmeid (vt lõige 2). Isikuandmetest on ainsaks kohustuslikult esitatava teabe elemendiks isiku nimi, kellele Europassi liikuvuse dokument väljastati. Europassi liikuvuse dokumenti täitvad organisatsioonid tohivad teha kandeid teistesse lahtritesse isikuandmete kohta ainult asjaomase isiku sellekohase nõusoleku korral.
  Lahter “Kvalifikatsioon” ei ole samuti kohustuslik, võttes arvesse asjaolu, et mitte kõigi haridus- või koolitusprogrammidega ei kaasne ametliku kvalifikatsiooni omandamine.
  Europassi liikuvuse dokumendi mis tahes elektroonilise vormi täitmise korral – kas allalaetuna või online'is – peaks olema võimaldatud kustutada täitmata jäetud lahtrid nii, et tühjad lahtrid ei ilmuks ekraanil ega väljatrükil. |
| --- | --- |

1.4.

Europassi liikuvuse dokument sisaldab isikuandmeid (vt lõige 2). Isikuandmetest on ainsaks kohustuslikult esitatava teabe elemendiks isiku nimi, kellele Europassi liikuvuse dokument väljastati. Europassi liikuvuse dokumenti täitvad organisatsioonid tohivad teha kandeid teistesse lahtritesse isikuandmete kohta ainult asjaomase isiku sellekohase nõusoleku korral.

Lahter “Kvalifikatsioon” ei ole samuti kohustuslik, võttes arvesse asjaolu, et mitte kõigi haridus- või koolitusprogrammidega ei kaasne ametliku kvalifikatsiooni omandamine.

Europassi liikuvuse dokumendi mis tahes elektroonilise vormi täitmise korral – kas allalaetuna või online'is – peaks olema võimaldatud kustutada täitmata jäetud lahtrid nii, et tühjad lahtrid ei ilmuks ekraanil ega väljatrükil.

| 1.5. | Riiklik Europassi keskus vastutab selle eest, et oleks tagatud:






  — | Europassi liikuvuse dokumendi väljastamine ainult Euroopa õppeperioodi kohta, |
| --- | --- | --- |

1.5.

Riiklik Europassi keskus vastutab selle eest, et oleks tagatud:

—

Europassi liikuvuse dokumendi väljastamine ainult Euroopa õppeperioodi kohta,

| — | kõigi Europassi liikuvuse dokumentide täitmine elektrooniliselt, |
| --- | --- |

—

kõigi Europassi liikuvuse dokumentide täitmine elektrooniliselt,

| — | kõigi Europassi liikuvuse dokumentide väljastamine omanikele ka paberkandjal, mis on kokku pandud, kasutades koostöös komisjoniga spetsiaalselt väljatöötatud kausta. |
| --- | --- |

—

kõigi Europassi liikuvuse dokumentide väljastamine omanikele ka paberkandjal, mis on kokku pandud, kasutades koostöös komisjoniga spetsiaalselt väljatöötatud kausta.

| 1.6. | Vastavalt käesoleva otsuse artikli 12 punktiga e, peavad pädevad ametiasutused võtma Europassi liikuvuse dokumendi, eelkõige selle elektroonilise vormi haldamisel sobivaid meetmeid, et tagada täies ulatuses asjaomaste ühenduse ning siseriiklike isikuandmete töötlemist ning eraelu puutumatust käsitlevate sätete järgimine. |
| --- | --- |

1.6.

Vastavalt käesoleva otsuse artikli 12 punktiga e, peavad pädevad ametiasutused võtma Europassi liikuvuse dokumendi, eelkõige selle elektroonilise vormi haldamisel sobivaid meetmeid, et tagada täies ulatuses asjaomaste ühenduse ning siseriiklike isikuandmete töötlemist ning eraelu puutumatust käsitlevate sätete järgimine.

2.   Europassi liikuvuse dokumendi ühine formaat

Alltoodud lahtris on esitatud Europassi liikuvuse dokumendi struktuur ja tekst. Nii paberkandja kui ka elektroonilise vormi kujundus ning samuti struktuuri ja teksti muudatused lepitakse kokku komisjoni ja pädevate riiklike ametiasutuste vahel.

Teksti osas on iga kanne nummerdatud, et hõlbustada selle leidmist mitmekeelses dokumendis. Kursiivis tekst on mõeldud abistama dokumendi täitmisel. Tärniga (*) tähistatud väljade täitmine ei ole kohustuslik.

Image

---

IV LISA

EUROPASSI DIPLOMILISA

1.   Kirjeldus

| 1.1. | Europassi diplomilisa on kõrgemat haridust kinnitavale diplomile lisatud dokument, et hõlbustada kolmandatel isikutel – eelkõige isikutel välisriigis – mõista, mida vastav diplom tähendab dokumendi omaniku omandatud teadmiste ja pädevuste osas.
  Selleks kirjeldab diplomilisa diplomi originaali omaniku läbitud ja edukalt lõpetatud õpingute iseloomu, taset, konteksti, sisu ja staatust. Seetõttu on see isiklik dokument, mis osutab selle omanikule. |
| --- | --- |

1.1.

Europassi diplomilisa on kõrgemat haridust kinnitavale diplomile lisatud dokument, et hõlbustada kolmandatel isikutel – eelkõige isikutel välisriigis – mõista, mida vastav diplom tähendab dokumendi omaniku omandatud teadmiste ja pädevuste osas.

Selleks kirjeldab diplomilisa diplomi originaali omaniku läbitud ja edukalt lõpetatud õpingute iseloomu, taset, konteksti, sisu ja staatust. Seetõttu on see isiklik dokument, mis osutab selle omanikule.

| 1.2. | Diplomilisa ei asenda diplomi originaali ega anna õigust diplomi originaali tunnustamiseks teiste riikide akadeemiliste asutuste poolt. Teisest küljest hõlbustab see diplomi originaali asjakohast hindamist, nii et sellest võib olla abi tunnustuse saamiseks pädevalt ametiasutuselt või kõrgema õppeasutuse vastuvõtukomisjonilt. |
| --- | --- |

1.2.

Diplomilisa ei asenda diplomi originaali ega anna õigust diplomi originaali tunnustamiseks teiste riikide akadeemiliste asutuste poolt. Teisest küljest hõlbustab see diplomi originaali asjakohast hindamist, nii et sellest võib olla abi tunnustuse saamiseks pädevalt ametiasutuselt või kõrgema õppeasutuse vastuvõtukomisjonilt.

| 1.3. | Diplomilisa on välja töötatud pädeva riikliku ametiasutuse poolt kooskõlas Euroopa Komisjoni – Euroopa Nõukogu – UNESCO ühise töörühma loodud malliga, kes on seda katsetanud ja kohendanud. Diplomilisa mall on kättesaadav kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes. See on paindlik, suundaandev vahend, mis on loodud praktiliseks kasutamiseks, mida saab kohandada vastavalt kohalikele vajadustele ning mis vaadatakse korrapäraselt üle. |
| --- | --- |

1.3.

Diplomilisa on välja töötatud pädeva riikliku ametiasutuse poolt kooskõlas Euroopa Komisjoni – Euroopa Nõukogu – UNESCO ühise töörühma loodud malliga, kes on seda katsetanud ja kohendanud. Diplomilisa mall on kättesaadav kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes. See on paindlik, suundaandev vahend, mis on loodud praktiliseks kasutamiseks, mida saab kohandada vastavalt kohalikele vajadustele ning mis vaadatakse korrapäraselt üle.

| 1.4. | Diplomilisa koosneb kaheksast jaost, mis määratlevad selle kvalifikatsiooni omaniku (1) ja kvalifikatsiooni enda (2), annavad teavet kvalifikatsiooni taseme kohta (3), sisu ja saavutatud tulemuste kohta (4) ning kvalifikatsiooni toime kohta (5), võimaldavad märkida lisateavet (6), kinnitavad diplomilisa (7) ja lõpuks annavad teavet riigi kõrgharidussüsteemi kohta (8). Tuleks anda teavet kõigis kaheksas jaos. Kui teavet ei esitata, tuleks seda põhjendada. Institutsioonid peavad diplomilisa suhtes rakendama sama tõendamiskorda nagu kvalifikatsiooni enda suhtes. |
| --- | --- |

1.4.

Diplomilisa koosneb kaheksast jaost, mis määratlevad selle kvalifikatsiooni omaniku (1) ja kvalifikatsiooni enda (2), annavad teavet kvalifikatsiooni taseme kohta (3), sisu ja saavutatud tulemuste kohta (4) ning kvalifikatsiooni toime kohta (5), võimaldavad märkida lisateavet (6), kinnitavad diplomilisa (7) ja lõpuks annavad teavet riigi kõrgharidussüsteemi kohta (8). Tuleks anda teavet kõigis kaheksas jaos. Kui teavet ei esitata, tuleks seda põhjendada. Institutsioonid peavad diplomilisa suhtes rakendama sama tõendamiskorda nagu kvalifikatsiooni enda suhtes.

| 1.5. | Vastavalt otsuse artikli 12 punktiga e, peavad pädevad ametiasutused võtma diplomilisa, eelkõige selle elektroonilise vormi haldamisel sobivaid meetmeid, et tagada täies ulatuses asjaomaste ühenduse ning siseriiklike isikuandmete töötlemist ning eraelu puutumatust käsitlevate sätete järgimine. |
| --- | --- |

1.5.

Vastavalt otsuse artikli 12 punktiga e, peavad pädevad ametiasutused võtma diplomilisa, eelkõige selle elektroonilise vormi haldamisel sobivaid meetmeid, et tagada täies ulatuses asjaomaste ühenduse ning siseriiklike isikuandmete töötlemist ning eraelu puutumatust käsitlevate sätete järgimine.

2.   Europassi diplomilisa ühine struktuur

Alltoodud lahtris on esitatud diplomilisa struktuuri ja teksti ühine, mittesiduv mudel. Nii paberkandja kui ka elektroonilise vormi kujundus lepitakse kokku komisjoni ja pädevate riiklike ametiasutuste vahel.

Image

---

V LISA

EUROPASSI KEELEPORTFELL

1.   Kirjeldus

| 1.1. | Europassi keeleportfelli on välja töötanud Euroopa Nõukogu ning see on dokument, millele keeleõppijad saavad kanda oma keeleõppe- ja kultuurialased kogemused ning pädevused. |
| --- | --- |

1.1.

Europassi keeleportfelli on välja töötanud Euroopa Nõukogu ning see on dokument, millele keeleõppijad saavad kanda oma keeleõppe- ja kultuurialased kogemused ning pädevused.

| 1.2. | Europassi keeleportfellil on kaks funktsiooni: pedagoogiline ja teavet esitav.
  Esimesena mainitu on kavandatud keeleõppijate motivatsiooni suurendamiseks, et parandada nende suutlikkust suhelda erinevates keeltes ja omandada uusi õppealaseid ja kultuuridevahelisi kogemusi. Selle eesmärgiks on abistada õppijatel mõelda oma õpingute eesmärkide üle, kavandada oma õpinguid ja õppida iseseisvalt.
  Mis puudutab teavet esitavat funktsiooni, siis on keeleportfell mõeldud registreerima andmeid omaniku keeleoskuse kohta kõikehõlmaval, informatiivsel, läbipaistval ja usaldusväärsel viisil. See aitab õppijatel saada ülevaate oma saavutatud oskuste tasemest ühes või mitmes võõrkeeles ja võimaldab neil teavitada sellest teisi üksikasjalikul ning rahvusvaheliselt võrreldaval viisil. Kõigi oskuste kohta antakse hinne, sõltumata sellest, kas need on omandatud ametliku haridustee käigus või mitte. |
| --- | --- |

1.2.

Europassi keeleportfellil on kaks funktsiooni: pedagoogiline ja teavet esitav.

Esimesena mainitu on kavandatud keeleõppijate motivatsiooni suurendamiseks, et parandada nende suutlikkust suhelda erinevates keeltes ja omandada uusi õppealaseid ja kultuuridevahelisi kogemusi. Selle eesmärgiks on abistada õppijatel mõelda oma õpingute eesmärkide üle, kavandada oma õpinguid ja õppida iseseisvalt.

Mis puudutab teavet esitavat funktsiooni, siis on keeleportfell mõeldud registreerima andmeid omaniku keeleoskuse kohta kõikehõlmaval, informatiivsel, läbipaistval ja usaldusväärsel viisil. See aitab õppijatel saada ülevaate oma saavutatud oskuste tasemest ühes või mitmes võõrkeeles ja võimaldab neil teavitada sellest teisi üksikasjalikul ning rahvusvaheliselt võrreldaval viisil. Kõigi oskuste kohta antakse hinne, sõltumata sellest, kas need on omandatud ametliku haridustee käigus või mitte.

| 1.3. | Keeleportfell sisaldab:






  — | keelepassi, mida selle omanik regulaarselt ajakohastab. Omanik kirjeldab oma keeleoskuseid vastavalt Euroopas üldiselt tunnustatud kriteeriumitele, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Keeleportfell sisaldab:

—

keelepassi, mida selle omanik regulaarselt ajakohastab. Omanik kirjeldab oma keeleoskuseid vastavalt Euroopas üldiselt tunnustatud kriteeriumitele,

| — | üksikasjalik keeleõppe käigu kirjeldus annab teavet omaniku kogemuste kohta igas keeles, |
| --- | --- |

—

üksikasjalik keeleõppe käigu kirjeldus annab teavet omaniku kogemuste kohta igas keeles,

| — | kaust võimaldab keeleoskuste illustreerimiseks lisada näidiseid isikliku töö tulemustest. |
| --- | --- |

—

kaust võimaldab keeleoskuste illustreerimiseks lisada näidiseid isikliku töö tulemustest.

Europassi keeleportfell on õppija omand.

| 1.4. | Kõigi portfellide kohta on kokku lepitud ühised põhimõtted ja suunised. Euroopa Nõukogu liikmesriikides töötatakse välja erinevad mudelid sõltuvalt õppijate vanusest ja riiklikest eripäradest. Kõik mudelid peavad vastama kokkulepitud põhimõtetele ja saama heakskiidu Euroopa dokumendikinnituse komiteelt (European Validation Committee), et sellel kasutada Euroopa Nõukogu logo. Allpool on esitatud keelepassi mudel, mis on see osa portfellist, mis tuleb täita vastavalt ettenähtud struktuurile. |
| --- | --- |

1.4.

Kõigi portfellide kohta on kokku lepitud ühised põhimõtted ja suunised. Euroopa Nõukogu liikmesriikides töötatakse välja erinevad mudelid sõltuvalt õppijate vanusest ja riiklikest eripäradest. Kõik mudelid peavad vastama kokkulepitud põhimõtetele ja saama heakskiidu Euroopa dokumendikinnituse komiteelt (European Validation Committee), et sellel kasutada Euroopa Nõukogu logo. Allpool on esitatud keelepassi mudel, mis on see osa portfellist, mis tuleb täita vastavalt ettenähtud struktuurile.

| 1.5. | Kooskõlas käesoleva otsuse artikli 12 punktiga e, peavad pädevad ametiasutused võtma Europassi keeleportfelli, eelkõige selle elektroonilise vormi haldamisel sobivaid meetmeid, et tagada täies ulatuses asjaomaste ühenduse ning siseriiklike isikuandmete töötlemist ning eraelu puutumatust käsitlevate sätete järgimine. |
| --- | --- |

1.5.

Kooskõlas käesoleva otsuse artikli 12 punktiga e, peavad pädevad ametiasutused võtma Europassi keeleportfelli, eelkõige selle elektroonilise vormi haldamisel sobivaid meetmeid, et tagada täies ulatuses asjaomaste ühenduse ning siseriiklike isikuandmete töötlemist ning eraelu puutumatust käsitlevate sätete järgimine.

2.   Europassi keeleportfelli keelepassi osa ühine struktuur

Alltoodud lahtris on esitatud Europassi keeleportfelli keelepassi osa struktuuri ja teksti ühine, mittesiduv mudel. Nii paberkandja kui ka elektroonilise vormi kujundus lepitakse kokku pädevate riiklike ametiasutustega.

(Europassi logo)

KEELEPASS

Keeleoskuste iseloomustus

Image

Kokkuvõte keeleõppe ja kultuuridevaheliste kogemuste kohta

Image

Image

Image

---

VI LISA

EUROPASSI SERTIFIKAADILISA

1.   Kirjeldus

| 1.1. | Europassi sertifikaadilisa on kutseõppesertifikaadile lisatud dokument, et lihtsustada kolmandatel isikutel – eelkõige isikutel välisriigis – mõista, mida vastav sertifikaat tähendab dokumendi omaniku omandatud pädevuste osas.
  Selleks annab sertifikaadilisa teavet:






  — | omandatud oskuste ja pädevuste, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Europassi sertifikaadilisa on kutseõppesertifikaadile lisatud dokument, et lihtsustada kolmandatel isikutel – eelkõige isikutel välisriigis – mõista, mida vastav sertifikaat tähendab dokumendi omaniku omandatud pädevuste osas.

Selleks annab sertifikaadilisa teavet:

—

omandatud oskuste ja pädevuste,

| — | juurdepääsetavate ametikohtade ulatuse, |
| --- | --- |

—

juurdepääsetavate ametikohtade ulatuse,

| — | dokumenti väljastavate ja akrediteerivate organite, |
| --- | --- |

—

dokumenti väljastavate ja akrediteerivate organite,

| — | sertifikaadi taseme, |
| --- | --- |

—

sertifikaadi taseme,

| — | sertifikaadi omandamise erinevate viiside, |
| --- | --- |

—

sertifikaadi omandamise erinevate viiside,

| — | järgmisele haridustasemele vastuvõtutingimuste ja edasipääsuvõimaluste kohta. |
| --- | --- |

—

järgmisele haridustasemele vastuvõtutingimuste ja edasipääsuvõimaluste kohta.

| 1.2. | Sertifikaadilisa ei asenda sertifikaadi originaali ega anna õigust sertifikaadi originaali tunnustamiseks teiste riikide asutuste poolt. Teisest küljes hõlbustab see sertifikaadi originaali asjakohast hindamist, nii et sellest võib olla abi tunnustuse saamiseks pädevalt ametiasutuselt. |
| --- | --- |

1.2.

Sertifikaadilisa ei asenda sertifikaadi originaali ega anna õigust sertifikaadi originaali tunnustamiseks teiste riikide asutuste poolt. Teisest küljes hõlbustab see sertifikaadi originaali asjakohast hindamist, nii et sellest võib olla abi tunnustuse saamiseks pädevalt ametiasutuselt.

| 1.3. | Sertifikaadilisad koostatakse pädevate ametiasutuste poolt riiklikul tasandil ja väljastatakse vastavat sertifikaati omavatele kodanikele riiklikul tasandil ette nähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

1.3.

Sertifikaadilisad koostatakse pädevate ametiasutuste poolt riiklikul tasandil ja väljastatakse vastavat sertifikaati omavatele kodanikele riiklikul tasandil ette nähtud korra kohaselt.

2.   Europassi sertifikaadilisa ühine struktuur

Alltoodud lahtris on esitatud Europassi sertifikaadilisa struktuuri ja teksti ühine mudel. Nii paberkandja kui ka elektroonilise vormi kujundus ning samuti kõik struktuuri ja teksti muudatused lepitakse kokku komisjoni ja pädevate riiklike ametiasutuste vahel.

Image

---

VII LISA

TEABESÜSTEEM

Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd tagamaks, et kodanikel oleks võimalik Interneti kaudu täita oma Europassi CVd ja teisi Europassi dokumente, mida ei pea väljastama pädevad asutused.

Kõik pädevate asutuste väljastatavad Europassi dokumendid tuleb täita elektrooniliselt ja teha kättesaadavaks nende omanikele. Kui komisjon ja asjaomased riiklikud ametiasutused peavad koostöös otsustama, milliseid sobivaid tehnilisi vahendeid peaks kasutama, võttes arvesse tehnika taset ja olemasolevaid riiklikke süsteeme, tuleb tagada järgmised omadused.

1.   Koostamise põhimõtted

Avatud süsteem. Välja tuleks arendada Europassi teabesüsteem, võttes arvesse edasise arendamise võimalust, eelkõige pidades silmas uute dokumentide hõlmamist Europassi raamistikku ja integreerumist tööpakkumisi ja õppimisvõimalusi edastavate teabeteenustega.

Koostoimimisvõime. Europassi teabesüsteemi erinevates riikides riiklikul tasandil hallatavad osad peaksid olema täielikult koostoimivad omavahel ning ühenduse tasandil hallatavate osadega.

2.   Dokumentide haldus ja juurdepääs dokumentidele

| 2.1. | Kõik pädevate asutuste poolt väljastatavad dokumendid tuleb täita elektrooniliselt dokumente väljastavate organite ja riikliku Europassi keskuse vahel kokku lepitud korra kohaselt ning kooskõlas Euroopa tasandil kokku lepitud korraga. |
| --- | --- |

2.1.

Kõik pädevate asutuste poolt väljastatavad dokumendid tuleb täita elektrooniliselt dokumente väljastavate organite ja riikliku Europassi keskuse vahel kokku lepitud korra kohaselt ning kooskõlas Euroopa tasandil kokku lepitud korraga.

| 2.2. | Europassi CV ja mis tahes muud Europassi dokumendid, mida ei pea väljastama volitatud asutused, peaksid olema samuti elektroonilisel kujul kättesaadavad. |
| --- | --- |

2.2.

Europassi CV ja mis tahes muud Europassi dokumendid, mida ei pea väljastama volitatud asutused, peaksid olema samuti elektroonilisel kujul kättesaadavad.

| 2.3. | Kodanikel on õigus:






  — | täita Interneti kaudu oma Europassi CV ja mis tahes muud Europassi dokumendid, mida ei pea väljastama volitatud asutused, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Kodanikel on õigus:

—

täita Interneti kaudu oma Europassi CV ja mis tahes muud Europassi dokumendid, mida ei pea väljastama volitatud asutused,

| — | luua, ajakohastada ja eemaldada linke oma Europassi CVl ja muudel Europassi dokumentidel, |
| --- | --- |

—

luua, ajakohastada ja eemaldada linke oma Europassi CVl ja muudel Europassi dokumentidel,

| — | lisada mis tahes tõendavaid dokumente oma Europassi dokumentidele, |
| --- | --- |

—

lisada mis tahes tõendavaid dokumente oma Europassi dokumentidele,

| — | trükkida osaliselt või täielikult välja oma Europass ja selle lisad, kui need on olemas. |
| --- | --- |

—

trükkida osaliselt või täielikult välja oma Europass ja selle lisad, kui need on olemas.

| 2.4. | Juurdepääs dokumentidele, kaasa arvatud isikuandmetele, peab olema võimaldatud ainult asjaomasele isikule, kooskõlas asjaomaste ühenduse ning siseriiklike isikuandmete töötlemist ning eraelu puutumatust käsitlevate sätetega. |
| --- | --- |

2.4.

Juurdepääs dokumentidele, kaasa arvatud isikuandmetele, peab olema võimaldatud ainult asjaomasele isikule, kooskõlas asjaomaste ühenduse ning siseriiklike isikuandmete töötlemist ning eraelu puutumatust käsitlevate sätetega.

---

VIII LISA

FINANTSLISA

| 1. | Kulude rahastamine on kavandatud kaasrahastamisena riiklikul tasandil ja selles on hõlmatud teatud ühenduse tasandil tekkivad kulud seoses koordineerimise, edendamise ja dokumentide tootmisega. |
| --- | --- |

1.

Kulude rahastamine on kavandatud kaasrahastamisena riiklikul tasandil ja selles on hõlmatud teatud ühenduse tasandil tekkivad kulud seoses koordineerimise, edendamise ja dokumentide tootmisega.

| 2. | Ühenduse rahalist toetust riikide tegevustele antakse riiklikule EUROPASSi keskusele iga-aastaste tegevustoetustena.
  Riiklikud EUROPASSi keskused tuleb asutada juriidiliste isikutena ja need ei saa muud tegevustoetust ühenduse eelarvest. |
| --- | --- |

2.

Ühenduse rahalist toetust riikide tegevustele antakse riiklikule EUROPASSi keskusele iga-aastaste tegevustoetustena.

Riiklikud EUROPASSi keskused tuleb asutada juriidiliste isikutena ja need ei saa muud tegevustoetust ühenduse eelarvest.

| 2.1. | Need toetused antakse pärast käesoleva otsuse artiklis 11 loetletud tegevustega seotud ja konkreetsetel juhistel põhineva tööprogrammi heakskiitmist. |
| --- | --- |

2.1.

Need toetused antakse pärast käesoleva otsuse artiklis 11 loetletud tegevustega seotud ja konkreetsetel juhistel põhineva tööprogrammi heakskiitmist.

| 2.2. | Kaasrahastamise määr ei ületa 50 % asjaomaste tegevuste kogukuludest. |
| --- | --- |

2.2.

Kaasrahastamise määr ei ületa 50 % asjaomaste tegevuste kogukuludest.

| 2.3. | Käesoleva otsuse rakendamisel võib komisjon kasutada eksperte ja tehnilise abi organisatsioone, kelle rahastamise võib ette näha selle otsuse üldise rahastamise raames. Komisjon võib korraldada seminare, kollokviume või muid ekspertide kohtumisi, mis võivad hõlbustada selle otsuse rakendamist, ja võib võtta asjakohaseid teavitamise, avaldamise ja levitamisega seotud meetmeid. |
| --- | --- |

2.3.

Käesoleva otsuse rakendamisel võib komisjon kasutada eksperte ja tehnilise abi organisatsioone, kelle rahastamise võib ette näha selle otsuse üldise rahastamise raames. Komisjon võib korraldada seminare, kollokviume või muid ekspertide kohtumisi, mis võivad hõlbustada selle otsuse rakendamist, ja võib võtta asjakohaseid teavitamise, avaldamise ja levitamisega seotud meetmeid.

---

| 31.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 390/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 390/21

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2242/2004,

22. detsember 2004,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 976/1999, millega nähakse ette nõuded selliste ühenduse meetmete (välja arvatud arengukoostöömeetmete) rakendamise kohta, mille eesmärk on aidata ühenduse koostööpoliitika raames kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi kolmandates riikides

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 181a lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| 1) | Ühenduse tegevus inimõiguste ja demokraatia põhimõtete edendamisel, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetud komisjoni 8. mai 2001. aasta teatises Euroopa Liidu roll inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides, jätkub pärast 2004. aastat. Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 975/1999, millega nähakse ette nõuded selliste arengukoostöömeetmete rakendamise kohta, mille eesmärk on aidata kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi, (2) ning määrus (EÜ) nr 976/1999, (3) osutusid piisavateks õigusaktideks inimõiguste ja demokratiseerimisprotsesside jaoks ettenähtud ühenduse tehnilise ja rahalise abi rakendamiseks arengumaades ja kolmandates riikides selle valdkonna üldiste eesmärkide järgimisel. Nimetatud määruste kehtivus lõppeb 31. detsembril 2004. Seetõttu on vaja nende kehtivust pikendada. |
| --- | --- |

1)

Ühenduse tegevus inimõiguste ja demokraatia põhimõtete edendamisel, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetud komisjoni 8. mai 2001. aasta teatises Euroopa Liidu roll inimõiguste ja demokratiseerimise edendamisel kolmandates riikides, jätkub pärast 2004. aastat. Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta määrus (EÜ) nr 975/1999, millega nähakse ette nõuded selliste arengukoostöömeetmete rakendamise kohta, mille eesmärk on aidata kaasa üldisele eesmärgile arendada ja tugevdada demokraatiat ja õigusriiki ning austada inimõigusi ja põhivabadusi, (2) ning määrus (EÜ) nr 976/1999, (3) osutusid piisavateks õigusaktideks inimõiguste ja demokratiseerimisprotsesside jaoks ettenähtud ühenduse tehnilise ja rahalise abi rakendamiseks arengumaades ja kolmandates riikides selle valdkonna üldiste eesmärkide järgimisel. Nimetatud määruste kehtivus lõppeb 31. detsembril 2004. Seetõttu on vaja nende kehtivust pikendada.

| 2) | Määruses (EÜ) nr 976/1999 esitatud lähtesumma ning kuni 2006. aastani inimõiguste ja demokratiseerimise soovituslike assigneeringute vahelise suhte põhjal lisatakse käesolevasse määrusesse programmi pikendatud kehtivusajaks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse täiustamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (4) punktis 34 määratletud lähtesumma, ilma et see piiraks seejuures eelarvepädevate institutsioonide asutamislepingus määratletud volitusi. |
| --- | --- |

2)

Määruses (EÜ) nr 976/1999 esitatud lähtesumma ning kuni 2006. aastani inimõiguste ja demokratiseerimise soovituslike assigneeringute vahelise suhte põhjal lisatakse käesolevasse määrusesse programmi pikendatud kehtivusajaks Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 6. mai 1999. aasta eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse täiustamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (4) punktis 34 määratletud lähtesumma, ilma et see piiraks seejuures eelarvepädevate institutsioonide asutamislepingus määratletud volitusi.

| 3) | Määruse (EÜ) nr 976/1999 sätted abi andmise korra kohta tuleks ELi valimiste vaatlusmissioonide täideviimiseks viia vastavusse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (5) juriidiliste nõuetega. |
| --- | --- |

3)

Määruse (EÜ) nr 976/1999 sätted abi andmise korra kohta tuleks ELi valimiste vaatlusmissioonide täideviimiseks viia vastavusse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (5) juriidiliste nõuetega.

| 4) | Ühenduse finantshuvide kaitsmine ning võitlus eeskirjade eiramise ja pettuste vastu on määruse (EÜ) nr 976/1999 lahutatamatu osa. Eelkõige peaksid selle määruse kohaselt sõlmitud kokkulepped ja lepingud lubama komisjonil võtta meetmeid, mis on ette nähtud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja muude eeskirjade eiramiste eest. (6) |
| --- | --- |

4)

Ühenduse finantshuvide kaitsmine ning võitlus eeskirjade eiramise ja pettuste vastu on määruse (EÜ) nr 976/1999 lahutatamatu osa. Eelkõige peaksid selle määruse kohaselt sõlmitud kokkulepped ja lepingud lubama komisjonil võtta meetmeid, mis on ette nähtud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja muude eeskirjade eiramiste eest. (6)

| 5) | Määruse (EÜ) nr 976/1999 rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (7) |
| --- | --- |

5)

Määruse (EÜ) nr 976/1999 rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (7)

| 6) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 976/1999 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

6)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 976/1999 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 976/1999 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:






  “h) | toetada jõupingutusi ÜRO asutustes, spetsialiseerunud asutustes ja piirkondlikes organisatsioonides demokraatlike riikide rühmituste loomise edendamiseks.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 3 lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:

“h)

toetada jõupingutusi ÜRO asutustes, spetsialiseerunud asutustes ja piirkondlikes organisatsioonides demokraatlike riikide rühmituste loomise edendamiseks.”

| 2. | Artikli 5 lõike 1 lõppu lisatakse järgmine lause:
  “ELi valimiste vaatlusmissioonide ja ”amicus curiae“ menetluse puhul võib käesoleva määruse alusel rahastada füüsilisi isikuid.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 5 lõike 1 lõppu lisatakse järgmine lause:

“ELi valimiste vaatlusmissioonide ja ”amicus curiae“ menetluse puhul võib käesoleva määruse alusel rahastada füüsilisi isikuid.”

| 3. | Artikli 6 esimene lause asendatakse järgmisega:
  “Selleks et taotleda ühenduse abi, peab artikli 5 lõike 1 esimeses lauses nimetatud partneri peakontor olema käesoleva määruse kohaselt abikõlblikus kolmandas riigis või ühenduse liikmesriigis.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 6 esimene lause asendatakse järgmisega:

“Selleks et taotleda ühenduse abi, peab artikli 5 lõike 1 esimeses lauses nimetatud partneri peakontor olema käesoleva määruse kohaselt abikõlblikus kolmandas riigis või ühenduse liikmesriigis.”

| 4. | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Käesoleva määruse alusel antakse ühenduse rahalist abi tagastamatu toetusena või lepingute vormis. Artikli 2 kohaste meetmete raames tegutsevad ELi valimiste vaatlusmissioonide liikmed, kellele makstakse inimõiguste ja demokratiseerimise assigneeringutest, võetakse tööle vastavalt komisjoni poolt sätestatud korrale.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Käesoleva määruse alusel antakse ühenduse rahalist abi tagastamatu toetusena või lepingute vormis. Artikli 2 kohaste meetmete raames tegutsevad ELi valimiste vaatlusmissioonide liikmed, kellele makstakse inimõiguste ja demokratiseerimise assigneeringutest, võetakse tööle vastavalt komisjoni poolt sätestatud korrale.”

| 5. | Artikli 11 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 2005–2006 on 78 miljonit eurot.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 11 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 2005–2006 on 78 miljonit eurot.”

| 6. | Artiklid 12 ja 13 asendatakse järgmistega:
  “Artikkel 12
  1.   Komisjon võtab vastu ühenduse tegevuse programmide koostamise ja kindlaksmääramise raamistiku.
  Raamistik sisaldab eelkõige:






  a) | mitmeaastaseid soovituslike programme ja nimetatud programmide iga-aastaseid ajakohastusi, |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklid 12 ja 13 asendatakse järgmistega:

“Artikkel 12

1.   Komisjon võtab vastu ühenduse tegevuse programmide koostamise ja kindlaksmääramise raamistiku.

Raamistik sisaldab eelkõige:

a)

mitmeaastaseid soovituslike programme ja nimetatud programmide iga-aastaseid ajakohastusi,

| b) | aastaseid tööprogramme. |
| --- | --- |

b)

aastaseid tööprogramme.

Teatud olukordades võib kiita heaks aastase programmiga hõlmamata erimeetmeid.

2.   Komisjon esitab aastaaruande, milles sätestatakse programmide koostamine järgnevaks aastaks piirkondade ja sektorite kaupa, ning annab rakendamisest aru Euroopa Parlamendile.

Komisjon vastutab mitmeaastase kava raames määratletud aastaste tööprogrammide haldamise ja kohandamise eest kooskõlas käesoleva määrusega ja vastavalt paindlikkuse nõuetele. Võetud otsused kajastavad Euroopa Liidu prioriteete ja peamisi probleeme demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste austamise tagamiseks ning need on piiritletud programmide ainulaadse olemusega. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti täielikult menetluse käigust.

3.   Komisjon rakendab ühenduse meetmeid käesoleva määruse alusel vastavalt kehtivatele eelarve- ja muudele menetlustele, eelkõige määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 sätestatud menetlustele.

Artikkel 13

1.   Artikli 12 lõikes 1 nimetatud vahendid võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 nimetatud korras.

Juhul kui artikli 12 lõike 1 punktis b osutatud aastases tööprogrammis tehtavad muudatused ei ületa 20 % programmidele eraldatud kogusummast või kui muudatused ei muuda oluliselt tööprogrammides sisalduvaid projekte või programme, võtab komisjon kõnealused muudatused vastu. Komisjon teavitab artikli 14 lõikes 1 osutatud komiteed.

2.   Ilma et see piiraks artikli 15 kohaldamist, võetakse aastase tööprogrammiga hõlmamata ja 1 miljonit eurot ületavad rahastamisotsused vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud korrale.”

| 7. | Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (8) artiklit 4 ja artikli 7 lõikeid 1, 2 ja 4, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.
  Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse 30 päeva..” |
| --- | --- |

7.

Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse nõukogu otsuse 1999/468/EÜ (8) artiklit 4 ja artikli 7 lõikeid 1, 2 ja 4, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse 30 päeva..”

| 8. | Artikli 16 teine lause jäetakse välja. |
| --- | --- |

8.

Artikli 16 teine lause jäetakse välja.

| 9. | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 18
  Vastavalt käesolevale määrusele sõlmitud kokkuleppes või lepingus sätestatakse selgesõnaliselt komisjoni ja kontrollikoja õigus kontrollida kõikide ühenduselt raha saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente ning teha kohapeal kontrollimisi. Kohaldatakse määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96. (9)” |
| --- | --- |

9.

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 18

Vastavalt käesolevale määrusele sõlmitud kokkuleppes või lepingus sätestatakse selgesõnaliselt komisjoni ja kontrollikoja õigus kontrollida kõikide ühenduselt raha saanud töövõtjate ja alltöövõtjate dokumente ning teha kohapeal kontrollimisi. Kohaldatakse määrust (Euratom, EÜ) nr 2185/96. (9)”

| 10. | Artikli 21 teises lõigus asendatakse kuupäev “31. detsember 2004” kuupäevaga “31. detsember 2006”. |
| --- | --- |

10.

Artikli 21 teises lõigus asendatakse kuupäev “31. detsember 2004” kuupäevaga “31. detsember 2006”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsember 2004.

Nõukogu nimel

C. VEERMAN

eesistuja

---

(1)  Arvamus antud 16.12.2004 (ei ole veel ilmunud Euroopa Liidu Teatajas).

1

(2)  EÜT L 120, 8.5.1999, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

2

(3)  EÜT L 120, 8.5.1999, lk 8. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

3

(4)  EÜT C 172, 18.6.1999, lk 1. Institutsioonidevaheline leping, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega 2003/429/EÜ (ELT L 147, 14.6.2003, lk 25).

4

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

5

(6)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

7

(8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23

8

(9)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2

9

---

| 31.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 390/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 390/24

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/108/EÜ,

15. detsember 2004,

mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| 1) | Nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiiv 89/336/EMÜ elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on üle vaadatud siseturgu reguleerivate õigusaktide lihtsustamisena (SLIM) tuntud algatuse alusel. Nii SLIM protsess kui ka sellele järgnenud põhjalik konsulteerimine on osutanud vajadusele täiendada, tugevdada ja selgitada direktiiviga 89/336/EMÜ kehtestatud raamistikku. |
| --- | --- |

1)

Nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiiv 89/336/EMÜ elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on üle vaadatud siseturgu reguleerivate õigusaktide lihtsustamisena (SLIM) tuntud algatuse alusel. Nii SLIM protsess kui ka sellele järgnenud põhjalik konsulteerimine on osutanud vajadusele täiendada, tugevdada ja selgitada direktiiviga 89/336/EMÜ kehtestatud raamistikku.

| 2) | Liikmesriigid vastutavad selle eest, et oleks tagatud raadioside, sealhulgas ringhäälingu vastuvõtu ja vastavalt Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) raadioside- eeskirjadele tegutseva amatöörraadioside, elektri- ja telekommunikatsioonivõrkude kui ka nendega ühendatud seadmestike kaitse elektromagnetiliste häirete eest. |
| --- | --- |

2)

Liikmesriigid vastutavad selle eest, et oleks tagatud raadioside, sealhulgas ringhäälingu vastuvõtu ja vastavalt Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) raadioside- eeskirjadele tegutseva amatöörraadioside, elektri- ja telekommunikatsioonivõrkude kui ka nendega ühendatud seadmestike kaitse elektromagnetiliste häirete eest.

| 3) | Elektromagnetiliste häirete vastast kaitset tagavad siseriiklikud õigusnormid tuleb ühtlustada, et kindlustada elektri- ja elektroonikaaparatuuri vaba liikumine, vähendamata seejuures põhjendatud kaitsetaset liikmesriikides. |
| --- | --- |

3)

Elektromagnetiliste häirete vastast kaitset tagavad siseriiklikud õigusnormid tuleb ühtlustada, et kindlustada elektri- ja elektroonikaaparatuuri vaba liikumine, vähendamata seejuures põhjendatud kaitsetaset liikmesriikides.

| 4) | Elektromagnetiliste häirete vastane kaitse nõuab mitmesugustele ettevõtjatele kohustuste kehtestamist. Neid kohustusi tuleks sellise kaitse saavutamiseks kohaldada õiglasel ja tõhusal viisil. |
| --- | --- |

4)

Elektromagnetiliste häirete vastane kaitse nõuab mitmesugustele ettevõtjatele kohustuste kehtestamist. Neid kohustusi tuleks sellise kaitse saavutamiseks kohaldada õiglasel ja tõhusal viisil.

| 5) | Seadmestike elektromagnetilist ühilduvust tuleks reguleerida, et oleks tagatud siseturu, see tähendab ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine, toimimine. |
| --- | --- |

5)

Seadmestike elektromagnetilist ühilduvust tuleks reguleerida, et oleks tagatud siseturu, see tähendab ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine, toimimine.

| 6) | Käesoleva direktiiviga hõlmatud seadmestike hulka peaksid olema arvatud nii aparatuur kui ka paigaldised. Mõlematele tuleb siiski ette näha eraldi sätted. Seda seepärast, et aparatuur kui selline võib ühenduse sees vabalt liikuda, samas kui paigaldised on paigaldatud alaliseks kasutamiseks eelnevalt kindlaks määratud asukohta ja koosnevad eri liiki aparatuurist ja vajadusel muudest seadistest. Selliste paigaldiste ülesehitus ja toimimine vastavad enamikel juhtudel nende kasutajate konkreetsetele vajadustele. |
| --- | --- |

6)

Käesoleva direktiiviga hõlmatud seadmestike hulka peaksid olema arvatud nii aparatuur kui ka paigaldised. Mõlematele tuleb siiski ette näha eraldi sätted. Seda seepärast, et aparatuur kui selline võib ühenduse sees vabalt liikuda, samas kui paigaldised on paigaldatud alaliseks kasutamiseks eelnevalt kindlaks määratud asukohta ja koosnevad eri liiki aparatuurist ja vajadusel muudest seadistest. Selliste paigaldiste ülesehitus ja toimimine vastavad enamikel juhtudel nende kasutajate konkreetsetele vajadustele.

| 7) | Raadioseadmed ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmed ei tohiks olla hõlmatud käesoleva direktiiviga, kuna neid reguleeritakse juba Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta. (4) Mõlema direktiivi elektromagnetilise ühilduvuse nõuetega saavutatakse kaitstuse sama tase. |
| --- | --- |

7)

Raadioseadmed ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmed ei tohiks olla hõlmatud käesoleva direktiiviga, kuna neid reguleeritakse juba Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta. (4) Mõlema direktiivi elektromagnetilise ühilduvuse nõuetega saavutatakse kaitstuse sama tase.

| 8) | Käesolev direktiiv ei hõlma õhusõidukeid või nendesse paigaldamiseks mõeldud seadmeid, kuna nende suhtes juba kohaldatakse elektromagnetilist ühilduvust käsitlevaid ühenduse või rahvusvahelisi erieeskirju. |
| --- | --- |

8)

Käesolev direktiiv ei hõlma õhusõidukeid või nendesse paigaldamiseks mõeldud seadmeid, kuna nende suhtes juba kohaldatakse elektromagnetilist ühilduvust käsitlevaid ühenduse või rahvusvahelisi erieeskirju.

| 9) | Käesoleva direktiiviga ei ole vaja reguleerida elektromagnetilise ühilduvuse seisukohalt loomupäraselt ohutuid seadmestikke. |
| --- | --- |

9)

Käesoleva direktiiviga ei ole vaja reguleerida elektromagnetilise ühilduvuse seisukohalt loomupäraselt ohutuid seadmestikke.

| 10) | Käesolev direktiiv ei tohiks hõlmata seadmestiku ohutuse küsimust, kuna seda käsitlevad eraldi ühenduse või siseriiklikud õigusaktid. |
| --- | --- |

10)

Käesolev direktiiv ei tohiks hõlmata seadmestiku ohutuse küsimust, kuna seda käsitlevad eraldi ühenduse või siseriiklikud õigusaktid.

| 11) | Osas, millega käesoleva direktiiviga reguleeritakse aparatuuri, peaks see viitama ühenduse turul esimest korda kaubanduslikult kättesaadavale valmisaparatuurile. Teatavaid koostisosasid või alakooste peaks teatud tingimustel käsitlema aparatuurina, kui nad tehakse lõpptarbijale kättesaadavaks. |
| --- | --- |

11)

Osas, millega käesoleva direktiiviga reguleeritakse aparatuuri, peaks see viitama ühenduse turul esimest korda kaubanduslikult kättesaadavale valmisaparatuurile. Teatavaid koostisosasid või alakooste peaks teatud tingimustel käsitlema aparatuurina, kui nad tehakse lõpptarbijale kättesaadavaks.

| 12) | Käesolev direktiiv põhineb põhimõtetel, mis on sätestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele. (5) Vastavalt sellele lähenemisviisile kohaldatakse seadmestike kavandile ja tootmisele elektromagnetilise ühilduvusega seotud olulisi nõudeid. Nendele nõuetele on antud tehniline väljund harmoneeritud Euroopa standarditena, mille võtavad vastu Euroopa eri standardiorganisatsioonid, Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituut (ETSI). CEN, CENELEC ja ETSI tunnustatakse käesoleva direktiivi valdkonnas pädevate asutustena harmoneeritud standardite vastuvõtmiseks, mis koostatakse vastavalt nende ja komisjoni vahelise koostöö üldsuunistele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (6) sätestatud menetlusele. |
| --- | --- |

12)

Käesolev direktiiv põhineb põhimõtetel, mis on sätestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele. (5) Vastavalt sellele lähenemisviisile kohaldatakse seadmestike kavandile ja tootmisele elektromagnetilise ühilduvusega seotud olulisi nõudeid. Nendele nõuetele on antud tehniline väljund harmoneeritud Euroopa standarditena, mille võtavad vastu Euroopa eri standardiorganisatsioonid, Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituut (ETSI). CEN, CENELEC ja ETSI tunnustatakse käesoleva direktiivi valdkonnas pädevate asutustena harmoneeritud standardite vastuvõtmiseks, mis koostatakse vastavalt nende ja komisjoni vahelise koostöö üldsuunistele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (6) sätestatud menetlusele.

| 13) | Harmoneeritud standardid kajastavad üldtunnustatud tehnika taset elektromagnetilise ühilduvuse küsimuste suhtes Euroopa Liidus. Seega on siseturu toimimise huvides, et oleksid olemas ühenduse tasandil harmoneeritud standardid seadmestike elektromagnetilise ühilduvuse kohta. Niipea, kui viide sellistele standardile on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, peaks nende täitmine andma aluse eeldada, et on saavutatud vastavus asjakohastele olulistele nõuetele, kuigi tuleks lubada ka muid nõuetele vastavust tõendavaid vahendeid. Vastavus harmoneeritud standardile tähendab vastavust selle sätetele ja selle tõendamist harmoneeritud standardis kirjeldatud või osutatud viisil. |
| --- | --- |

13)

Harmoneeritud standardid kajastavad üldtunnustatud tehnika taset elektromagnetilise ühilduvuse küsimuste suhtes Euroopa Liidus. Seega on siseturu toimimise huvides, et oleksid olemas ühenduse tasandil harmoneeritud standardid seadmestike elektromagnetilise ühilduvuse kohta. Niipea, kui viide sellistele standardile on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, peaks nende täitmine andma aluse eeldada, et on saavutatud vastavus asjakohastele olulistele nõuetele, kuigi tuleks lubada ka muid nõuetele vastavust tõendavaid vahendeid. Vastavus harmoneeritud standardile tähendab vastavust selle sätetele ja selle tõendamist harmoneeritud standardis kirjeldatud või osutatud viisil.

| 14) | Võrku ühendatavate seadmestike tootjad peaksid need seadmestikud valmistama sellisel viisil, et seadmestike tavapärastel töötingimustel kasutamisel oleks välistatud võrguteenuse kvaliteedi vastuvõetamatu halvenemine. Võrguoperaatorid peaksid konstrueerima oma võrgud sellisel viisil, et võrku ühendatavate seadmestike tootjatel ei lasuks ebaproportsionaalselt suur kohustus võrguteenuse kvaliteedi vastuvõetamatu halvenemise välistamiseks. Euroopa standardiorganisatsioonid peaksid harmoneeritud standardite väljatöötamisel seda eesmärki piisavalt arvesse võtma (sealhulgas asjakohaste elektromagnetiliste nähtude liikide kumulatiivseid toimeid). |
| --- | --- |

14)

Võrku ühendatavate seadmestike tootjad peaksid need seadmestikud valmistama sellisel viisil, et seadmestike tavapärastel töötingimustel kasutamisel oleks välistatud võrguteenuse kvaliteedi vastuvõetamatu halvenemine. Võrguoperaatorid peaksid konstrueerima oma võrgud sellisel viisil, et võrku ühendatavate seadmestike tootjatel ei lasuks ebaproportsionaalselt suur kohustus võrguteenuse kvaliteedi vastuvõetamatu halvenemise välistamiseks. Euroopa standardiorganisatsioonid peaksid harmoneeritud standardite väljatöötamisel seda eesmärki piisavalt arvesse võtma (sealhulgas asjakohaste elektromagnetiliste nähtude liikide kumulatiivseid toimeid).

| 15) | Aparatuuri peaks olema võimalik turule lasta või kasutusele võtta ainult siis, kui asjaomased tootjad on tõendanud, et selline aparatuur on kavandatud ja valmistatud vastavuses käesoleva direktiivi nõuetega. Turule lastud aparatuur peaks kandma käesolevale direktiivile vastavust tõendavat CE-märgist. Kuigi vastavushindamise eest peaks vastutama tootja, peaksid nad, ilma, et sõltumatu vastavushindamisasutuse kaasamine oleks vajalik, saama vabalt kasutada sellise asutuse teenuseid. |
| --- | --- |

15)

Aparatuuri peaks olema võimalik turule lasta või kasutusele võtta ainult siis, kui asjaomased tootjad on tõendanud, et selline aparatuur on kavandatud ja valmistatud vastavuses käesoleva direktiivi nõuetega. Turule lastud aparatuur peaks kandma käesolevale direktiivile vastavust tõendavat CE-märgist. Kuigi vastavushindamise eest peaks vastutama tootja, peaksid nad, ilma, et sõltumatu vastavushindamisasutuse kaasamine oleks vajalik, saama vabalt kasutada sellise asutuse teenuseid.

| 16) | Vastavushindamise kohustus peaks nõudma tootjalt aparatuuri elektromagnetilise ühilduvuse hindamist, mis põhineb asjakohastel nähtudel, et määrata aparatuuri vastavust käesoleva direktiivi kaitsenõuetele. |
| --- | --- |

16)

Vastavushindamise kohustus peaks nõudma tootjalt aparatuuri elektromagnetilise ühilduvuse hindamist, mis põhineb asjakohastel nähtudel, et määrata aparatuuri vastavust käesoleva direktiivi kaitsenõuetele.

| 17) | Kui aparatuuril võib olla erinevaid konfiguratsioone, peaks elektromagnetilise ühilduvuse hindamine kinnitama, et aparatuur vastab kaitsenõuetele sellistes konfiguratsioonides, mida tootja peab representatiivseks aparatuuri tavapärasel kasutamisel sellele ettenähtud rakendustes; sellisel juhul peaks olema piisav, kui hindamine teostatakse kõige tõenäolisemalt kõige suuremaid häireid põhjustada võiva konfiguratsiooni ja häiretele kõige vastuvõtlikuma konfiguratsiooni põhjal. |
| --- | --- |

17)

Kui aparatuuril võib olla erinevaid konfiguratsioone, peaks elektromagnetilise ühilduvuse hindamine kinnitama, et aparatuur vastab kaitsenõuetele sellistes konfiguratsioonides, mida tootja peab representatiivseks aparatuuri tavapärasel kasutamisel sellele ettenähtud rakendustes; sellisel juhul peaks olema piisav, kui hindamine teostatakse kõige tõenäolisemalt kõige suuremaid häireid põhjustada võiva konfiguratsiooni ja häiretele kõige vastuvõtlikuma konfiguratsiooni põhjal.

| 18) | Paigaldised, sealhulgas suured masinad ja võrgud, võivad tekitada elektromagnetilisi häireid või olla neist mõjutatud. Paigaldiste ja aparatuuri vahel võib olla liides ning paigaldise poolt tekitatud elektromagnetilised häired võivad mõjutada aparatuuri ja vastupidi. Elektromagnetilise ühilduvuse seisukohast ei ole oluline, kas elektromagnetilised häired on tekitatud aparatuuri või paigaldise poolt. Sellest tulenevalt peaks paigaldistele ja aparatuurile kohaldama ühtset ja terviklikku oluliste nõuete korda. Harmoneeritud standarditega hõlmatud olulistele nõuetele vastavuse tõendamiseks peaks olema võimalik kasutada paigaldiselele kohaldatavaid harmoneeritud standardeid. |
| --- | --- |

18)

Paigaldised, sealhulgas suured masinad ja võrgud, võivad tekitada elektromagnetilisi häireid või olla neist mõjutatud. Paigaldiste ja aparatuuri vahel võib olla liides ning paigaldise poolt tekitatud elektromagnetilised häired võivad mõjutada aparatuuri ja vastupidi. Elektromagnetilise ühilduvuse seisukohast ei ole oluline, kas elektromagnetilised häired on tekitatud aparatuuri või paigaldise poolt. Sellest tulenevalt peaks paigaldistele ja aparatuurile kohaldama ühtset ja terviklikku oluliste nõuete korda. Harmoneeritud standarditega hõlmatud olulistele nõuetele vastavuse tõendamiseks peaks olema võimalik kasutada paigaldiselele kohaldatavaid harmoneeritud standardeid.

| 19) | Paigaldised ei pea oma erilise iseloomu tõttu olema varustatud CE-märgise ega vastavusdeklaratsiooniga. |
| --- | --- |

19)

Paigaldised ei pea oma erilise iseloomu tõttu olema varustatud CE-märgise ega vastavusdeklaratsiooniga.

| 20) | Teatava paigaldisega ühendamiseks turule lastud aparatuuri, mis ei ole teisiti kaubanduslikult kättesaadav, vastavushindamist ei ole asjakohane teostada eraldi selle paigaldise vastavushindamisest, millega ühendamiseks see on ette nähtud. Selline aparatuur tuleks seega vabastada tavaliselt aparatuuri suhtes kohaldatavast vastavushindamise menetlusest. Siiski ei tohiks lubada, et see aparatuur seab ohtu sellise paigaldise nõuetele vastavuse, millega aparatuur on ühendatud. Kui aparatuur ühendatakse enam kui ühe identse paigaldisega, peaks nende paigaldiste elektromagnetilise ühilduvuse karakteristikute tuvastamine olema piisav, et tagada vabastamine vastavushindamise menetlusest. |
| --- | --- |

20)

Teatava paigaldisega ühendamiseks turule lastud aparatuuri, mis ei ole teisiti kaubanduslikult kättesaadav, vastavushindamist ei ole asjakohane teostada eraldi selle paigaldise vastavushindamisest, millega ühendamiseks see on ette nähtud. Selline aparatuur tuleks seega vabastada tavaliselt aparatuuri suhtes kohaldatavast vastavushindamise menetlusest. Siiski ei tohiks lubada, et see aparatuur seab ohtu sellise paigaldise nõuetele vastavuse, millega aparatuur on ühendatud. Kui aparatuur ühendatakse enam kui ühe identse paigaldisega, peaks nende paigaldiste elektromagnetilise ühilduvuse karakteristikute tuvastamine olema piisav, et tagada vabastamine vastavushindamise menetlusest.

| 21) | Tootjate ja muude asjaomaste osapoolte uue reguleeriva korraga kohanemise tagamiseks on vajalik üleminekuperiood. |
| --- | --- |

21)

Tootjate ja muude asjaomaste osapoolte uue reguleeriva korraga kohanemise tagamiseks on vajalik üleminekuperiood.

| 22) | Kuna liikmesriigid ei suuda piisaval määral saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on siseturu toimimise tagamine, nõudes seadmestike vastavust kohasele elektromagnetilise ühilduvuse tasemele, ning nimetatud eesmärk on oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

22)

Kuna liikmesriigid ei suuda piisaval määral saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on siseturu toimimise tagamine, nõudes seadmestike vastavust kohasele elektromagnetilise ühilduvuse tasemele, ning nimetatud eesmärk on oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| 23) | Direktiiv 89/336/EMÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

23)

Direktiiv 89/336/EMÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

1.   Käesolev direktiiv reguleerib seadmestike elektromagnetilist ühilduvust. Selle eesmärgiks on tagada siseturu toimimine, nõudes seadmestike vastavust kohasele elektromagnetilise ühilduvuse tasemele. Käesolevat direktiivi kohaldatakse seadmestike suhtes, mis on määratletud artiklis 2.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata:

| a) | direktiiviga 1999/5/EÜ hõlmatud seadmete suhtes; |
| --- | --- |

a)

direktiiviga 1999/5/EÜ hõlmatud seadmete suhtes;

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist, (7) osutatud lennundustoodete, osade ja seadmete suhtes; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist, (7) osutatud lennundustoodete, osade ja seadmete suhtes;

| c) | raadioamatööride poolt kasutavatele raadioseadmestikele ITU põhikirja ja konventsiooni (8) raames vastu võetud raadioside-eeskirjade mõistes, välja arvatud kui seadmestik on kaubanduslikult kättesaadavad. Raadioamatööridele kokkupanemiseks mõeldud komplekte ning raadioamatööride modifitseeritud ja neile kasutamiseks mõeldud kaubanduslikke seadmestikke ei peeta kaubanduslikult kättesaadavateks seadmestikeks; |
| --- | --- |

c)

raadioamatööride poolt kasutavatele raadioseadmestikele ITU põhikirja ja konventsiooni (8) raames vastu võetud raadioside-eeskirjade mõistes, välja arvatud kui seadmestik on kaubanduslikult kättesaadavad. Raadioamatööridele kokkupanemiseks mõeldud komplekte ning raadioamatööride modifitseeritud ja neile kasutamiseks mõeldud kaubanduslikke seadmestikke ei peeta kaubanduslikult kättesaadavateks seadmestikeks;

3.   Direktiivi ei kohaldata sellise seadmestiku suhtes, mis oma loomupäraste füüsikaliste omaduste tõttu:

| a) | ei ole võimeline sellise elektromagnetkiirguse tekitamiseks või sellele kaasa aitamiseks, mis ületaks raadioside-, telekommunikatsiooni- ning teistel seadmestikel ettenähtud viisil töötada võimaldava taseme; ja |
| --- | --- |

a)

ei ole võimeline sellise elektromagnetkiirguse tekitamiseks või sellele kaasa aitamiseks, mis ületaks raadioside-, telekommunikatsiooni- ning teistel seadmestikel ettenähtud viisil töötada võimaldava taseme; ja

| b) | töötab ettenähtud kasutamisest tuleneva elektromagnetilise häire korral vastuvõetamatu töökvaliteedi halvenemiseta. |
| --- | --- |

b)

töötab ettenähtud kasutamisest tuleneva elektromagnetilise häire korral vastuvõetamatu töökvaliteedi halvenemiseta.

4.   Kui I lisas osutatud olulised nõuded lõikes 1 osutatud seadmestikele on osaliselt või täielikult sätestatud täpsemalt ühenduse teistes direktiivides, siis käesolevat direktiivi ei kohaldata, või selle kohaldamine lõpeb, nende seadmestike suhtes selliste nõuete osas kõnealuste direktiivide rakendamise kuupäevast.

5.   Käesolev direktiiv ei mõjuta seadmestike ohutust reguleerivate ühenduse või siseriiklike õigusaktide kohaldamist.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | seadmestik – mis tahes aparatuur või paigaldis; |
| --- | --- |

a)

seadmestik – mis tahes aparatuur või paigaldis;

| b) | aparatuur – mis tahes lõppseade või lõppseadmete kombinatsioon, mis on lõpptarbijale ettenähtud ühtse funktsionaalse üksusena tehtud kaubanduslikult kättesaadavaks ja võib tekitada elektromagnetilisi häireid, või mille toimimist võivad sellised häired mõjutada; |
| --- | --- |

b)

aparatuur – mis tahes lõppseade või lõppseadmete kombinatsioon, mis on lõpptarbijale ettenähtud ühtse funktsionaalse üksusena tehtud kaubanduslikult kättesaadavaks ja võib tekitada elektromagnetilisi häireid, või mille toimimist võivad sellised häired mõjutada;

| c) | paigaldis – konkreetne kombinatsioon mitut tüüpi aparatuurist ja vajadusel muudest seadistest, mis on kokku pandud ja paigaldatud ning mida kavatsetakse kasutada alaliselt eelnevalt kindlaks määratud asukohas; |
| --- | --- |

c)

paigaldis – konkreetne kombinatsioon mitut tüüpi aparatuurist ja vajadusel muudest seadistest, mis on kokku pandud ja paigaldatud ning mida kavatsetakse kasutada alaliselt eelnevalt kindlaks määratud asukohas;

| d) | elektromagnetiline ühilduvus – seadmestiku võime toimida rahuldavalt elektromagnetilises keskkonnas, tekitamata vastuvõetamatuid elektromagnetilisi häireid teistele selles keskkonnas asuvatele seadmestikele; |
| --- | --- |

d)

elektromagnetiline ühilduvus – seadmestiku võime toimida rahuldavalt elektromagnetilises keskkonnas, tekitamata vastuvõetamatuid elektromagnetilisi häireid teistele selles keskkonnas asuvatele seadmestikele;

| e) | elektromagnetiline häire – mis tahes elektromagnetiline nähtus, mis võib halvendada seadmestiku toimimist. Elektromagnetiliseks häireks võib olla elektromagnetiline müra, soovimatu signaal või levikeskkonna muutumine; |
| --- | --- |

e)

elektromagnetiline häire – mis tahes elektromagnetiline nähtus, mis võib halvendada seadmestiku toimimist. Elektromagnetiliseks häireks võib olla elektromagnetiline müra, soovimatu signaal või levikeskkonna muutumine;

| f) | häirekindlus – seadmestiku võime toimida ettenähtud viisil talitluse kvaliteedi halvenemiseta elektromagnetilise häire korral; |
| --- | --- |

f)

häirekindlus – seadmestiku võime toimida ettenähtud viisil talitluse kvaliteedi halvenemiseta elektromagnetilise häire korral;

| g) | ohutuse huvides – inimelu või vara kaitse huvides; |
| --- | --- |

g)

ohutuse huvides – inimelu või vara kaitse huvides;

| h) | elektromagnetiline keskkond – kõik teatavas kohas täheldatavad elektromagnetilised nähud. |
| --- | --- |

h)

elektromagnetiline keskkond – kõik teatavas kohas täheldatavad elektromagnetilised nähud.

2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse aparatuurina lõike 1 punkt b tähenduses:

| a) | “koostisosasid” või “alakooste”, mis on kavandatud ühendamiseks aparatuuriga lõpptarbija poolt ning mis võivad tekitada elektromagnetilise häire või mille toimimist selline häire võib mõjutada; |
| --- | --- |

a)

“koostisosasid” või “alakooste”, mis on kavandatud ühendamiseks aparatuuriga lõpptarbija poolt ning mis võivad tekitada elektromagnetilise häire või mille toimimist selline häire võib mõjutada;

| b) | “teisaldatavad seadmed”, mis on määratletud aparatuuri või vajadusel muude seadiste kogumina ning mida saab vajadusel liigutada ja kasutada paljudes asukohtades. |
| --- | --- |

b)

“teisaldatavad seadmed”, mis on määratletud aparatuuri või vajadusel muude seadiste kogumina ning mida saab vajadusel liigutada ja kasutada paljudes asukohtades.

Artikkel 3

Turule laskmine ja/või kasutusele võtmine

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et seadmestik lastakse turule ja/või võetakse kasutusele ainult siis, kui see nõuetekohase paigaldamise ja hooldamise ning ettenähtud otstarbel kasutamise korral vastab käesoleva direktiivi nõuetele.

Artikkel 4

Seadmestike vaba liikumine

1.   Liikmesriigid ei takista elektromagnetilise ühilduvusega seotud põhjustel käesoleva direktiiviga vastavuses olevate seadmestike turule laskmist ja/või kasutusele võtmist oma territooriumil.

2.   Käesoleva direktiivi nõuded ei takista järgmiste seadmestike kasutusele võtmist või kasutamist käsitlevate erimeetmete rakendamist mis tahes liikmesriigis:

| a) | meetmed, mille eesmärk on lahendada teatavas kohas olemasolev või prognoositav elektromagnetilise ühilduvuse probleem; |
| --- | --- |

a)

meetmed, mille eesmärk on lahendada teatavas kohas olemasolev või prognoositav elektromagnetilise ühilduvuse probleem;

| b) | ohutuse huvides võetavad meetmed, mille eesmärk on kaitsta üldkasutatavaid telekommunikatsioonivõrke või vastuvõtu- või saatejaamu, kui neid kasutatakse ohutuse huvides täpselt määratletud olukordade spektri korral. |
| --- | --- |

b)

ohutuse huvides võetavad meetmed, mille eesmärk on kaitsta üldkasutatavaid telekommunikatsioonivõrke või vastuvõtu- või saatejaamu, kui neid kasutatakse ohutuse huvides täpselt määratletud olukordade spektri korral.

Ilma, et see piiraks direktiivi 98/34/EÜ kohaldamist, teatavad liikmesriigid neist erimeetmetest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

Heaks kiidetud erimeetmed avaldatakse komisjoni poolt Euroopa Liidu Teatajas.

3.   Liikmesriigid ei loo takistusi käesolevale direktiivile mittevastavate seadmestike väljapanekuks ja/või esitlemiseks messidel, näitustel või sarnastel üritustel tingimusel, et nähtaval sildil on selgelt osutatud, et sellist seadmestikku ei tohi lasta turule ega võtta kasutusele enne, kui see on vastavusse viidud käesoleva direktiiviga. Väljapanek võib toimuda üksnes tingimusel, et elektromagnetiliste häirete vältimiseks on võetud kohased meetmed.

Artikkel 5

Olulised nõuded

Artiklis 1 osutatud seadmestikud peavad vastama I lisas sätestatud olulistele nõuetele.

Artikkel 6

Harmoneeritud standardid

1.   Harmoneeritud standard – tehniline spetsifikatsioon, mille tunnustatud Euroopa standardiasutus on vastu võtnud komisjoni ülesandel direktiivis 98/34/EÜ sätestatud korras, et kehtestada üle-euroopaline nõue. Harmoneeritud standardi järgimine ei ole kohustuslik.

2.   Seadmestike vastavus asjakohasele harmoneeritud standardile, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, annab liikmesriikidele aluse eeldamaks vastavust I lisas osutatud olulistele nõuetele, millega sellised standardid on seotud. Kõnealune vastavuse eeldus piirdub kohaldatud harmoneeritud standardi(te) ja sellega/nendega hõlmatud asjakohaste oluliste nõuete reguleerimisalaga.

3.   Kui liikmesriik või komisjon leiab, et harmoneeritud standard ei vasta täielikult I lisas osutatud olulistele nõuetele, esitab ta küsimuse koos põhjendusega direktiiviga 98/34/EÜ moodustatud alalisele komiteele (edaspidi “komitee”). Komitee teeb viivitamata teatavaks oma arvamuse.

4.   Komitee arvamuse saamisel võtab komisjon ühe järgnevatest otsustest asjakohase harmoneeritud standardi viidete suhtes:

| a) | mitte avaldada; |
| --- | --- |

a)

mitte avaldada;

| b) | avaldada piirangutega; |
| --- | --- |

b)

avaldada piirangutega;

| c) | säilitada viide Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

c)

säilitada viide Euroopa Liidu Teatajas;

| d) | tühistada viide Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

d)

tühistada viide Euroopa Liidu Teatajas.

Komisjon teatab oma otsusest viivitamata liikmesriikidele.

II PEATÜKK

APARATUUR

Artikkel 7

Aparatuuri vastavushindamise menetlus

Aparatuuri vastavust I lisas osutatud olulistele nõuetele tõendatakse II lisas kirjeldatud protseduuri järgides (tootmise sisekontroll). Siiski võib tootja või tema volitatud esindaja ühenduses omal valikul järgida ka III lisas kirjeldatud menetlust.

Artikkel 8

CE-märgis

1.   Aparatuur, mille vastavus käesoleva direktiiviga on tõendatud artiklis 7 sätestatud protseduuri kaudu, kannab seda tõendavat CE-märgist. CE-märgise kinnitamise eest vastutab tootja või tema volitatud esindaja ühenduses. CE-märgis kinnitatakse vastavalt V lisale.

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et takistada aparatuurile või selle pakendile või kasutusjuhendile märgiste kandmist, mida kolmandad osapooled võivad nende tähenduse ja/või kuju tõttu segamini ajada CE-märgisega.

3.   Mis tahes muud märgist võib kinnitada aparatuurile, selle pakendile või kasutusjuhendile tingimusel, et see ei vähenda CE-märgise nähtavust ega loetavust.

4.   Ilma, et see piiraks artikli 10 kohaldamist, kui pädev asutus leiab, et CE-märgis on kinnitatud põhjendamatult, peab tootja või tema volitatud esindaja ühenduses viima aparatuuri vastavusse CE-märgist käsitlevate sätetega asjakohase liikmesriigi poolt kehtestatud tingimustel.

Artikkel 9

Muud märgised ja teave

1.   Iga aparatuur tehakse kindlaks tüübi, partii, seerianumbri või muu aparatuuri identifitseerimist võimaldava teabe järgi.

2.   Igale aparatuurile lisatakse tootja nimi ja aadress ning kui tootja ei ole ühenduses registrisse kantud, siis tema volitatud esindaja või aparatuuri ühenduse turule laskmise eest vastutava ühenduses asuva isiku nimi ja aadress.

3.   Tootja annab teavet iga konkreetse ettevaatusabinõu kohta, mida peab aparatuuri kokkupanekul, paigaldamisel, hooldamisel või kasutamisel tarvitusele võtma, et tagada aparatuuri kasutusele võtmisel selle vastavus I lisa punktis 1 sätestatud kaitsenõuetele.

4.   Aparatuurile, mille vastavus kaitsenõuetele ei ole elamurajoonides tagatud, ja vajadusel ka selle pakendile, lisatakse selge viide kõnealusele kasutamise piirangule.

5.   Aparatuuriga kaasasolevas juhendis peab sisalduma teave, mida on vaja, et võimaldada aparatuuri kasutamist ettenähtud otstarbel.

Artikkel 10

Kaitsemeetmed

1.   Kui liikmesriik teeb kindlaks, et CE-vastavusmärgist kandev aparatuur ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, võtab ta asjakohased meetmed sellise aparatuuri turult kõrvaldamiseks, selle turule laskmise või kasutuselevõtmise keelamiseks või piirab selle vaba liikumist.

2.   Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele viivitamata igast sellisest meetmest, viidates põhjustele ja eelkõige täpsustades, kas mittevastavus tuleneb:

| a) | I lisas osutatud oluliste nõuete mittetäitmisest, kui aparatuur ei vasta artiklis 6 osutatud harmoneeritud standarditele; |
| --- | --- |

a)

I lisas osutatud oluliste nõuete mittetäitmisest, kui aparatuur ei vasta artiklis 6 osutatud harmoneeritud standarditele;

| b) | artiklis 6 osutatud harmoneeritud standardite ebaõigest kohaldamisest; |
| --- | --- |

b)

artiklis 6 osutatud harmoneeritud standardite ebaõigest kohaldamisest;

| c) | puudustest artiklis 6 osutatud harmoneeritud standardites. |
| --- | --- |

c)

puudustest artiklis 6 osutatud harmoneeritud standardites.

3.   Komisjon konsulteerib asjaomaste osapooltega niipea kui võimalik ja teatab seejärel liikmesriikidele, kas ta leiab meetme õigustatud olevat või mitte.

4.   Kui lõikes 1 osutatud meetme aluseks on harmoneeritud standardite puudulikkus ja kui asjaomane liikmesriik kavatseb selle meetme juurde jääda, esitab komisjon pärast osapooltega konsulteerimist küsimuse komiteele ning algatab artikli 6 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse.

5.   Kui mittevastava aparatuuri suhtes on kohaldatud III lisas osutatud vastavushindamise menetlust, astub liikmesriik vajalikke samme III lisa punktis 3 osutatud teatise autori suhtes ja teatab sellest komisjonile ja liikmesriikidele.

Artikkel 11

Otsused aparatuuri vaba liikumise tühistamise, keelustamise või piiramise kohta

1.   Kõik vastavalt käesolevale direktiivile tehtud otsused, mis nõuavad aparatuuri turult kõrvaldamist, keelavad selle turulelaskmise või kasutuselevõtmise, või piiravad selle turulelaskmist või kasutuselevõtmist või piiravad selle aparatuuri vaba liikumist, peavad olema üksikasjalikult põhjendatud. Sellisest otsusest teatatakse viivitamata asjaomasele osapoolele, kellele teatatakse samal ajal ka õiguskaitsevahenditest, mis on talle kättesaadavad kõnealuse liikmesriigi kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt, ja nimetatud õiguskaitsevahendite suhtes kehtivatest tähtaegadest.

2.   Lõikes 1 osutatud otsuse korral peab tootjal, tema volitatud esindajal või mistahes muudel huvitatud osapooltel olema võimalus esitada eelnevalt oma seisukohad, välja arvatud juhul, kui selline ärakuulamine ei ole võimalik võetava meetme kiireloomulisuse tõttu, mis tuleneb eelkõige avalike huvidega seotud nõuetest.

Artikkel 12

Teavitatud asutused

1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile asutused, kelle nad on määranud täitma III lisas osutatud ülesandeid. Liikmesriigid kohaldavad teavitatud asutuste valimisel VI lisas sätestatud kriteeriumeid.

Sellistes teatistes märgitakse, kas asutused on määratud teostama III lisas osutatud ülesandeid kogu käesoleva direktiiviga ja/või I lisas osutatud oluliste nõuetega hõlmatud aparatuuri osas või on määramise ulatus piiratud teatavate konkreetsete aspektide ja/või aparatuuriklassidega.

2.   Asjakohaste harmoneeritud standarditega määratletud hindamiskriteeriumitele vastavate asutuste puhul eeldatakse, et nad vastavad VI lisas sätestatud ja selliste harmoneeritud standarditega hõlmatud kriteeriumitele. Komisjon avaldab viited neile standarditele Euroopa Liidu Teatajas.

3.   Komisjon avaldab teavitatud asutuste nimekirja Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon tagab nimekirja ajakohastamise.

4.   Kui liikmesriik leiab, et teavitatud asutus ei vasta enam VI lisas loetletud kriteeriumitele, teatab ta sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Komisjon tühistab viite sellele asutusele lõikes 3 viidatud nimekirjas.

III PEATÜKK

PAIGALDISED

Artikkel 13

Paigaldised

1.   Aparatuurile, mis on turule lastud ja mida võidakse ühendada paigaldisega, kohaldatakse kõiki käesolevas direktiivis aparatuurile sätestatud asjakohaseid sätteid.

Artiklite 5, 7, 8 ja 9 sätted ei ole siiski kohustuslikud aparatuuri korral, mis on ette nähtud ühendamiseks konkreetse paigaldisega ega ole teisiti kaubanduslikult kättesaadavad. Sellisel juhul määratlevad aparatuuriga kaasnevad dokumendid paigaldise ja selle elektromagnetilise ühilduvuse karakteristikud ning viitavad aparatuuri paigaldisega ühendamisel võetavatele ettevaatusabinõudele, et mitte rikkuda asjaomase seadmestiku vastavust. Lisaks sellele sisaldavad need artikli 9 lõigetes 1 ja 2 osutatud teavet.

2.   Märkide olemasolu korral paigaldise mittevastavuse kohta, eelkõige kaebuste olemasolul seadmestike poolt tekitatud häirete kohta, võivad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused taotleda paigaldise vastavuse tõendamist ning vajadusel algatada hindamise.

Mittevastavuse tuvastamisel võivad pädevad asutused kehtestada asjakohased meetmed, et viia seadmestikud vastavusse I lisa punktis 1 sätestatud kaitsenõuetega.

3.   Liikmesriigid sätestavad vajalikud sätted paigaldise asjakohastele olulistele nõuetele vastavuse eest vastutava(te) isiku(te) identifitseerimiseks.

IV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 89/336/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 20. juulist 2007.

Viiteid direktiivile 89/336/EMÜ käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid loetakse vastavalt VII lisas sätestatud vastavustabelile.

Artikkel 15

Üleminekusätted

Liikmesriigid ei takista direktiivi 89/336/EMÜ sätteid järgivate ja enne 20. juulit 2009 turule viidud seadmestike turule laskmist ja/või kasutusele võtmist.

Artikkel 16

Ülevõtmine

1.   Hiljemalt 20. jaanuariks 2007 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 20. juuli 2007. Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nende ametliku avaldamise korral nendesse normidesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstid.

Artikkel 17

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 18

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Strasbourg, 15. detsember 2004

Euroopa Parlamendi nimel

J. BORRELL FONTELLES

president

Nõukogu nimel

A. NICOLAÏ

eesistuja

---

(1)  ELT C 220, 16.9.2003, lk 13.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2004. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 29. novembri 2004. aasta otsus.

2

(3)  EÜT L 139, 23.5.1989, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1).

3

(4)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

4

(5)  EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1.

5

(6)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

6

(7)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5).

7

(8)  Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu põhikiri ja konventsioon, mis on vastu võetud täiendaval täievolilisel konverentsil (Genf, 1992) ja mida on muudetud täievolilisel konverentsil (Kyoto, 1994).

8

---

I LISA

ARTIKLIS 5 OSUTATUD OLULISED NÕUDED

1.   Kaitsenõuded

Tehnika taset arvesse võttes peavad seadmestikud olema kavandatud ja valmistatud nii, et oleks tagatud, et:

| a) | tekitatavad elektromagnetilised häired ei ületa taset, millest kõrgema taseme korral ei saa raadio- ja telekommunikatsiooniseadmestikud või teised seadmestikud töötada ettenähtud viisil; |
| --- | --- |

a)

tekitatavad elektromagnetilised häired ei ületa taset, millest kõrgema taseme korral ei saa raadio- ja telekommunikatsiooniseadmestikud või teised seadmestikud töötada ettenähtud viisil;

| b) | neil oleks ettenähtud kasutamisel eeldatava elektromagnetilise häire kindlus, mis võimaldab neil töötada ilma ettenähtud kasutamise kvaliteedi vastuvõetamatu halvenemiseta. |
| --- | --- |

b)

neil oleks ettenähtud kasutamisel eeldatava elektromagnetilise häire kindlus, mis võimaldab neil töötada ilma ettenähtud kasutamise kvaliteedi vastuvõetamatu halvenemiseta.

2.   Paigaldise erinõuded

Koostisosade paigaldamine ja ettenähtud kasutamine:

Pidades silmas vastavust punktis 1 sätestatud kaitsenõuetele, ehitatakse paigaldis head inseneritava kohaldades ja võttes arvesse teavet seadmestiku koostisosade ettenähtud kasutuse kohta. See hea inseneritava dokumenteeritakse ja dokumentatsiooni hoiab/hoiavad vastutav(ad) isik(ud) asjakohastele siseriiklikele asutustele kontrollimiseks kättesaadavalt, kogu paigaldise eluea vältel.

---

II LISA

ARTIKLIS 7 OSUTATUD VASTAVUSHINDAMISE MENETLUS

(toote sisekontroll)

| 1. | Pidades silmas vastavust I lisa punktis 1 sätestatud kaitsenõuetele teostab tootja aparatuuri elektromagnetilise ühilduvuse hindamise, mis põhineb asjakohastel nähtudel. Kõigi nende asjakohaste harmoneeritud standardite õige kohaldamine, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, on võrdsustatud elektromagnetilise ühilduvuse hindamise teostamisega. |
| --- | --- |

1.

Pidades silmas vastavust I lisa punktis 1 sätestatud kaitsenõuetele teostab tootja aparatuuri elektromagnetilise ühilduvuse hindamise, mis põhineb asjakohastel nähtudel. Kõigi nende asjakohaste harmoneeritud standardite õige kohaldamine, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, on võrdsustatud elektromagnetilise ühilduvuse hindamise teostamisega.

| 2. | Elektromagnetilise ühilduvuse hindamisel võetakse arvesse kõiki tavapäraseid ettenähtud töötingimusi. Kui aparatuuril võib olla erinevaid konfiguratsioone, peab elektromagnetilise ühilduvuse hindamine kinnitama seda, kas aparatuur vastab I lisa punktis 1 sätestatud kaitsenõuetele kõigis võimalikes konfiguratsioonides, mida tootja on määratlenud selle ettenähtud viisil kasutamist esindavatena. |
| --- | --- |

2.

Elektromagnetilise ühilduvuse hindamisel võetakse arvesse kõiki tavapäraseid ettenähtud töötingimusi. Kui aparatuuril võib olla erinevaid konfiguratsioone, peab elektromagnetilise ühilduvuse hindamine kinnitama seda, kas aparatuur vastab I lisa punktis 1 sätestatud kaitsenõuetele kõigis võimalikes konfiguratsioonides, mida tootja on määratlenud selle ettenähtud viisil kasutamist esindavatena.

| 3. | Vastavalt IV lisa sätetele koostab tootja tehnilise dokumentatsiooni, mis tõendab aparatuuri vastavust käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. |
| --- | --- |

3.

Vastavalt IV lisa sätetele koostab tootja tehnilise dokumentatsiooni, mis tõendab aparatuuri vastavust käesoleva direktiivi olulistele nõuetele.

| 4. | Tootja või tema volitatud esindaja ühenduses hoiab tehnilist dokumentatsiooni pädevatele asutustele kontrollimiseks kättesaadavana vähemalt 10 aastat pärast aparatuuri tootmise viimast kuupäeva. |
| --- | --- |

4.

Tootja või tema volitatud esindaja ühenduses hoiab tehnilist dokumentatsiooni pädevatele asutustele kontrollimiseks kättesaadavana vähemalt 10 aastat pärast aparatuuri tootmise viimast kuupäeva.

| 5. | Aparatuuri vastavust kõigile asjakohastele olulistele nõuetele tõendatakse EÜ vastavusdeklaratsiooniga, mille väljastab tootja või tema volitatud esindaja ühenduses.. |
| --- | --- |

5.

Aparatuuri vastavust kõigile asjakohastele olulistele nõuetele tõendatakse EÜ vastavusdeklaratsiooniga, mille väljastab tootja või tema volitatud esindaja ühenduses..

| 6. | Tootja või tema volitatud esindaja ühenduses hoiab EÜ vastavusdeklaratsiooni pädevatele asutustele kontrollimiseks kättesaadavana vähemalt 10 aastat pärast aparatuuri tootmise viimast kuupäeva. |
| --- | --- |

6.

Tootja või tema volitatud esindaja ühenduses hoiab EÜ vastavusdeklaratsiooni pädevatele asutustele kontrollimiseks kättesaadavana vähemalt 10 aastat pärast aparatuuri tootmise viimast kuupäeva.

| 7. | Kui tootja ega tema volitatud esindaja ei ole ühenduses registrisse kantud, vastutab eespool nimetatud EÜ vastavusdeklaratsiooni ja tehnilise dokumentatsiooni pädevatele asutustele kättesaadavana hoidmise eest isik, kes aparatuuri ühenduses turule laseb. |
| --- | --- |

7.

Kui tootja ega tema volitatud esindaja ei ole ühenduses registrisse kantud, vastutab eespool nimetatud EÜ vastavusdeklaratsiooni ja tehnilise dokumentatsiooni pädevatele asutustele kättesaadavana hoidmise eest isik, kes aparatuuri ühenduses turule laseb.

| 8. | Tootja peab võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et tagada toodete tootmine vastavuses punktis 3 nimetatud tehnilise dokumentatsiooniga ja selle suhtes kohaldatavate käesoleva direktiivi sätetega. |
| --- | --- |

8.

Tootja peab võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et tagada toodete tootmine vastavuses punktis 3 nimetatud tehnilise dokumentatsiooniga ja selle suhtes kohaldatavate käesoleva direktiivi sätetega.

| 9. | Tehniline dokumentatsioon ja EÜ vastavusdeklaratsioon koostatakse vastavalt IV lisas sätestatule. |
| --- | --- |

9.

Tehniline dokumentatsioon ja EÜ vastavusdeklaratsioon koostatakse vastavalt IV lisas sätestatule.

---

III LISA

ARTIKLIS 7 OSUTATUD VASTAVUSHINDAMISE MENETLUS

| 1. | Kõnealune menetlus koosneb II lisa kohaldamisest ja teostatakse järgmiselt: |
| --- | --- |

1.

Kõnealune menetlus koosneb II lisa kohaldamisest ja teostatakse järgmiselt:

| 2. | Tootja või tema volitatud esindaja ühenduses esitab tehnilise dokumentatsiooni artiklis 12 osutatud teavitatud asutusele ja palub teavitatud asutuselt selle hindamist. Tootja või tema volitatud esindaja ühenduses täpsustab teavitatud asutusele, milliseid oluliste nõuete aspekte teavitatud asutus peab hindama. |
| --- | --- |

2.

Tootja või tema volitatud esindaja ühenduses esitab tehnilise dokumentatsiooni artiklis 12 osutatud teavitatud asutusele ja palub teavitatud asutuselt selle hindamist. Tootja või tema volitatud esindaja ühenduses täpsustab teavitatud asutusele, milliseid oluliste nõuete aspekte teavitatud asutus peab hindama.

| 3. | Teavitatud asutus vaatab tehnilise dokumentatsiooni läbi ja hindab, kas see tõendab asjakohaselt vastavust selle direktiivi nõuetele, millele vastavust ta hindab. Kui aparatuuri vastavus on kinnitatud, väljastab teavitatud asutus tootjale või tema volitatud esindajale ühenduses aruande aparatuuri vastavuse kohta. Aruanne piirdub teavitatud asutuse poolt hinnatud oluliste nõuete aspektidega. |
| --- | --- |

3.

Teavitatud asutus vaatab tehnilise dokumentatsiooni läbi ja hindab, kas see tõendab asjakohaselt vastavust selle direktiivi nõuetele, millele vastavust ta hindab. Kui aparatuuri vastavus on kinnitatud, väljastab teavitatud asutus tootjale või tema volitatud esindajale ühenduses aruande aparatuuri vastavuse kohta. Aruanne piirdub teavitatud asutuse poolt hinnatud oluliste nõuete aspektidega.

| 4. | Tootja lisab teavitatud asutuse aruande tehnilise dokumentatsiooni hulka. |
| --- | --- |

4.

Tootja lisab teavitatud asutuse aruande tehnilise dokumentatsiooni hulka.

---

IV LISA

TEHNILINE DOKUMENTATSIOON JA EÜ VASTAVUSDEKLARATSIOON

1.   Tehniline dokumentatsioon

Tehnilise dokumentatsiooni järgi peab olema võimalik hinnata aparatuuri vastavust olulistele nõuetele. Dokumendid peavad käsitlema aparatuuri kavandit ja tootmist, eelkõige peab neis sisalduma:

| — | aparatuuri üldkirjeldus; |
| --- | --- |

—

aparatuuri üldkirjeldus;

| — | harmoneeritud standardite täieliku või osalise kohaldamise korral tõendid nendele vastavuse kohta; |
| --- | --- |

—

harmoneeritud standardite täieliku või osalise kohaldamise korral tõendid nendele vastavuse kohta;

| — | juhul, kui tootja ei ole kohaldanud harmoneeritud standardeid või on neid kohaldanud vaid osaliselt direktiivi oluliste nõuete täitmiseks rakendatud abinõude kirjeldused ja selgitused, sealhulgas II lisa punktis 1 sätestatud elektromagnetilise ühilduvuse hindamise kirjeldus, tehtud konstruktsiooniarvutuste ja sooritatud uuringute tulemused, katseprotokollid jne; |
| --- | --- |

—

juhul, kui tootja ei ole kohaldanud harmoneeritud standardeid või on neid kohaldanud vaid osaliselt direktiivi oluliste nõuete täitmiseks rakendatud abinõude kirjeldused ja selgitused, sealhulgas II lisa punktis 1 sätestatud elektromagnetilise ühilduvuse hindamise kirjeldus, tehtud konstruktsiooniarvutuste ja sooritatud uuringute tulemused, katseprotokollid jne;

| — | teavitatud asutuse aruanne, kui on järgitud III lisas osutatud menetlust. |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse aruanne, kui on järgitud III lisas osutatud menetlust.

2.   EÜ vastavusdeklaratsioon

EÜ vastavusdeklaratsioon peab sisaldama vähemalt järgmist:

| — | viidet käesolevale direktiivile; |
| --- | --- |

—

viidet käesolevale direktiivile;

| — | aparatuuri, mille kohta deklaratsioon kehtib, identifitseerimisandmeid vastavalt artikli 9 lõikes 1 sätestatule; |
| --- | --- |

—

aparatuuri, mille kohta deklaratsioon kehtib, identifitseerimisandmeid vastavalt artikli 9 lõikes 1 sätestatule;

| — | tootja nime ja aadressi ning kui see on asjakohane, siis teda ühenduses esindama volitatud isiku nime ja aadressi; |
| --- | --- |

—

tootja nime ja aadressi ning kui see on asjakohane, siis teda ühenduses esindama volitatud isiku nime ja aadressi;

| — | kuupäevalist viidet vastavust deklareerivatele spetsifikaatidele, mille alusel deklareeritakse aparatuuri vastavust käesoleva direktiivi sätetele; |
| --- | --- |

—

kuupäevalist viidet vastavust deklareerivatele spetsifikaatidele, mille alusel deklareeritakse aparatuuri vastavust käesoleva direktiivi sätetele;

| — | deklaratsiooni kuupäeva; |
| --- | --- |

—

deklaratsiooni kuupäeva;

| — | selle isiku andmeid ja allkirja, kellel on õigus tootja või tema volitatud esindaja nimel alla kirjutada. |
| --- | --- |

—

selle isiku andmeid ja allkirja, kellel on õigus tootja või tema volitatud esindaja nimel alla kirjutada.

---

V LISA

ARTIKLIS 8 OSUTATUD CE-MÄRGIS

CE-märgis koosneb tähtedest CE järgmisel kujul:

Image

CE-märgis peab olema vähemalt 5 mm kõrge. CE-märgise vähendamisel või suurendamisel tuleb kinni pidada eespool esitatud joonise proportsioonidest.

CE-märgis tuleb kinnitada aparatuurile või selle andmeplaadile. Kui see ei ole aparatuuri laadi tõttu võimalik või õigustatud, kinnitatakse märgis aparatuuri pakendile, kui see on olemas, ning kaasnevatele dokumentidele.

Kui aparatuur kuulub teisi aspekte käsitlevate teiste direktiivide rakendusalasse, mis näevad samuti ette CE-märgise kasutamise, näitab märgis aparatuuri vastavust ka nende teiste direktiivide sätetele.

Kui tootja võib ühe või mitme sellise direktiivi kohaselt üleminekuperioodi jooksul valida, milliseid nõudeid kohaldada, näitab CE-märgis vastavust siiski ainult nendele direktiividele, mida tootja on kohaldanud. Sellisel juhul tuleb kohaldatavate direktiivide viiteandmed esitada Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kujul asjakohasele aparatuurile lisatavates kõnealuste direktiividega nõutud dokumentides, teatistes või juhendites.

---

VI LISA

TEAVITATUD ASUTUSTE HINDAMISE TINGIMUSED

| 1. | Liikmesriikide poolt teavitatud asutused täidavad vähemalt järgmisi tingimusi:






  a) | töötajad ning vajalikud vahendid ja vajalik varustus on olemas; |
| --- | --- | --- |

1.

Liikmesriikide poolt teavitatud asutused täidavad vähemalt järgmisi tingimusi:

a)

töötajad ning vajalikud vahendid ja vajalik varustus on olemas;

| b) | töötajad on tehniliselt pädevad ja kutsealaselt sobivad; |
| --- | --- |

b)

töötajad on tehniliselt pädevad ja kutsealaselt sobivad;

| c) | asutus on sõltumatu käesoleva direktiiviga ettenähtud aruannete koostamisel ja järelevalveülesannete täitmisel; |
| --- | --- |

c)

asutus on sõltumatu käesoleva direktiiviga ettenähtud aruannete koostamisel ja järelevalveülesannete täitmisel;

| d) | töötajad ja tehnilised töötajad on sõltumatud kõigist asjakohase seadmestikuga otseselt või kaudselt seotud huvitatud pooltest, rühmadest või isikutest; |
| --- | --- |

d)

töötajad ja tehnilised töötajad on sõltumatud kõigist asjakohase seadmestikuga otseselt või kaudselt seotud huvitatud pooltest, rühmadest või isikutest;

| e) | töötajad hoiavad ametisaladusi; |
| --- | --- |

e)

töötajad hoiavad ametisaladusi;

| f) | on olemas tsiviilvastutuskindlustus, välja arvatud juhul, kui vastutus lasub siseriiklike õigusnormide kohaselt liikmesriigil. |
| --- | --- |

f)

on olemas tsiviilvastutuskindlustus, välja arvatud juhul, kui vastutus lasub siseriiklike õigusnormide kohaselt liikmesriigil.

| 2. | Liikmesriigi pädevad asutused kontrollivad korrapäraselt, kas punktis 1 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigi pädevad asutused kontrollivad korrapäraselt, kas punktis 1 sätestatud tingimused on täidetud.

---

VII LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 89/336/EMÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| artikkel 1 punkt 1 | artikkel 2 lõige 1 punktid a, b ja c |
| artikkel 1 punkt 2 | artikkel 2 lõige 1 punkt e |
| artikkel 1 punkt 3 | artikkel 2 lõige 1 punkt f |
| artikkel 1 punkt 4 | artikkel 2 lõige 1 punkt d |
| artikkel 1 punktid 5 ja 6 | - |
| artikkel 2 lõige 1 | artikkel 1 lõige 1 |
| artikkel 2 lõige 2 | artikkel 1 lõige 4 |
| artikkel 2 lõige 3 | artikkel 1 lõige 2 |
| artikkel 3 | artikkel 3 |
| artikkel 4 | artikkel 5 ja I lisa |
| artikkel 5 | artikkel 4 lõige 1 |
| artikkel 6 | artikkel 4 lõige 2 |
| artikkel 7 lõige 1 punkt a | artikkel 6 lõiked 1 ja 2 |
| artikkel 7 lõike 1 punkt b | - |
| artikkel 7 lõige 2 | - |
| artikkel 7 lõige 3 | - |
| artikkel 8 lõige 1 | artikkel 6 lõiked 3 ja 4 |
| artikkel 8 lõige 2 | - |
| artikkel 9 lõige 1 | artikkel 10 lõiked 1 ja 2 |
| artikkel 9 lõige 2 | artikkel 10 lõiked 3 ja 4 |
| artikkel 9 lõige 3 | artikkel 10 lõige 5 |
| artikkel 9 lõige 4 | artikkel 10 lõige 3 |
| artikkel 10 lõige 1 esimene lõik | artikkel 7, II ja III lisa |
| artikkel 10 lõige 1 teine lõik | artikkel 8 |
| artikkel 10 lõige 2 | artikkel 7, II ja III lisa |
| artikkel 10 lõige 3 | - |
| artikkel 10 lõige 4 | - |
| artikkel 10 lõige 5 | artikkel 7, II ja III lisa |
| artikkel 10 lõige 6 | artikkel 12 |
| artikkel 11 | artikkel 14 |
| artikkel 12 | artikkel 16 |
| artikkel 13 | artikkel 18 |
| I lisa punkt 1 | IV lisa punkt 2 |
| I lisa punkt 2 | V lisa |
| II lisa | VI lisa |
| III lisa, viimane lõik | Artikkel 9 lõige 5 |

Direktiiv 89/336/EMÜ

Käesolev direktiiv

artikkel 1 punkt 1

artikkel 2 lõige 1 punktid a, b ja c

artikkel 1 punkt 2

artikkel 2 lõige 1 punkt e

artikkel 1 punkt 3

artikkel 2 lõige 1 punkt f

artikkel 1 punkt 4

artikkel 2 lõige 1 punkt d

artikkel 1 punktid 5 ja 6

-

artikkel 2 lõige 1

artikkel 1 lõige 1

artikkel 2 lõige 2

artikkel 1 lõige 4

artikkel 2 lõige 3

artikkel 1 lõige 2

artikkel 3

artikkel 3

artikkel 4

artikkel 5 ja I lisa

artikkel 5

artikkel 4 lõige 1

artikkel 6

artikkel 4 lõige 2

artikkel 7 lõige 1 punkt a

artikkel 6 lõiked 1 ja 2

artikkel 7 lõike 1 punkt b

-

artikkel 7 lõige 2

-

artikkel 7 lõige 3

-

artikkel 8 lõige 1

artikkel 6 lõiked 3 ja 4

artikkel 8 lõige 2

-

artikkel 9 lõige 1

artikkel 10 lõiked 1 ja 2

artikkel 9 lõige 2

artikkel 10 lõiked 3 ja 4

artikkel 9 lõige 3

artikkel 10 lõige 5

artikkel 9 lõige 4

artikkel 10 lõige 3

artikkel 10 lõige 1 esimene lõik

artikkel 7, II ja III lisa

artikkel 10 lõige 1 teine lõik

artikkel 8

artikkel 10 lõige 2

artikkel 7, II ja III lisa

artikkel 10 lõige 3

-

artikkel 10 lõige 4

-

artikkel 10 lõige 5

artikkel 7, II ja III lisa

artikkel 10 lõige 6

artikkel 12

artikkel 11

artikkel 14

artikkel 12

artikkel 16

artikkel 13

artikkel 18

I lisa punkt 1

IV lisa punkt 2

I lisa punkt 2

V lisa

II lisa

VI lisa

III lisa, viimane lõik

Artikkel 9 lõige 5

---

| 31.12.2004 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 390/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 390/38

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/109/EÜ,

15. detsember 2004,

läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 44 ja 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, (2)

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (3)

ning arvestades järgmist:

| 1) | Tõhusad, läbipaistvad ja integreeritud väärtpaberiturud annavad oma panuse tõelise ühtse turu kujunemisele ühenduses ning edendavad kapitali parema jaotumise ja kulude vähendamise teel majanduse kasvu ning töökohtade loomist. Väärtpaberite emitentide kohta täpse, ammendava ja õigeaegse teabe avalikustamine on aluseks jätkusuutlikule investorite usaldusele ning võimaldab anda informeeritud hinnangut nende äritegevusele ja varalisele seisule. See suurendab nii investorite kaitset kui turu efektiivsust. |
| --- | --- |

1)

Tõhusad, läbipaistvad ja integreeritud väärtpaberiturud annavad oma panuse tõelise ühtse turu kujunemisele ühenduses ning edendavad kapitali parema jaotumise ja kulude vähendamise teel majanduse kasvu ning töökohtade loomist. Väärtpaberite emitentide kohta täpse, ammendava ja õigeaegse teabe avalikustamine on aluseks jätkusuutlikule investorite usaldusele ning võimaldab anda informeeritud hinnangut nende äritegevusele ja varalisele seisule. See suurendab nii investorite kaitset kui turu efektiivsust.

| 2) | Seetõttu peaksid väärtpaberite emitendid investoritele tagama regulaarse teabevoo abil kohase läbipaistvuse olemasolu. Samal põhjusel peaksid nii aktsionärid kui ka füüsilised ja juriidilised isikud, kes omavad hääleõigusi või finantsinstrumente, mis annavad nende omanikule õiguse omandada olemasolevaid hääleõigusega aktsiaid, teavitama emitente oluliste osaluste omandamisest või muudest muutustest seoses oluliste osalustega, et viimased saaksid hoida avalikkust muutustega kursis. |
| --- | --- |

2)

Seetõttu peaksid väärtpaberite emitendid investoritele tagama regulaarse teabevoo abil kohase läbipaistvuse olemasolu. Samal põhjusel peaksid nii aktsionärid kui ka füüsilised ja juriidilised isikud, kes omavad hääleõigusi või finantsinstrumente, mis annavad nende omanikule õiguse omandada olemasolevaid hääleõigusega aktsiaid, teavitama emitente oluliste osaluste omandamisest või muudest muutustest seoses oluliste osalustega, et viimased saaksid hoida avalikkust muutustega kursis.

| 3) | Komisjoni 11. mai 1999 teatises “Finantsturu raamistiku elluviimine: tegevuskava” nimetatakse rida meetmeid, mis on vajalikud finantsteenuste ühtse turu lõplikuks kujunemiseks. Euroopa Ülemkogu kutsus 2000. aasta märtsis Lissabonis üles seda tegevuskava rakendama aastaks 2005. Tegevuskavas rõhutatakse vajadust läbipaistvuse nõudeid ajakohastava direktiivi järele. Seda vajadust kinnitas ka Euroopa Ülemkogu 2002. aasta märtsis Barcelonas. |
| --- | --- |

3)

Komisjoni 11. mai 1999 teatises “Finantsturu raamistiku elluviimine: tegevuskava” nimetatakse rida meetmeid, mis on vajalikud finantsteenuste ühtse turu lõplikuks kujunemiseks. Euroopa Ülemkogu kutsus 2000. aasta märtsis Lissabonis üles seda tegevuskava rakendama aastaks 2005. Tegevuskavas rõhutatakse vajadust läbipaistvuse nõudeid ajakohastava direktiivi järele. Seda vajadust kinnitas ka Euroopa Ülemkogu 2002. aasta märtsis Barcelonas.

| 4) | Käesolev direktiiv peab olema vastavuses ülesannete ja kohustustega, mis asutamislepinguga ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga on pandud Euroopa Keskpankade Süsteemile (edaspidi “EKPS”) ning liikmesriikide keskpankadele; sealjuures tuleb ühenduse õiguse esmaste eesmärkide järgimise tagamiseks erilist tähelepanu pöörata liikmesriikide keskpankadele, kelle aktsiad on juba lubatud reguleeritud turul kauplemisele. |
| --- | --- |

4)

Käesolev direktiiv peab olema vastavuses ülesannete ja kohustustega, mis asutamislepinguga ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjaga on pandud Euroopa Keskpankade Süsteemile (edaspidi “EKPS”) ning liikmesriikide keskpankadele; sealjuures tuleb ühenduse õiguse esmaste eesmärkide järgimise tagamiseks erilist tähelepanu pöörata liikmesriikide keskpankadele, kelle aktsiad on juba lubatud reguleeritud turul kauplemisele.

| 5) | Väärtpaberite emitente perioodilise ja jooksva teabe esitamisele kohustustavate siseriikliku õiguse sätete suurem ühtlustamine peaks suurendama investorite kaitse taset kogu ühenduses. Siiski ei mõjuta käesolev direktiiv kehtivaid ühenduse õigusakte, mis reguleerivad ühisinvesteerimisettevõtjate (v.a kinnist tüüpi investeerimisfondide) poolt emiteeritud osakuid või nendes ettevõtjates omandatud või võõrandatud osakuid. |
| --- | --- |

5)

Väärtpaberite emitente perioodilise ja jooksva teabe esitamisele kohustustavate siseriikliku õiguse sätete suurem ühtlustamine peaks suurendama investorite kaitse taset kogu ühenduses. Siiski ei mõjuta käesolev direktiiv kehtivaid ühenduse õigusakte, mis reguleerivad ühisinvesteerimisettevõtjate (v.a kinnist tüüpi investeerimisfondide) poolt emiteeritud osakuid või nendes ettevõtjates omandatud või võõrandatud osakuid.

| 6) | Käesoleva direktiivi eesmärke järgides suudaks aktsiate või alla 1 000 eurose nimiväärtusega võlaväärtpaberiteemitentide üle parimal viisil teostada järelevalvet liikmesriik, kelle territooriumil on emitendi registreeritud tegevuskoht. Sellega seoses tuleb igal juhul saavutada sidusus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta. (4) Samamoodi tuleks evitada teatud paindlikkust ning lubada nii kolmandate riikide emitentidel kui ka ühenduse ettevõtjatel, kes emiteerivad ainult eespool nimetamata väärtpabereid, valida päritoluliikmesriik. |
| --- | --- |

6)

Käesoleva direktiivi eesmärke järgides suudaks aktsiate või alla 1 000 eurose nimiväärtusega võlaväärtpaberiteemitentide üle parimal viisil teostada järelevalvet liikmesriik, kelle territooriumil on emitendi registreeritud tegevuskoht. Sellega seoses tuleb igal juhul saavutada sidusus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiviga 2003/71/EÜ väärtpaberite üldsusele pakkumisel või kauplemisele lubamisel avaldatava prospekti kohta. (4) Samamoodi tuleks evitada teatud paindlikkust ning lubada nii kolmandate riikide emitentidel kui ka ühenduse ettevõtjatel, kes emiteerivad ainult eespool nimetamata väärtpabereid, valida päritoluliikmesriik.

| 7) | Investorite kaitse kõrge tase kogu ühenduses võimaldaks kõrvaldada takistused väärtpaberite lubamisel liikmesriigi territooriumil asuvatele või toimivatele reguleeritud turgudele. Teised liikmesriigid peale päritoluliikmesriigi ei tohiks enam oma reguleeritud turgudele väärtpaberite lubamist piirata kehtestades karmimad perioodilise ja jooksva teabe esitamise nõuded emitentidele, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele. |
| --- | --- |

7)

Investorite kaitse kõrge tase kogu ühenduses võimaldaks kõrvaldada takistused väärtpaberite lubamisel liikmesriigi territooriumil asuvatele või toimivatele reguleeritud turgudele. Teised liikmesriigid peale päritoluliikmesriigi ei tohiks enam oma reguleeritud turgudele väärtpaberite lubamist piirata kehtestades karmimad perioodilise ja jooksva teabe esitamise nõuded emitentidele, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele.

| 8) | Vastavalt käesolevale direktiivile päritoluliikmesriigi põhimõtet kohaldades piirangute kõrvaldamine ei tohiks mõjutada direktiivis käsitlemata valdkondi, nagu aktsionäride õigus sekkuda emitentide ärijuhtimisse. Samuti ei tohiks see mõjutada päritoluliikmesriigi õigust nõuda emitendilt korraldatud teabe osalist või täielikku avaldamist ka ajalehtedes. |
| --- | --- |

8)

Vastavalt käesolevale direktiivile päritoluliikmesriigi põhimõtet kohaldades piirangute kõrvaldamine ei tohiks mõjutada direktiivis käsitlemata valdkondi, nagu aktsionäride õigus sekkuda emitentide ärijuhtimisse. Samuti ei tohiks see mõjutada päritoluliikmesriigi õigust nõuda emitendilt korraldatud teabe osalist või täielikku avaldamist ka ajalehtedes.

| 9) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamiste kohta (5) sillutas juba teed finantsaruandluse standardite lähendamiseks kogu ühenduse territooriumil neile emitentidele, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ning kes peavad koostama konsolideeritud aastaaruande. Seega on äriühinguõiguse direktiivides kõigile ettevõtjatele kehtestatud üldisele süsteemile lisaks juba loodud eraldi regulatsioon väärtpaberiemitentidele. Aasta-ja vahearuannete esitamist puudutavas osas rajaneb käesolev direktiiv samal kontseptsioonil, kaasa arvatud emitendi varadest, kohustustest, finantsolukorrast ja kasumist või kahjumist õige ja õiglase ülevaate andmise põhimõte. Poolaasta vahearuande osaks olev lühendatud raamatupidamisaruanne on samuti piisav alus andmaks emitendi majandusaasta kuuest esimesest kuust õiget ja õiglast ülevaadet. |
| --- | --- |

9)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamiste kohta (5) sillutas juba teed finantsaruandluse standardite lähendamiseks kogu ühenduse territooriumil neile emitentidele, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ning kes peavad koostama konsolideeritud aastaaruande. Seega on äriühinguõiguse direktiivides kõigile ettevõtjatele kehtestatud üldisele süsteemile lisaks juba loodud eraldi regulatsioon väärtpaberiemitentidele. Aasta-ja vahearuannete esitamist puudutavas osas rajaneb käesolev direktiiv samal kontseptsioonil, kaasa arvatud emitendi varadest, kohustustest, finantsolukorrast ja kasumist või kahjumist õige ja õiglase ülevaate andmise põhimõte. Poolaasta vahearuande osaks olev lühendatud raamatupidamisaruanne on samuti piisav alus andmaks emitendi majandusaasta kuuest esimesest kuust õiget ja õiglast ülevaadet.

| 10) | Majandusaasta aruanne peaks kindlustama iga-aastase teabe avaldamise pärast seda, kui emitendi väärtpaberid on kord juba lubatud reguleeritud turule. Majandusaasta aruannete võrdlemise lihtsustamisest on väärtpaberituru investoritel kasu ainult siis, kui nad saavad olla kindlad, et see informatsioon avaldatakse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul pärast majandusaasta lõppu. Võlaväärtpaberite puhul, mis on lubatud reguleeritud turul kauplemisele enne 1. jaanuarit 2005 ja mille on emiteerinud emitendid, kelle registreeritud asukoht asub kolmandas riigis, võib päritoluliikmesriik teatud tingimustel lubada emitentidel mitte koostada käesoleva direktiivi kohaselt nõutavatele tingimustele vastavaid majandusaasta aruandeid. |
| --- | --- |

10)

Majandusaasta aruanne peaks kindlustama iga-aastase teabe avaldamise pärast seda, kui emitendi väärtpaberid on kord juba lubatud reguleeritud turule. Majandusaasta aruannete võrdlemise lihtsustamisest on väärtpaberituru investoritel kasu ainult siis, kui nad saavad olla kindlad, et see informatsioon avaldatakse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul pärast majandusaasta lõppu. Võlaväärtpaberite puhul, mis on lubatud reguleeritud turul kauplemisele enne 1. jaanuarit 2005 ja mille on emiteerinud emitendid, kelle registreeritud asukoht asub kolmandas riigis, võib päritoluliikmesriik teatud tingimustel lubada emitentidel mitte koostada käesoleva direktiivi kohaselt nõutavatele tingimustele vastavaid majandusaasta aruandeid.

| 11) | Käesolev direktiiv näeb ette põhjalikumate raamatupidamise poolaasta aruannete esitamise emitentidele, kelle aktsiad on lubatud reguleeritud turul kauplemisele. See peaks investoritel võimaldama anda informeeritumat hinnangut emitendi olukorra kohta. |
| --- | --- |

11)

Käesolev direktiiv näeb ette põhjalikumate raamatupidamise poolaasta aruannete esitamise emitentidele, kelle aktsiad on lubatud reguleeritud turul kauplemisele. See peaks investoritel võimaldama anda informeeritumat hinnangut emitendi olukorra kohta.

| 12) | Päritoluliikmesriik võib võlaväärtpaberite emitentidele teha erandeid poolaastaaruannete esitamise kohustusest:






  — | kui tegemist on väikeses mahus võlaväärtpabereid emiteerivate krediidiasutustega või |
| --- | --- | --- |

12)

Päritoluliikmesriik võib võlaväärtpaberite emitentidele teha erandeid poolaastaaruannete esitamise kohustusest:

—

kui tegemist on väikeses mahus võlaväärtpabereid emiteerivate krediidiasutustega või

| — | kui tegemist on käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeval juba olemasolevate emitentidega, kes emiteerivad eranditult võlaväärtpabereid, mida tingimusteta ja tagasivõtmatult garanteerib päritoluliikmesriik või selle piirkondlik või kohalik omavalitsus või |
| --- | --- |

—

kui tegemist on käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeval juba olemasolevate emitentidega, kes emiteerivad eranditult võlaväärtpabereid, mida tingimusteta ja tagasivõtmatult garanteerib päritoluliikmesriik või selle piirkondlik või kohalik omavalitsus või

| — | kümneaastase üleminekuperioodi vältel, ent seda ainult võlaväärtpaberite puhul, mis on lubatud reguleeritud turule kauplemisele enne 1. jaanuarit 2005 ja mida võivad omandada ainult kutselised investorid. Kui sellise erandi annab päritoluliikmesriik, ei või seda laiendada teistele võlaväärtpaberitele, mis lubatakse reguleeritud turule pärast seda. |
| --- | --- |

—

kümneaastase üleminekuperioodi vältel, ent seda ainult võlaväärtpaberite puhul, mis on lubatud reguleeritud turule kauplemisele enne 1. jaanuarit 2005 ja mida võivad omandada ainult kutselised investorid. Kui sellise erandi annab päritoluliikmesriik, ei või seda laiendada teistele võlaväärtpaberitele, mis lubatakse reguleeritud turule pärast seda.

| 13) | Euroopa Parlament ja nõukogu tervitavad komisjoni poolt võetud kohustust kiiremas korras hinnata haldus-, juhtimis- või järelevalveorganite iga liikme tasustamispõhimõtete, kõigi makstud tasude (kaasaarvatud teatud tingimustel makstavate või edasilükatud maksetähtpäevaga tasud) ja loonustasude läbipaistvuse suurendamist vastavalt komisjoni 21. mail 2003 vastuvõetud tegevuskavale “Moderniseerides äriühinguõigust ja edendades Corporate Governance'i Euroopa Liidus”, nagu ka komisjoni kavatsust esitada sellel teemal lähitulevikus oma soovitus. |
| --- | --- |

13)

Euroopa Parlament ja nõukogu tervitavad komisjoni poolt võetud kohustust kiiremas korras hinnata haldus-, juhtimis- või järelevalveorganite iga liikme tasustamispõhimõtete, kõigi makstud tasude (kaasaarvatud teatud tingimustel makstavate või edasilükatud maksetähtpäevaga tasud) ja loonustasude läbipaistvuse suurendamist vastavalt komisjoni 21. mail 2003 vastuvõetud tegevuskavale “Moderniseerides äriühinguõigust ja edendades Corporate Governance'i Euroopa Liidus”, nagu ka komisjoni kavatsust esitada sellel teemal lähitulevikus oma soovitus.

| 14) | Emitente, kelle aktsiad on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ja kelle peamine tegevusala on kaevandamine, peaks päritoluliikmesriik julgustama majandusaasta aruannetes avalikustama makseid valitsustele. Päritoluliikmesriik peaks lisaks sellele julgustama taoliste maksete suuremat läbipaistvust erinevatel rahvusvahelistel finantsfoorumitel välja töötatud raamides. |
| --- | --- |

14)

Emitente, kelle aktsiad on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ja kelle peamine tegevusala on kaevandamine, peaks päritoluliikmesriik julgustama majandusaasta aruannetes avalikustama makseid valitsustele. Päritoluliikmesriik peaks lisaks sellele julgustama taoliste maksete suuremat läbipaistvust erinevatel rahvusvahelistel finantsfoorumitel välja töötatud raamides.

| 15) | Käesolev direktiiv teeb poolaastaaruannete esitamise kohustuslikuks ka ainult võlaväärtpabereid reguleeritud turgudel emiteerivatele emitentidele. Erandi võib teha hulgiturgudel, kui iga väärtpaberi nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot nagu vastavalt direktiivile 2003/71/EÜ. Kui võlaväärtpabereid emiteeritakse mõnes teises valuutas, on erandid võimalikud ainult siis, kui iga väärtpaberi nimiväärtus vastavas valuutas on emiteerimise päeval vähemalt võrdne 50 000 euroga. |
| --- | --- |

15)

Käesolev direktiiv teeb poolaastaaruannete esitamise kohustuslikuks ka ainult võlaväärtpabereid reguleeritud turgudel emiteerivatele emitentidele. Erandi võib teha hulgiturgudel, kui iga väärtpaberi nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot nagu vastavalt direktiivile 2003/71/EÜ. Kui võlaväärtpabereid emiteeritakse mõnes teises valuutas, on erandid võimalikud ainult siis, kui iga väärtpaberi nimiväärtus vastavas valuutas on emiteerimise päeval vähemalt võrdne 50 000 euroga.

| 16) | Aktsiate emiteerija majandustegevuse tulemuse kohta majandusaasta jooksul õigeaegsema ja usaldusväärsema teabe saamine eeldab vahearuannete sagedasemat esitamist. Seetõttu tuleks kehtestada nõue avalikustada majandusaasta esimese kuue kuu jooksul esimene tegevuse vahearuanne ja majandusaasta teise kuue jooksul teine tegevuse vahearuanne. Aktsiate emiteerijad, kes juba avalikustavad kvartaalseid aruandeid, tuleks vabastada tegevuse vahearuannete esitamise kohustusest. |
| --- | --- |

16)

Aktsiate emiteerija majandustegevuse tulemuse kohta majandusaasta jooksul õigeaegsema ja usaldusväärsema teabe saamine eeldab vahearuannete sagedasemat esitamist. Seetõttu tuleks kehtestada nõue avalikustada majandusaasta esimese kuue kuu jooksul esimene tegevuse vahearuanne ja majandusaasta teise kuue jooksul teine tegevuse vahearuanne. Aktsiate emiteerijad, kes juba avalikustavad kvartaalseid aruandeid, tuleks vabastada tegevuse vahearuannete esitamise kohustusest.

| 17) | Emitendi, tema haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite või emitendi vastutavate töötajate suhtes peavad olema kohaldatavad kohased vastutuse sätted, mis kehtestatakse igas liikmesriigis siseriiklike õigusaktidega. Liikmesriigid peavad saama vabalt otsustada vastutuse määra üle. |
| --- | --- |

17)

Emitendi, tema haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite või emitendi vastutavate töötajate suhtes peavad olema kohaldatavad kohased vastutuse sätted, mis kehtestatakse igas liikmesriigis siseriiklike õigusaktidega. Liikmesriigid peavad saama vabalt otsustada vastutuse määra üle.

| 18) | Avalikkust tuleks teavitada oluliste osaluste muutumisest emitentides, kelle aktsiatega kaubeldakse ühenduses asuval või seal toimival reguleeritud turul. See informatsioon peaks investoritel võimaldama aktsiaid omandada või käsutada, olles täielikult teadlik muutustest hääleõiguse struktuuris; see peaks samuti parandama aktsiate emitentide üle tõhusa kontrolli teostamist ning suurendama üldist turu läbipaistvust suurte kapitaliliikumistega seoses. Teatud asjaoludel tuleks anda teavet tagatiseks antud aktsiate või artiklis 13 määratletud finantsinstrumentide kohta. |
| --- | --- |

18)

Avalikkust tuleks teavitada oluliste osaluste muutumisest emitentides, kelle aktsiatega kaubeldakse ühenduses asuval või seal toimival reguleeritud turul. See informatsioon peaks investoritel võimaldama aktsiaid omandada või käsutada, olles täielikult teadlik muutustest hääleõiguse struktuuris; see peaks samuti parandama aktsiate emitentide üle tõhusa kontrolli teostamist ning suurendama üldist turu läbipaistvust suurte kapitaliliikumistega seoses. Teatud asjaoludel tuleks anda teavet tagatiseks antud aktsiate või artiklis 13 määratletud finantsinstrumentide kohta.

| 19) | Artiklit 9 ja artikli 10 punkti c ei peaks kohaldama aktsiate puhul, mis on antud EKPSi liikmetele või nende poolt nende kui rahandusasutuste ülesannete teostamiseks, eeldusel, et nende aktsiatega kaasnevaid hääleõigusi ei teostata; väljendit “lühiajaline” tuleks artikli 11 kontekstis mõista viitena krediiditehingutele, mis on tehtud kooskõlas asutamislepingu ja Euroopa Keskpanga (edaspidi “EKP”) õigusaktidega, eelkõige EKP suunistega rahapoliitika instrumentide ja menetluste ning TARGETi kohta, samuti krediiditehingute kohta, mida tehakse kooskõlas siseriiklike sätetega võrreldavate ülesannete teostamiseks. |
| --- | --- |

19)

Artiklit 9 ja artikli 10 punkti c ei peaks kohaldama aktsiate puhul, mis on antud EKPSi liikmetele või nende poolt nende kui rahandusasutuste ülesannete teostamiseks, eeldusel, et nende aktsiatega kaasnevaid hääleõigusi ei teostata; väljendit “lühiajaline” tuleks artikli 11 kontekstis mõista viitena krediiditehingutele, mis on tehtud kooskõlas asutamislepingu ja Euroopa Keskpanga (edaspidi “EKP”) õigusaktidega, eelkõige EKP suunistega rahapoliitika instrumentide ja menetluste ning TARGETi kohta, samuti krediiditehingute kohta, mida tehakse kooskõlas siseriiklike sätetega võrreldavate ülesannete teostamiseks.

| 20) | Vältimaks teatud turuosaliste liigset koormamist ning selgitamaks, kes tõepoolest mõjutab emitente, ei laiene aktsiate või muude, omanikule aktsiate omandamise õigust andvate artiklis 13 määratletud finantsinstrumentide olulistest osalustest teavitamise kohustus turutegijatele või aktsiate haldajatele, samuti eranditult kliiringu ja arveldamise eesmärgil omandatud aktsiate või finantsinstrumentidest puhul, jäädes ühenduse piires kohaldatavate kitsenduste ja tagatiste raamidesse. Päritoluliikmesriigil peaks olema võimalus lubada piiratud erandeid krediidiasutuste või investeerimisühingute portfellis hoitavate aktsiate kohta. |
| --- | --- |

20)

Vältimaks teatud turuosaliste liigset koormamist ning selgitamaks, kes tõepoolest mõjutab emitente, ei laiene aktsiate või muude, omanikule aktsiate omandamise õigust andvate artiklis 13 määratletud finantsinstrumentide olulistest osalustest teavitamise kohustus turutegijatele või aktsiate haldajatele, samuti eranditult kliiringu ja arveldamise eesmärgil omandatud aktsiate või finantsinstrumentidest puhul, jäädes ühenduse piires kohaldatavate kitsenduste ja tagatiste raamidesse. Päritoluliikmesriigil peaks olema võimalus lubada piiratud erandeid krediidiasutuste või investeerimisühingute portfellis hoitavate aktsiate kohta.

| 21) | Selgitamaks, kes omab ühenduse piires konkreetses emitendis tegelikku aktsiate või muude finantsinstrumentide olulist osalust, ei tohiks emaettevõtjatelt nõuda oma osaluste summeerimist osalustega, mida haldavad avatud investeerimisfondid (UCITS) või investeerimisühingud, niivõrd kui need fondid või ühingud kasutavad oma hääleõigusi oma emaettevõtjatest sõltumatutena ning vastavad teatud täiendavatele tingimustele. |
| --- | --- |

21)

Selgitamaks, kes omab ühenduse piires konkreetses emitendis tegelikku aktsiate või muude finantsinstrumentide olulist osalust, ei tohiks emaettevõtjatelt nõuda oma osaluste summeerimist osalustega, mida haldavad avatud investeerimisfondid (UCITS) või investeerimisühingud, niivõrd kui need fondid või ühingud kasutavad oma hääleõigusi oma emaettevõtjatest sõltumatutena ning vastavad teatud täiendavatele tingimustele.

| 22) | Reguleeritud turul kauplemisele lubatud väärtpaberite omanike jooksev teavitamine peaks ka tulevikus toimuma võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvalt. See võrdne kohtlemine puudutab üksnes samas olukorras olevaid aktsionäre ja ei mõjuta seega küsimust mitu häält võib olla seotud teatud aktsiaga. Samamoodi laieneb võrdne kohtlemine edaspidigi samaväärsete võlaväärtpaberite (pari passu) omanikele ja seda ka riiklike võlaväärtpaberite puhul. Aktsiate ja/või võlaväärtpaberite omanike teavitamine üldkoosolekutel peaks lihtsustuma. Eelkõige tuleks aktiivsemalt kaasata välismaal asuvaid aktsiate ja/või võlaväärtpaberite omanikke, andes neile võimaluse saata volitatud isikuid enda nimel tegutsema. Samadel põhjustel tuleks aktsionäride või võlaväärtpaberite omanike üldkoosolekul otsustada uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutuselevõtu üle. Sellisel juhul peaksid emitendid võtma tarvitusele abinõusid teavitamaks omanikke tõhusalt neile kuuluvatest aktsiatest ja/või võlaväärtpaberitest, niivõrd kui neid omanikke on võimalik kindlaks teha. |
| --- | --- |

22)

Reguleeritud turul kauplemisele lubatud väärtpaberite omanike jooksev teavitamine peaks ka tulevikus toimuma võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvalt. See võrdne kohtlemine puudutab üksnes samas olukorras olevaid aktsionäre ja ei mõjuta seega küsimust mitu häält võib olla seotud teatud aktsiaga. Samamoodi laieneb võrdne kohtlemine edaspidigi samaväärsete võlaväärtpaberite (pari passu) omanikele ja seda ka riiklike võlaväärtpaberite puhul. Aktsiate ja/või võlaväärtpaberite omanike teavitamine üldkoosolekutel peaks lihtsustuma. Eelkõige tuleks aktiivsemalt kaasata välismaal asuvaid aktsiate ja/või võlaväärtpaberite omanikke, andes neile võimaluse saata volitatud isikuid enda nimel tegutsema. Samadel põhjustel tuleks aktsionäride või võlaväärtpaberite omanike üldkoosolekul otsustada uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate kasutuselevõtu üle. Sellisel juhul peaksid emitendid võtma tarvitusele abinõusid teavitamaks omanikke tõhusalt neile kuuluvatest aktsiatest ja/või võlaväärtpaberitest, niivõrd kui neid omanikke on võimalik kindlaks teha.

| 23) | Takistuste kõrvaldamiseks ja ühenduse tasandil kehtestatud teavitamiskohustuste tõhusaks elluviimiseks peab päritoluliikmesriigi pädev asutus teostama kohast kontrolli. Käesolev direktiiv peaks andma vähemalt miinimumgarantii sellise teabe õigeaegse kättesaadavuse osas. Seetõttu peaks igas liikmesriigis olema vähemalt üks andmete esitamise ja säilitussüsteem. |
| --- | --- |

23)

Takistuste kõrvaldamiseks ja ühenduse tasandil kehtestatud teavitamiskohustuste tõhusaks elluviimiseks peab päritoluliikmesriigi pädev asutus teostama kohast kontrolli. Käesolev direktiiv peaks andma vähemalt miinimumgarantii sellise teabe õigeaegse kättesaadavuse osas. Seetõttu peaks igas liikmesriigis olema vähemalt üks andmete esitamise ja säilitussüsteem.

| 24) | Emitendi mistahes kohustus tõlkida kogu jooksev ja perioodiline teave vastavatesse keeltesse kõigis nendes liikmesriikides, kus tema väärtpaberid on kauplemisele lubatud, ei soosi väärtpaberiturgude integratsiooni, vaid takistab väärtpaberite piiriülest reguleeritud turgudele kauplemisele lubamist. Seetõttu peaks teatud juhtudel emitentidel olema lubatud esitada teavet mõnes rahvusvahelises rahanduses tavapärases keeles. Kuivõrd teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide investorite ligitõmbamiseks on vaja eraldi jõupingutusi, ei tohiks liikmesriigid enam keelata aktsionäridel, hääleõigusi teostavatel isikutel või finantsinstrumentide omanikel esitada nõutud teavet emitendile mõnes rahvusvahelises rahanduses tavapärases keeles. |
| --- | --- |

24)

Emitendi mistahes kohustus tõlkida kogu jooksev ja perioodiline teave vastavatesse keeltesse kõigis nendes liikmesriikides, kus tema väärtpaberid on kauplemisele lubatud, ei soosi väärtpaberiturgude integratsiooni, vaid takistab väärtpaberite piiriülest reguleeritud turgudele kauplemisele lubamist. Seetõttu peaks teatud juhtudel emitentidel olema lubatud esitada teavet mõnes rahvusvahelises rahanduses tavapärases keeles. Kuivõrd teiste liikmesriikide ja kolmandate riikide investorite ligitõmbamiseks on vaja eraldi jõupingutusi, ei tohiks liikmesriigid enam keelata aktsionäridel, hääleõigusi teostavatel isikutel või finantsinstrumentide omanikel esitada nõutud teavet emitendile mõnes rahvusvahelises rahanduses tavapärases keeles.

| 25) | Edendamaks aktiivselt Euroopa kapitaliturgude integratsiooni peaks ühenduse tasandil paremini korraldama investorite juurdepääsu emitentide kohta käivale teabele. Teistest riikidest peale emitendi päritoluliikmesriigi pärit investorid tuleks sellisele teabele juurdepääsu otsimisel asetada samasse positsiooni emitendi päritoluliikmesriigist pärit investoritega. Seda on võimalik saavutada, kui päritoluliikmesriik tagab teabe kogu ühenduse territooriumil levitamiseks kehtestatud miinimumkvaliteedistandarditest kinnipidamise kiirel ja mittediskrimineerival viisil ning sõltuvalt vastava korraldatud teabe liigist. Sellele lisaks peaks olema päritoluliikmesriigis avaldatud informatsiooni võimalik tsentraalselt käsutada nii, et oleks võimalik üles ehitada jaeinvestoritele kohaste hindadega juurdepääsetav Euroopa infovõrgustik, ilma et emitentide teabe esitamise kohustusi asjatult dubleeritaks. Emitendid peaksid saama kasu vabast konkurentsist meediakanali või operaatori valikul käesoleva direktiivi kohase teabe avaldamisel. |
| --- | --- |

25)

Edendamaks aktiivselt Euroopa kapitaliturgude integratsiooni peaks ühenduse tasandil paremini korraldama investorite juurdepääsu emitentide kohta käivale teabele. Teistest riikidest peale emitendi päritoluliikmesriigi pärit investorid tuleks sellisele teabele juurdepääsu otsimisel asetada samasse positsiooni emitendi päritoluliikmesriigist pärit investoritega. Seda on võimalik saavutada, kui päritoluliikmesriik tagab teabe kogu ühenduse territooriumil levitamiseks kehtestatud miinimumkvaliteedistandarditest kinnipidamise kiirel ja mittediskrimineerival viisil ning sõltuvalt vastava korraldatud teabe liigist. Sellele lisaks peaks olema päritoluliikmesriigis avaldatud informatsiooni võimalik tsentraalselt käsutada nii, et oleks võimalik üles ehitada jaeinvestoritele kohaste hindadega juurdepääsetav Euroopa infovõrgustik, ilma et emitentide teabe esitamise kohustusi asjatult dubleeritaks. Emitendid peaksid saama kasu vabast konkurentsist meediakanali või operaatori valikul käesoleva direktiivi kohase teabe avaldamisel.

| 26) | Selleks, et veelgi lihtsustada investorite juurdepääsu ettevõtjate informatsioonile kõikides liikmesriikides, tuleks elektrooniliste sidevõrkude sisseseadmise alaste suuniste sõnastamine jätta liikmesriikide järelevalveasutuste ülesandeks, kes teeks seda tihedas koostöös teiste osapooltega, eelkõige väärtpaberiemitentidega, investoritega, turuosalistega, reguleeritud turgude korraldajatega ja finantsinformatsiooni pakkujatega. |
| --- | --- |

26)

Selleks, et veelgi lihtsustada investorite juurdepääsu ettevõtjate informatsioonile kõikides liikmesriikides, tuleks elektrooniliste sidevõrkude sisseseadmise alaste suuniste sõnastamine jätta liikmesriikide järelevalveasutuste ülesandeks, kes teeks seda tihedas koostöös teiste osapooltega, eelkõige väärtpaberiemitentidega, investoritega, turuosalistega, reguleeritud turgude korraldajatega ja finantsinformatsiooni pakkujatega.

| 27) | Investorite tõhusa kaitse ja reguleeritud turgude nõuetekohase korraldamise tagamiseks, peaksid reeglid, mida peavad teabe avaldamisel järgima reguleeritud turul kauplemisele lubatud väärtpaberite emitendid, laienema ka emitentidele, kelle registreeritud tegevuskoht ei ole liikmesriigis ja kes ei lange asutamislepingu artikli 48 kohaldamisalasse. Samuti tuleks tagada, et igasugune muu kohane teave ühenduse või kolmanda riigi emitentide kohta, mille avaldamine on ette nähtud kolmandas riigis ent mitte liikmesriigis, tehtaks ühenduse avalikkusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

27)

Investorite tõhusa kaitse ja reguleeritud turgude nõuetekohase korraldamise tagamiseks, peaksid reeglid, mida peavad teabe avaldamisel järgima reguleeritud turul kauplemisele lubatud väärtpaberite emitendid, laienema ka emitentidele, kelle registreeritud tegevuskoht ei ole liikmesriigis ja kes ei lange asutamislepingu artikli 48 kohaldamisalasse. Samuti tuleks tagada, et igasugune muu kohane teave ühenduse või kolmanda riigi emitentide kohta, mille avaldamine on ette nähtud kolmandas riigis ent mitte liikmesriigis, tehtaks ühenduse avalikkusele kättesaadavaks.

| 28) | Igas liikmesriigis tuleks nimetada üks pädev asutus, kes vastutaks viimase instantsina nii käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätetest kinnipidamise järelevalve kui ka rahvusvahelise koostöö eest. Tegemist peaks olema haldusasutusega ja huvide konfliktide vältimiseks peab olema tagatud selle asutuse sõltumatus majandusosalistest. Liikmesriigid võivad siiski määrata ka muu kompetentse institutsiooni kontrollima, et käesolevas direktiivis viidatud teave on esitatud vastavalt asjakohase aruandluse nõuetele ja võtma õiguserikkumiste avastamisel tarvitusele kohased abinõud; see institutsioon ei pea olema haldusasutus. |
| --- | --- |

28)

Igas liikmesriigis tuleks nimetada üks pädev asutus, kes vastutaks viimase instantsina nii käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätetest kinnipidamise järelevalve kui ka rahvusvahelise koostöö eest. Tegemist peaks olema haldusasutusega ja huvide konfliktide vältimiseks peab olema tagatud selle asutuse sõltumatus majandusosalistest. Liikmesriigid võivad siiski määrata ka muu kompetentse institutsiooni kontrollima, et käesolevas direktiivis viidatud teave on esitatud vastavalt asjakohase aruandluse nõuetele ja võtma õiguserikkumiste avastamisel tarvitusele kohased abinõud; see institutsioon ei pea olema haldusasutus.

| 29) | Kasvav piiriülene tegevus nõuab koostöö parendamist pädevate siseriiklike asutuste vahel, sealhulgas infovahetuse ja ennetuslike abinõude ulatuslikku reguleerimist. Reguleerimise ja järelevalve funktsioonide korraldamine liikmesriikide tasandil ei tohi takistada pädevate siseriiklike asutuste vahelist tõhusat koostööd. |
| --- | --- |

29)

Kasvav piiriülene tegevus nõuab koostöö parendamist pädevate siseriiklike asutuste vahel, sealhulgas infovahetuse ja ennetuslike abinõude ulatuslikku reguleerimist. Reguleerimise ja järelevalve funktsioonide korraldamine liikmesriikide tasandil ei tohi takistada pädevate siseriiklike asutuste vahelist tõhusat koostööd.

| 30) | Oma 17. juuli 2002 istungil moodustas nõukogu Euroopa väärtpaberiturgude reguleerimiseks tarkade komitee. Oma lõpparuandes tegi nimetatud komitee ettepaneku evitada uus õigusloomemenetlus, mis rajaneks neljatasandilisel lähenemisel, nimelt olulised põhimõtted, tehnilised rakendusmeetmed, koostöö liikmesriikide väärtpaberiturgude reguleerijate vahel ning ühenduse õiguse jõustamine. Käesoleva direktiiviga tuleks kehtestada pelgalt üldised “raampõhimõtted”, samas kui tehnilised üksikasjad sätestavad rakendusmeetmed võtab vastu komisjon komisjoni otsusega 2001/528/EÜ (6) moodustatud Euroopa väärtpaberikomitee kaasabil. |
| --- | --- |

30)

Oma 17. juuli 2002 istungil moodustas nõukogu Euroopa väärtpaberiturgude reguleerimiseks tarkade komitee. Oma lõpparuandes tegi nimetatud komitee ettepaneku evitada uus õigusloomemenetlus, mis rajaneks neljatasandilisel lähenemisel, nimelt olulised põhimõtted, tehnilised rakendusmeetmed, koostöö liikmesriikide väärtpaberiturgude reguleerijate vahel ning ühenduse õiguse jõustamine. Käesoleva direktiiviga tuleks kehtestada pelgalt üldised “raampõhimõtted”, samas kui tehnilised üksikasjad sätestavad rakendusmeetmed võtab vastu komisjon komisjoni otsusega 2001/528/EÜ (6) moodustatud Euroopa väärtpaberikomitee kaasabil.

| 31) | Stockholmis märtsis 2001 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu vastuvõetud resolutsioonis kiideti heaks tarkade komitee lõpparuanne ning selles sisalduv neljatasandiline lähenemine, mis peaks muutma ühenduse õigusloome väärtpaberite valdkonnas tõhusamaks ja läbipaistvamaks. |
| --- | --- |

31)

Stockholmis märtsis 2001 kokku tulnud Euroopa Ülemkogu vastuvõetud resolutsioonis kiideti heaks tarkade komitee lõpparuanne ning selles sisalduv neljatasandiline lähenemine, mis peaks muutma ühenduse õigusloome väärtpaberite valdkonnas tõhusamaks ja läbipaistvamaks.

| 32) | Vastavalt sellele resolutsioonile tuleks sagedamini kasutada rakendusmeetmeid kindlustamaks, et tehnilised sätted käiksid kaasas turu arenguga ja järelevalvepraktikatega; samuti tuleks rakendussätete kõikide etappide jaoks kehtestada tähtajad. |
| --- | --- |

32)

Vastavalt sellele resolutsioonile tuleks sagedamini kasutada rakendusmeetmeid kindlustamaks, et tehnilised sätted käiksid kaasas turu arenguga ja järelevalvepraktikatega; samuti tuleks rakendussätete kõikide etappide jaoks kehtestada tähtajad.

| 33) | Oma 5. veebruari 2002 resolutsioonis finantsteenuste õigusaktide rakendamise kohta kiitis Euroopa Parlament samuti heaks tarkade komitee aruande, tuginedes komisjoni presidendi poolt samal päeval Euroopa Parlamendi ees esitatud deklaratsioonile ja komisjoni siseturu eest vastutava liikme poolt 2. oktoobril 2001 Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni esimehele adresseeritud kirjale, milles käsitleti Euroopa Parlamendi rolli kindlustamist selles protsessis. |
| --- | --- |

33)

Oma 5. veebruari 2002 resolutsioonis finantsteenuste õigusaktide rakendamise kohta kiitis Euroopa Parlament samuti heaks tarkade komitee aruande, tuginedes komisjoni presidendi poolt samal päeval Euroopa Parlamendi ees esitatud deklaratsioonile ja komisjoni siseturu eest vastutava liikme poolt 2. oktoobril 2001 Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni esimehele adresseeritud kirjale, milles käsitleti Euroopa Parlamendi rolli kindlustamist selles protsessis.

| 34) | Euroopa Parlamendile tuleks alates rakendusmeetmete eelnõu esmakordset kättesaamisest anda aega kolm kuud, et neid kontrollida ning avaldada oma arvamus. Tungivatel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib seda tähtaega siiski lühendada. Kui Euroopa Parlament selle tähtaja jooksul resolutsiooni vastu võtab, peab komisjon meetmete eelnõu uuesti üle vaatama. |
| --- | --- |

34)

Euroopa Parlamendile tuleks alates rakendusmeetmete eelnõu esmakordset kättesaamisest anda aega kolm kuud, et neid kontrollida ning avaldada oma arvamus. Tungivatel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib seda tähtaega siiski lühendada. Kui Euroopa Parlament selle tähtaja jooksul resolutsiooni vastu võtab, peab komisjon meetmete eelnõu uuesti üle vaatama.

| 35) | Võtmaks arvesse väärtpaberiturgudel toimuvaid uusi arenguid, võib osutuda vajalikuks käesoleva direktiivi sätete tehniliste rakendusmeetmete vastuvõtmine. Komisjonile tuleb seetõttu anda pädevus võtta vastu rakendusmeetmeid, olles ära kuulanud Euroopa väärtpaberikomitee arvamuse, niivõrd kui nimetatud meetmetega ei muudeta käesoleva direktiivi olulisi osi ja komisjon tegutseb kooskõlas käesoleva direktiivi põhimõtetega. |
| --- | --- |

35)

Võtmaks arvesse väärtpaberiturgudel toimuvaid uusi arenguid, võib osutuda vajalikuks käesoleva direktiivi sätete tehniliste rakendusmeetmete vastuvõtmine. Komisjonile tuleb seetõttu anda pädevus võtta vastu rakendusmeetmeid, olles ära kuulanud Euroopa väärtpaberikomitee arvamuse, niivõrd kui nimetatud meetmetega ei muudeta käesoleva direktiivi olulisi osi ja komisjon tegutseb kooskõlas käesoleva direktiivi põhimõtetega.

| 36) | Rakendusvolituste teostamisel kooskõlas käesoleva direktiiviga peaks komisjon järgima alljärgnevaid põhimõtteid:






  — | vajadus tagada investorite hulgas usaldus finantsturgude vastu, edendades finantsturgude läbipaistvuse kõrget taset; |
| --- | --- | --- |

36)

Rakendusvolituste teostamisel kooskõlas käesoleva direktiiviga peaks komisjon järgima alljärgnevaid põhimõtteid:

—

vajadus tagada investorite hulgas usaldus finantsturgude vastu, edendades finantsturgude läbipaistvuse kõrget taset;

| — | vajadus pakkuda investoritele laias valikus omavahel konkureerivaid investeerimisvõimalusi ning nende olukorrale kohast avalikustatava informatsiooni taset ja nende kaitset; |
| --- | --- |

—

vajadus pakkuda investoritele laias valikus omavahel konkureerivaid investeerimisvõimalusi ning nende olukorrale kohast avalikustatava informatsiooni taset ja nende kaitset;

| — | vajadus tagada, et sõltumatud reguleerivad asutused jõustaksid õigusakte järjekindlalt, eelkõige võitluses majanduskuritegudega; |
| --- | --- |

—

vajadus tagada, et sõltumatud reguleerivad asutused jõustaksid õigusakte järjekindlalt, eelkõige võitluses majanduskuritegudega;

| — | vajadus tagada läbipaistvuse ja kõigi turuosaliste ning Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimise kõrge tase; |
| --- | --- |

—

vajadus tagada läbipaistvuse ja kõigi turuosaliste ning Euroopa Parlamendi ja nõukoguga konsulteerimise kõrge tase;

| — | vajadus julgustada uuendusi finantsturgudel edendamaks nende dünaamikat ja tõhusust; |
| --- | --- |

—

vajadus julgustada uuendusi finantsturgudel edendamaks nende dünaamikat ja tõhusust;

| — | vajadus tagada turu ausus, teostades finantsturgude uuenduste üle tihedat ja reageerivat järelevalvet; |
| --- | --- |

—

vajadus tagada turu ausus, teostades finantsturgude uuenduste üle tihedat ja reageerivat järelevalvet;

| — | kapitalikulude langetamise ja kapitalile hõlpsama juurdepääsu olulisus; |
| --- | --- |

—

kapitalikulude langetamise ja kapitalile hõlpsama juurdepääsu olulisus;

| — | turuosalistele (kaasaarvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning väikeinvestorid) kõigist rakendusmeetmetest tuleneva kulu ja tulu tasakaal pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

—

turuosalistele (kaasaarvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning väikeinvestorid) kõigist rakendusmeetmetest tuleneva kulu ja tulu tasakaal pikemas perspektiivis;

| — | vajadus edendada ühenduse finantsturgude rahvusvahelist konkurentsivõimet, ilma et tõkestataks niivõrd vajaliku rahvusvahelise koostöö laienemist; |
| --- | --- |

—

vajadus edendada ühenduse finantsturgude rahvusvahelist konkurentsivõimet, ilma et tõkestataks niivõrd vajaliku rahvusvahelise koostöö laienemist;

| — | vajadus luua kõikide turuosaliste jaoks samad tingimused, võttes iga kord, kui see osutub kohaseks, vastu ühendust hõlmavad õigusaktid; |
| --- | --- |

—

vajadus luua kõikide turuosaliste jaoks samad tingimused, võttes iga kord, kui see osutub kohaseks, vastu ühendust hõlmavad õigusaktid;

| — | vajadus austada erinevusi riikide turgude vahel niivõrd, kui need ei mõju lubamatul viisil ühtse turu sidususele; |
| --- | --- |

—

vajadus austada erinevusi riikide turgude vahel niivõrd, kui need ei mõju lubamatul viisil ühtse turu sidususele;

| — | vajadus tagada kooskõla muude ühenduse õigusaktidega selles valdkonnas, sest teabe tasakaalustamatus ja läbipaistvuse puudumine võivad ohustada turgude toimimist ja tekitada kahju eelkõige tarbijatele ja väikeinvestoritele. |
| --- | --- |

—

vajadus tagada kooskõla muude ühenduse õigusaktidega selles valdkonnas, sest teabe tasakaalustamatus ja läbipaistvuse puudumine võivad ohustada turgude toimimist ja tekitada kahju eelkõige tarbijatele ja väikeinvestoritele.

| 37) | Selleks, et tagada käesoleva direktiivi nõuete või käesoleva direktiivi rakendusmeetmete täitmist, tuleks nimetatud nõuete või meetmete rikkumised viivitamatult avastada ja vajadusel määrata karistus. Seetõttu peaksid meetmed ja sanktsioonid olema piisavalt rikkumisi ärahoidvad ja proportsionaalsed ning neid tuleks jõustada järjepidevalt. Liikmesriigid peavad tagama, et pädevate siseriiklike asutuste otsuste puhul on tagatud kohtusse pöördumise õigus. |
| --- | --- |

37)

Selleks, et tagada käesoleva direktiivi nõuete või käesoleva direktiivi rakendusmeetmete täitmist, tuleks nimetatud nõuete või meetmete rikkumised viivitamatult avastada ja vajadusel määrata karistus. Seetõttu peaksid meetmed ja sanktsioonid olema piisavalt rikkumisi ärahoidvad ja proportsionaalsed ning neid tuleks jõustada järjepidevalt. Liikmesriigid peavad tagama, et pädevate siseriiklike asutuste otsuste puhul on tagatud kohtusse pöördumise õigus.

| 38) | Käesoleva direktiivi eesmärgiks on ajakohastada hetkel kehtivaid läbipaistvuse nõudeid väärtpaberite emitentidele ja investoritele, kes omandavad või võõrandavad olulisi osalusi emitentides, kelle aktsiad on lubatud reguleeritud turul kauplemisele. Käesoleva direktiiviga asendatakse teatud nõuded, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiivis 2001/34/EÜ, mis käsitleb väärtpaberite ametlikku noteerimist väärtpaberibörsil ja nende väärtpaberite kohta avaldatavat teavet. (7) Selleks, et koondada läbipaistvust puudutavad nõuded ühte õigusakti, tuleb viimast vastavalt muuta. See muudatus ei puuduta aga kehtima jäävat sätet, mille kohaselt liikmesriigid võivad vastavalt direktiivi 2001/34/EÜ artiklitele 42 kuni 63 ette näha lisanõudeid. |
| --- | --- |

38)

Käesoleva direktiivi eesmärgiks on ajakohastada hetkel kehtivaid läbipaistvuse nõudeid väärtpaberite emitentidele ja investoritele, kes omandavad või võõrandavad olulisi osalusi emitentides, kelle aktsiad on lubatud reguleeritud turul kauplemisele. Käesoleva direktiiviga asendatakse teatud nõuded, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiivis 2001/34/EÜ, mis käsitleb väärtpaberite ametlikku noteerimist väärtpaberibörsil ja nende väärtpaberite kohta avaldatavat teavet. (7) Selleks, et koondada läbipaistvust puudutavad nõuded ühte õigusakti, tuleb viimast vastavalt muuta. See muudatus ei puuduta aga kehtima jäävat sätet, mille kohaselt liikmesriigid võivad vastavalt direktiivi 2001/34/EÜ artiklitele 42 kuni 63 ette näha lisanõudeid.

| 39) | Käesolev direktiiv on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta. (8) |
| --- | --- |

39)

Käesolev direktiiv on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta. (8)

| 40) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. |
| --- | --- |

40)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida tunnustatakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.

| 41) | Kuivõrd liikmesriigid ei suuda kehtiva ühenduse õiguse alusel piisavalt saavutada käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt investorite usalduse kindlustamist ühenduse piires samavõrd suure läbipaistvuse saavutamisega ning sel viisil siseturu loomise lõpetamist, ja käesoleva direktiivi eesmärgid on seetõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta kasutusele meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei ületa käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamisel vajalikkuse piire. |
| --- | --- |

41)

Kuivõrd liikmesriigid ei suuda kehtiva ühenduse õiguse alusel piisavalt saavutada käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt investorite usalduse kindlustamist ühenduse piires samavõrd suure läbipaistvuse saavutamisega ning sel viisil siseturu loomise lõpetamist, ja käesoleva direktiivi eesmärgid on seetõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta kasutusele meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttele ei ületa käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamisel vajalikkuse piire.

| 42) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (9) |
| --- | --- |

42)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (9)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Ese ja kohaldamisala

1.   Käesolev direktiiv sätestab perioodilise ja jooksva teabe avalikustamise nõuded emitentide kohta, kelle väärtpaberid on juba lubatud kauplemisele liikmesriigis asuvale või seal toimivale reguleeritud turule.

2.   Direktiiv ei kohaldu ühisinvesteerimisettevõtjate (v.a kinnist tüüpi investeerimisfondide) osakutele ega ka osakutele, mida sellistes ühisinvesteerimisettevõtjates omandatakse või võõrandatakse.

3.   Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada artikli 16 lõike 3 ja artikli 18 lõigete 2 ja 4 sätteid riigi, piirkondliku või kohaliku omavalitsuse poolt emiteeritud väärtpaberitele, mis on lubatud reguleeritud turul kauplemisele.

4.   Liikmesriigid võivad otsustada mitte kohaldada artiklit 17 oma keskpankadele kui reguleeritud turul kauplemisele lubatud aktsiate emitentidele, tingimusel, et see kauplemisele lubamine toimus enne 20. jaanuar 2005.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | väärtpaberid tähendab vabalt võõrandatavaid väärtpabereid, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (10) artikli 4 lõike 1 punktis 18, väljaarvatud selle direktiivi artikli 4 lõike 1 punktis 19 määratletud rahaturuinstrumendid tähtajaga vähem kui 12 kuud, mille suhtes võib kohaldamisele kuuluda siseriiklik õigus; |
| --- | --- |

a)

väärtpaberid tähendab vabalt võõrandatavaid väärtpabereid, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (10) artikli 4 lõike 1 punktis 18, väljaarvatud selle direktiivi artikli 4 lõike 1 punktis 19 määratletud rahaturuinstrumendid tähtajaga vähem kui 12 kuud, mille suhtes võib kohaldamisele kuuluda siseriiklik õigus;

| b) | võlaväärtpaberid tähendab võlakirju või muid väärtpaberi vormis üleantavaid võlakohustusi, väljaarvatud väärtpaberid, mis on samaväärsed äriühingute aktsiatega või mis vahetamisel või nendega antud õiguste kasutamisel annavad õiguse aktsiate või aktsiatega samaväärsete väärtpaberite omandamiseks; |
| --- | --- |

b)

võlaväärtpaberid tähendab võlakirju või muid väärtpaberi vormis üleantavaid võlakohustusi, väljaarvatud väärtpaberid, mis on samaväärsed äriühingute aktsiatega või mis vahetamisel või nendega antud õiguste kasutamisel annavad õiguse aktsiate või aktsiatega samaväärsete väärtpaberite omandamiseks;

| c) | reguleeritud turg tähendab turgu direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 mõistes; |
| --- | --- |

c)

reguleeritud turg tähendab turgu direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 mõistes;

| d) | emitent tähendab era- või avalik-õiguslikku juriidilist isikut, kaasaarvatud riik, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, kusjuures väärtpaberi hoidmistunnistuse puhul tähendab emitent esindatavate väärtpaberite emitenti; |
| --- | --- |

d)

emitent tähendab era- või avalik-õiguslikku juriidilist isikut, kaasaarvatud riik, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, kusjuures väärtpaberi hoidmistunnistuse puhul tähendab emitent esindatavate väärtpaberite emitenti;

| e) | aktsionär on füüsiline isik või era- või avalik-õiguslik juriidiline isik, kes hoiab otseselt või kaudselt oma valduses:






  i) | emitendi aktsiaid oma nimel ja enda arvel; |
| --- | --- | --- |

e)

aktsionär on füüsiline isik või era- või avalik-õiguslik juriidiline isik, kes hoiab otseselt või kaudselt oma valduses:

i)

emitendi aktsiaid oma nimel ja enda arvel;

| ii) | emitendi aktsiaid oma nimel, ent teise füüsilise või juriidilise isiku eest; |
| --- | --- |

ii)

emitendi aktsiaid oma nimel, ent teise füüsilise või juriidilise isiku eest;

| iii) | väärtpaberite hoidmistunnistusi, kusjuures väärtpaberite hoidmistunnistuse omajat peetakse aluseks olevate aktsiate, mida esindavad väärtpaberite hoidmistunnistused, omanikuks; |
| --- | --- |

iii)

väärtpaberite hoidmistunnistusi, kusjuures väärtpaberite hoidmistunnistuse omajat peetakse aluseks olevate aktsiate, mida esindavad väärtpaberite hoidmistunnistused, omanikuks;

| f) | kontrollitav ettevõtja tähendab igasugust ettevõtjat






  i) | milles füüsiline või juriidiline isik omab häälteenamust või |
| --- | --- | --- |

f)

kontrollitav ettevõtja tähendab igasugust ettevõtjat

i)

milles füüsiline või juriidiline isik omab häälteenamust või

| ii) | milles füüsilisel või juriidilisel isikul on õigus nimetada või tagasi kutsuda enamus haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmetest, olles samaaegselt asjaomase ettevõtja aktsionäriks, osanikuks või liikmeks või |
| --- | --- |

ii)

milles füüsilisel või juriidilisel isikul on õigus nimetada või tagasi kutsuda enamus haldus-, juhtimis- või järelevalveorgani liikmetest, olles samaaegselt asjaomase ettevõtja aktsionäriks, osanikuks või liikmeks või

| iii) | mille aktsionäriks, osanikuks või liikmeks on füüsiline või juriidiline isik, kes üksi kontrollib aktsionäride, osanike või liikmete häälteenamust asjaomase ettevõtja teiste aktsionäride, osanike või liikmetega sõlmitud kokkuleppe alusel või |
| --- | --- |

iii)

mille aktsionäriks, osanikuks või liikmeks on füüsiline või juriidiline isik, kes üksi kontrollib aktsionäride, osanike või liikmete häälteenamust asjaomase ettevõtja teiste aktsionäride, osanike või liikmetega sõlmitud kokkuleppe alusel või

| iv) | mille üle füüsiline või juriidiline isik saab teostada või tegelikult teostab valitsevat mõju või kontrolli; |
| --- | --- |

iv)

mille üle füüsiline või juriidiline isik saab teostada või tegelikult teostab valitsevat mõju või kontrolli;

| g) | ühisinvesteerimisettevõtja (v.a kinnist tüüpi investeerimisfond) tähendab investeerimisfonde ja investeerimisühinguid,






  i) | mille eesmärgiks on avalikkuse poolt paigutatud kapitali ühine investeerimine ja mis tegutsevad riski hajutamise põhimõttest lähtudes ja |
| --- | --- | --- |

g)

ühisinvesteerimisettevõtja (v.a kinnist tüüpi investeerimisfond) tähendab investeerimisfonde ja investeerimisühinguid,

i)

mille eesmärgiks on avalikkuse poolt paigutatud kapitali ühine investeerimine ja mis tegutsevad riski hajutamise põhimõttest lähtudes ja

| ii) | mille osakuid ostetakse tagasi või lunastatakse osakuomaniku nõudmisel kas vahetult või kaudselt nende ettevõtjate varast; |
| --- | --- |

ii)

mille osakuid ostetakse tagasi või lunastatakse osakuomaniku nõudmisel kas vahetult või kaudselt nende ettevõtjate varast;

| h) | ühisinvesteerimisettevõtja osakud on ühisinvesteerimisettevõtja poolt emiteeritud väärtpaberid, mis tõendavad osakuomanike õigust osale sellise ettevõtja varast; |
| --- | --- |

h)

ühisinvesteerimisettevõtja osakud on ühisinvesteerimisettevõtja poolt emiteeritud väärtpaberid, mis tõendavad osakuomanike õigust osale sellise ettevõtja varast;

| i) | päritoluliikmesriik on:






  i) | võlaväärtpaberite, millest igaühe nimiväärtus on väiksem kui 1000 eurot, emitentide või aktsiaemitentide puhul:






  — | kui emitendi registreeritud asukoht asub ühenduses, asukohajärgne liikmesriik; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

päritoluliikmesriik on:

i)

võlaväärtpaberite, millest igaühe nimiväärtus on väiksem kui 1000 eurot, emitentide või aktsiaemitentide puhul:

—

kui emitendi registreeritud asukoht asub ühenduses, asukohajärgne liikmesriik;

| — | kui emitendi registreeritud asukoht on kolmandas riigis, liikmesriik, kelle pädevale asutusele peab emitent esitama iga-aastase teabe vastavalt direktiivi 2003/71/EÜ artiklile 10; |
| --- | --- |

—

kui emitendi registreeritud asukoht on kolmandas riigis, liikmesriik, kelle pädevale asutusele peab emitent esitama iga-aastase teabe vastavalt direktiivi 2003/71/EÜ artiklile 10;

“Päritoluliikmesriigi” definitsioon kehtib mõnes muus valuutas kui euro võlaväärtpaberite kohta, millest igaühe nimiväärtus on emiteerimise päeval väiksem kui 1000 eurot, välja arvatud juhul kui väärtus võrdub peaaegu 1000 euroga;

| ii) | alapunktis i nimetamata emitendi puhul liikmesriik emitendi valikul nende liikmesriikide hulgast, kus emitendil asub registreeritud tegevuskoht, ja nende liikmesriikide hulgast, kes on emitendi väärtpaberid lubanud oma territooriumil asuvale reguleeritud turule kauplemisele. Emitent võib oma päritoluliikmesriigiks valida ainult ühe liikmesriigi. Valik kehtib vähemalt kolm aastat, välja arvatud kui emitendi väärtpaberid ei ole enam lubatud kauplemisele ühelgi ühenduses asuval reguleeritud turul; |
| --- | --- |

ii)

alapunktis i nimetamata emitendi puhul liikmesriik emitendi valikul nende liikmesriikide hulgast, kus emitendil asub registreeritud tegevuskoht, ja nende liikmesriikide hulgast, kes on emitendi väärtpaberid lubanud oma territooriumil asuvale reguleeritud turule kauplemisele. Emitent võib oma päritoluliikmesriigiks valida ainult ühe liikmesriigi. Valik kehtib vähemalt kolm aastat, välja arvatud kui emitendi väärtpaberid ei ole enam lubatud kauplemisele ühelgi ühenduses asuval reguleeritud turul;

| j) | vastuvõttev liikmesriik on liikmesriik, kelle reguleeritud turul on väärtpaberid kauplemisele lubatud, niivõrd kui see on erinev päritoluliikmesriigist; |
| --- | --- |

j)

vastuvõttev liikmesriik on liikmesriik, kelle reguleeritud turul on väärtpaberid kauplemisele lubatud, niivõrd kui see on erinev päritoluliikmesriigist;

| k) | korraldatud teave on igasugune teave, mida emitent või iga teine isik, kes ilma emitendi nõusolekuta on taotlenud väärtpaberite lubamist reguleeritud turul kauplemisele, on kohustatud avalikustama vastavalt käesolevale direktiivile, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (11) artiklile 6 või käesoleva direktiivi artikli 3 lõike 1 alusel vastuvõetud liikmesriigi seaduste, määruste ja haldusnormide järgi; |
| --- | --- |

k)

korraldatud teave on igasugune teave, mida emitent või iga teine isik, kes ilma emitendi nõusolekuta on taotlenud väärtpaberite lubamist reguleeritud turul kauplemisele, on kohustatud avalikustama vastavalt käesolevale direktiivile, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (11) artiklile 6 või käesoleva direktiivi artikli 3 lõike 1 alusel vastuvõetud liikmesriigi seaduste, määruste ja haldusnormide järgi;

| l) | elektroonilisel teel tähendab andmete töötluse (kaasaarvatud digitaalne kokkupakkimine) seadmete, salvestamise ja ülekande seadmete, kaabli, raadioside, optiliste tehnoloogiate või muude elektromagnetiliste tehnoloogiate abil; |
| --- | --- |

l)

elektroonilisel teel tähendab andmete töötluse (kaasaarvatud digitaalne kokkupakkimine) seadmete, salvestamise ja ülekande seadmete, kaabli, raadioside, optiliste tehnoloogiate või muude elektromagnetiliste tehnoloogiate abil;

| m) | fondivalitseja tähendab ühingut nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivis 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (12) mõistes; |
| --- | --- |

m)

fondivalitseja tähendab ühingut nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivis 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (12) mõistes;

| n) | turutegija on isik, kes ostes ja müües finantsinstrumente enda poolt fikseeritud hindadega enda kapitali kasutades näitab finantsturgudel pidevalt üles valmidust kaubelda enda arvel; |
| --- | --- |

n)

turutegija on isik, kes ostes ja müües finantsinstrumente enda poolt fikseeritud hindadega enda kapitali kasutades näitab finantsturgudel pidevalt üles valmidust kaubelda enda arvel;

| o) | krediidiasutus tähendab ettevõtjat Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (13) artikli 1 lõike 1 punkti a mõistes; |
| --- | --- |

o)

krediidiasutus tähendab ettevõtjat Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (13) artikli 1 lõike 1 punkti a mõistes;

| p) | kestvalt või korduvalt emiteeritud väärtpaberid on ühe ja sama emitendi kestvalt väljalastavad võlaväärtpaberid või vähemalt kaks eraldiseisvat sama laadi ja/või liiki väärtpaberite emissiooni. |
| --- | --- |

p)

kestvalt või korduvalt emiteeritud väärtpaberid on ühe ja sama emitendi kestvalt väljalastavad võlaväärtpaberid või vähemalt kaks eraldiseisvat sama laadi ja/või liiki väärtpaberite emissiooni.

2.   Lõike 1 punkti f alapunktis ii nimetatud “kontrollitava ettevõtja” mõiste tähenduses hõlmavad omaniku hääle-, nimetamis- ja tagasikutsumise õigused ka aktsionäri poolt kontrollitava muu ettevõtja õigusi, nagu ka iga füüsilise või juriidilise isiku õigusi, kes tegutseb küll oma nimel, ent aktsionäri või aktsionäri poolt kontrollitava muu ettevõtja eest.

3.   Järgimaks tehnilisi arenguid finantsturgudel ja kindlustamaks lõike 1 ühetaolist kohaldamist, võtab komisjon lõikes 1 sätestatud mõistete kohta vastu rakendusmeetmed vastavalt artikli 27 lõikes 2 osutatud menetlusele.

Komisjon eelkõige:

| a) | sätestab, sisustamaks lõike 1 punkti i alapunkti ii, protseduurilise korra, mille kohaselt emitent teeb päritoluliikmesriigi valiku; |
| --- | --- |

a)

sätestab, sisustamaks lõike 1 punkti i alapunkti ii, protseduurilise korra, mille kohaselt emitent teeb päritoluliikmesriigi valiku;

| b) | kohandab, kui see peaks olema vajalik lõike 1 punkt i alapunktis ii nimetatud päritoluliikmesriigi valikuks, emitendi kolmeaastase tegevuse nõuet vastavalt uutele ühenduse õigusaktide nõuetele seoses reguleeritud turul kauplemisele lubamisega; |
| --- | --- |

b)

kohandab, kui see peaks olema vajalik lõike 1 punkt i alapunktis ii nimetatud päritoluliikmesriigi valikuks, emitendi kolmeaastase tegevuse nõuet vastavalt uutele ühenduse õigusaktide nõuetele seoses reguleeritud turul kauplemisele lubamisega;

| c) | koostab, sisustamaks lõike 1 punkti l, informatiivse nimekirja abivahenditest, mille abil edastatavat infot ei loeta edastatuks elektroonilisel teel, võttes sel viisil arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord, (14) V lisa. |
| --- | --- |

c)

koostab, sisustamaks lõike 1 punkti l, informatiivse nimekirja abivahenditest, mille abil edastatavat infot ei loeta edastatuks elektroonilisel teel, võttes sel viisil arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord, (14) V lisa.

Artikkel 3

Väärtpaberiturgude integratsioon

1.   Päritoluliikmesriik võib emitentidele kehtestada rangemaid nõudeid kui käesolevas direktiivis sätestatud.

Päritoluliikmesriik võib ka aktsionäridele või füüsilistele või juriidilistele isikutele artikli 10 või 13 tähenduses samuti kehtestada rangemad nõuded kui käesolevas direktiivis sätestatud.

2.   Vastuvõttev liikmesriik ei või:

| a) | kehtestada oma territooriumil väärtpaberite reguleeritud turule kauplemisele lubamisega seoses karmimaid avalikustamise nõudeid, kui on kehtestatud käesoleva direktiiviga või direktiivi 2003/6/EÜ artiklis 6; |
| --- | --- |

a)

kehtestada oma territooriumil väärtpaberite reguleeritud turule kauplemisele lubamisega seoses karmimaid avalikustamise nõudeid, kui on kehtestatud käesoleva direktiiviga või direktiivi 2003/6/EÜ artiklis 6;

| b) | kehtestada aktsionärile või füüsilisele või juriidilisele isikule artikli 10 või 13 tähenduses karmimaid nõudeid teabe esitamiseks, kui on käesolevas direktiivis sätestatud. |
| --- | --- |

b)

kehtestada aktsionärile või füüsilisele või juriidilisele isikule artikli 10 või 13 tähenduses karmimaid nõudeid teabe esitamiseks, kui on käesolevas direktiivis sätestatud.

II PEATÜKK

PERIOODILINE TEAVE

Artikkel 4

Majandusaasta aruanne

1.   Emitent peab oma majandusaasta aruande avalikustama hiljemalt nelja kuu möödumisel pärast iga majandusaasta lõppu ja tagama selle avalikult kättesaadavuse vähemalt viie aasta vältel.

2.   Majandusaasta aruanne peab koosnema:

| a) | auditeeritud raamatupidamisaruandest; |
| --- | --- |

a)

auditeeritud raamatupidamisaruandest;

| b) | tegevusaruandest ja |
| --- | --- |

b)

tegevusaruandest ja

| c) | emitendi tegevuse eest vastutavate isikute, kelle nimi ja tegevusala tuleb selgelt ära märkida, kinnitustest, et nende parima teadmise kohaselt annab vastavalt kehtivatele raamatupidamisstandarditele koostatud raamatupidamisaruanne õige ja õiglase ülevaate emitendi ja konsolideerimisse kaasatud ettevõtjate kui terviku varadest, kohustustest, finantsseisundist ja kasumist või kahjumist ning tegevusaruanne annab õiglase ülevaate emitendi ja konsolideerimisse kaasatud ettevõtjate kui terviku äritegevuse arengust ja tulemusest ning seisundist, koos peamiste riskide ja kahtluste kirjeldusega. |
| --- | --- |

c)

emitendi tegevuse eest vastutavate isikute, kelle nimi ja tegevusala tuleb selgelt ära märkida, kinnitustest, et nende parima teadmise kohaselt annab vastavalt kehtivatele raamatupidamisstandarditele koostatud raamatupidamisaruanne õige ja õiglase ülevaate emitendi ja konsolideerimisse kaasatud ettevõtjate kui terviku varadest, kohustustest, finantsseisundist ja kasumist või kahjumist ning tegevusaruanne annab õiglase ülevaate emitendi ja konsolideerimisse kaasatud ettevõtjate kui terviku äritegevuse arengust ja tulemusest ning seisundist, koos peamiste riskide ja kahtluste kirjeldusega.

3.   Kui emitendil on konsolideeritud aruande koostamise kohustus vastavalt 13. juuni 1983. aasta nõukogu seitsmendale direktiivile 83/349/EMÜ konsolideeritud aastaaruannete kohta, (15) peab auditeeritud raamatupidamisaruanne koosnema vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002 koostatud konsolideeritud aruandest ja emaettevõtja aastaaruandest, mis on koostatud vastavalt emaettevõtja registreeritud asukoha liikmesriigi õigusaktidele.

Kui emitendil ei ole konsolideeritud aruande koostamise kohustust, peab auditeeritud raamatupidamisaruanne koosnema vastavalt äriühingu registreeritud asukoha liikmesriigi õigusaktidele koostatud aruannetest.

4.   Raamatupidamisaruandeid tuleb auditeerida vastavalt nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljanda direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, (16) artiklitele 51 ja 51a ning, juhul kui emitendil on konsolideeritud aruande koostamise kohustus, direktiivi 83/349/EMÜ artiklile 37.

Raamatupidamisaruannete auditeerimise eest vastutava isiku või isikute allkirjastatud auditi aruanne tuleb avalikustada täies mahus koos majandusaasta aruandega.

5.   Tegevusaruanne tuleb koostada vastavalt direktiivi 78/660/EMÜ artiklile 46 ja, juhul kui emitendil on konsolideeritud aruande koostamise kohustus, direktiivi 83/349/EMÜ artiklile 36.

6.   Komisjon peab vastavalt artikli 27 lõikes 2 osutatud menetlusele vastu võtma rakendusmeetmed, arvestamaks tehnilisi arenguid finantsturgudel ja tagamaks lõike 1 ühetaolist kohaldamist. Eriti peab komisjon täpsustama tehnilisi tingimusi, mille alusel peab avalikustatud majandusaasta aruanne, kaasa arvatud auditi aruanne, jääma avalikult kättesaadavaks. Vajaduse korral võib komisjon kohandada ka lõikes 1 viidatud viieaastast perioodi.

Artikkel 5

Poolaasta vahearuanne

1.   Aktsiate või võlaväärtpaberite emitent peab majandusaasta esimest kuut kuud käsitleva poolaasta vahearuande avalikustama nii kiiresti kui võimalik pärast vastava perioodi lõppu, kuid hiljemalt kahe kuu möödumisel. Emitent peab tagama poolaasta vahearuande avalikult kättesaadavuse vähemalt viie aasta vältel.

2.   Poolaasta vahearuanne peab koosnema:

| a) | lühendatud raamatupidamisaruandest, |
| --- | --- |

a)

lühendatud raamatupidamisaruandest,

| b) | tegevuse vahearuandest ja |
| --- | --- |

b)

tegevuse vahearuandest ja

| c) | emitendi tegevuse eest vastutavate isikute, kelle nimi ja tegevusala tuleb selgelt ära märkida, kinnitustest, et nende parima teadmise kohaselt annab vastavalt kehtivatele raamatupidamisstandarditele koostatud lühendatud raamatupidamisaruanne õige ja õiglase ülevaate emitendi või konsolideerimisse kaasatud ettevõtjate kui terviku varadest, kohustustest, finantsseisundist ja kasumist või kahjumist vastavalt lõike 3 sätetele ning juhtkonna vahearuanne annab õiglase ülevaate lõikes 4 nõutud teabest. |
| --- | --- |

c)

emitendi tegevuse eest vastutavate isikute, kelle nimi ja tegevusala tuleb selgelt ära märkida, kinnitustest, et nende parima teadmise kohaselt annab vastavalt kehtivatele raamatupidamisstandarditele koostatud lühendatud raamatupidamisaruanne õige ja õiglase ülevaate emitendi või konsolideerimisse kaasatud ettevõtjate kui terviku varadest, kohustustest, finantsseisundist ja kasumist või kahjumist vastavalt lõike 3 sätetele ning juhtkonna vahearuanne annab õiglase ülevaate lõikes 4 nõutud teabest.

3.   Kui emitendil on konsolideeritud aruande koostamise kohustus, tuleb lühendatud raamatupidamisaruanne koostada vastavalt määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 6 sätestatud protseduuriga heakskiidetud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele raamatupidamise vahearuandluse kohta.

Kui emitendil ei ole konsolideeritud aruande koostamise kohustust, peab lühendatud raamatupidamisaruanne koosnema vähemalt lühendatud bilansist, lühendatud kasumiaruandest ja nende aruannete selgitavatest lisadest. Lühendatud bilansi ja lühendatud kasumiaruande koostamisel peab emitent järgima samu tunnistamise ja mõõtmise põhimõtteid kui majandusaasta aruande koostamisel.

4.   Tegevuse vahearuanne peab kajastama vähemalt majandusaasta esimese kuue kuu jooksul toimunud olulisi sündmusi ja nende mõju lühendatud raamatupidamisaruandele ning sisaldama majandusaasta järelejäänud kuue kuu peamiste riskide ja kahtluste kirjeldust. Aktsiate emitendi tegevuse vahearuanne peab kajastama ka suuremaid tehinguid seotud osapooltega.

5.   Kui poolaasta vahearuanne on auditeeritud, tuleb auditi aruanne esitada täies mahus. Sama kehtib audiitorite koostatud ülevaate korral. Kui poolaasta vahearuanne on auditeerimata või audiitorite poolt üle vaatamata, peab emitent oma aruandes seda deklareerima.

6.   Komisjon peab vastavalt artikli 27 lõikes 2 osutatud menetlusele vastu võtma rakendusmeetmed, arvestamaks tehnilisi arenguid finantsturgudel ja tagamaks käesoleva artikli lõigete 1 kuni 5 ühetaolist kohaldamist.

Eriti peab komisjon:

| a) | täpsustama tehnilisi tingimusi, mille alusel peab avalikustatud poolaasta vahearuanne, kaasa arvatud audiitorite ülevaade, jääma avalikult kättesaadavaks; |
| --- | --- |

a)

täpsustama tehnilisi tingimusi, mille alusel peab avalikustatud poolaasta vahearuanne, kaasa arvatud audiitorite ülevaade, jääma avalikult kättesaadavaks;

| b) | selgitama audiitorite ülevaate olemust; |
| --- | --- |

b)

selgitama audiitorite ülevaate olemust;

| c) | täpsustama lühendatud bilansi ja lühendatud kasumiaruande ning nende selgitavate lisade minimaalselt nõutavat sisu, juhul kui need ei ole koostatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 6 sätestatud protseduuriga heakskiidetud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. |
| --- | --- |

c)

täpsustama lühendatud bilansi ja lühendatud kasumiaruande ning nende selgitavate lisade minimaalselt nõutavat sisu, juhul kui need ei ole koostatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 6 sätestatud protseduuriga heakskiidetud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele.

Vajaduse korral võib komisjon kohandada ka lõikes 1 viidatud viieaastast perioodi.

Artikkel 6

Juhtkonna vaheteadaanded

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2003/6/EÜ artikli 6 kohaldamist, peab emitent, kelle aktsiad on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, tegema oma juhtkonna avaliku teadaande majandusaasta esimese kuuekuulise perioodi jooksul ning majandusaasta teise kuuekuulise perioodi jooksul. See teadaanne tuleb teha ajavahemikus kümme nädalat pärast vastava kuuekuulise perioodi algust ja kuus nädalat enne selle lõppu. See peab sisaldama teavet perioodi kohta, mis algab vastava kuuekuulise perioodi algusega ja lõpeb teadaande avalikustamise päevaga. Selline teadaanne peab sisaldama:

| — | selgitust vastava perioodi jooksul toimunud oluliste sündmuste ja tehingute kohta ning nende mõju kohta emitendi ja tema kontrollitavate ettevõtjate finantsseisundile ja |
| --- | --- |

—

selgitust vastava perioodi jooksul toimunud oluliste sündmuste ja tehingute kohta ning nende mõju kohta emitendi ja tema kontrollitavate ettevõtjate finantsseisundile ja

| — | emitendi ja tema kontrollitavate ettevõtjate finantsseisundi ja tulemuste üldist kirjeldust vastaval perioodil. |
| --- | --- |

—

emitendi ja tema kontrollitavate ettevõtjate finantsseisundi ja tulemuste üldist kirjeldust vastaval perioodil.

2.   Emitendid, kes avalikustavad kas vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, reguleeritud turu reeglitele või omaenda initsiatiivil kvartaalseid vahearuandeid vastavuses nimetatud õigusaktide või reeglitega, ei ole kohustatud tegema lõikes 1 sätestatud juhtkonna avalikke teadaandeid.

3.   Komisjon peab 20. jaanuar 2010 esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande emitentide kvartaalse finantsaruandluse ja juhtkonna avalike teadaannete läbipaistvuse kohta selgitamaks, kas pakutud teave täidab eesmärki võimaldada investoril anda emitendi finantsseisundile informeeritud hinnangut. See aruanne peab sisaldama mõju hinnangut valdkondades, kus komisjon kaalub muudatuste tegemist käesolevasse artiklisse.

Artikkel 7

Kohustused ja vastutus

Liikmesriigid peavad tagama, et vastutus artiklite 4, 5, 6 ja 16 alusel koostatud ning avalikustatud teabe eest langeb vähemalt emitendile või tema haldus-, juhtimis- või järelevalveorganitele, ja liikmesriigid peavad tagama, et nende kohustust reguleerivad seadused, määrused ja haldusnormid kehtivad emitentide, käesolevas artiklis nimetatud organite või emitentide tegevuse eest vastutavate isikute suhtes.

Artikkel 8

Erandid

1.   Artiklid 4, 5 ja 6 ei kehti järgmiste emitentide suhtes:

| a) | riik, riigi piirkondlik või kohalik omavalitsus, avalik rahvusvaheline organisatsioon, mille liikmeks on vähemalt üks liikmesriik, EKP, liikmesriikide keskpangad, olenemata sellest, kas nad emiteerivad aktsiaid või teisi väärtpabereid, ja |
| --- | --- |

a)

riik, riigi piirkondlik või kohalik omavalitsus, avalik rahvusvaheline organisatsioon, mille liikmeks on vähemalt üks liikmesriik, EKP, liikmesriikide keskpangad, olenemata sellest, kas nad emiteerivad aktsiaid või teisi väärtpabereid, ja

| b) | emitent, kes emiteerib üksnes võlaväärtpabereid, mis on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ja mille igaühe nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot, või kui nimiväärtus on mõnes muus valuutas kui euro, siis mille igaühe nimiväärtus on emiteerimise päeval võrdne vähemalt 50 000 euroga. |
| --- | --- |

b)

emitent, kes emiteerib üksnes võlaväärtpabereid, mis on lubatud reguleeritud turul kauplemisele ja mille igaühe nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot, või kui nimiväärtus on mõnes muus valuutas kui euro, siis mille igaühe nimiväärtus on emiteerimise päeval võrdne vähemalt 50 000 euroga.

2.   Päritoluliikmesriik võib artiklit 5 mitte rakendada krediidiasutuste suhtes, mille aktsiad ei ole lubatud reguleeritud turul kauplemisele ja mis on kestvalt või korduvalt emiteerinud üksnes võlaväärtpabereid, tingimusel, et selliste võlaväärtpaberite kogunimiväärtus jääb alla 100 000 000 euro ning nad ei ole avaldanud vastavalt direktiivile 2003/71/EÜ koostatud prospekti.

3.   Päritoluliikmesriik võib artiklit 5 mitte rakendada direktiivi 2003/71/EÜ jõustumise päeval juba eksisteerivate emitentide suhtes, kes emiteerivad reguleeritud turul üksnes päritoluliikmesriigi või ühe tema regionaalse või kohaliku omavalitsuse tingimusteta ja tagasivõtmatu garantiiga võlaväärtpabereid.

III PEATÜKK

PIDEV TEAVE

I JAGU

Teave olulise osaluse kohta

Artikkel 9

Teatamine olulise osaluse omandamisest või võõrandamisest

1.   Päritoluliikmesriik peab tagama, et aktsionär, kes omandab või võõrandab sellise emitendi aktsiaid, mis on reguleeritud turul kauplemisele lubatud ja millel on hääleõigus, teavitab emitenti omandamise või võõrandamise tulemusena aktsionäri valduses olevast emitendi hääleõiguse osakaalust, juhul kui see osakaal jõuab 5 %, 10 %, 15 %, 20 %, 25 %, 30 %, 50 % või 75 % piirmäärani või ületab mõnda nimetatud piirmäära või langeb allapoole mõnda nimetatud piirmäära.

Hääleõigust arvestatakse hääleõigusega aktsiate alusel isegi juhul, kui hääleõiguse teostamine on peatatud. Lisaks peab sellist teavet andma ka kõikide samasse liiki kuuluvate ja hääleõigusega aktsiate kohta.

2.   Päritoluliikmesriik peab tagama, et aktsionär teavitab emitenti hääleõiguse osakaalust juhul, kui see osakaal hääleõiguse jaotust muutva sündmuse tulemusel artiklile 15 vastavalt avalikustatud teabe alusel jõuab mõne lõikes 1 sätestatud piirmäärani või ületab mõnda nimetatud piirmäära või langeb allapoole mõnda nimetatud piirmäära. Kui emitendi registreeritud asukoht asub kolmandas riigis, tuleb teda teavitada samaväärsetel juhtudel.

3.   Päritoluliikmesriik ei pea rakendama:

| a) | 30 % piirmäära, kui ta rakendab piirmäära ulatusega üks kolmandik; |
| --- | --- |

a)

30 % piirmäära, kui ta rakendab piirmäära ulatusega üks kolmandik;

| b) | 75 % piirmäära, kui ta rakendab piirmäära ulatusega kaks kolmandikku. |
| --- | --- |

b)

75 % piirmäära, kui ta rakendab piirmäära ulatusega kaks kolmandikku.

4.   Käesolev artikkel ei kohaldu aktsiatele, mida omandatakse üksnes kliiringu ja arveldamise eesmärgiga tavalise lühikese maksetsükli raames, samuti haldajatele nende halduses olevate aktsiate osas tingimusel, et selline haldaja võib nende aktsiatega seotud hääleõigust teostada üksnes kirjalikult või elektroonilisel teel saadud juhtnööride alusel.

5.   Käesolev artikkel ei kohaldu ka olulise osaluse omandamisele või võõrandamisele turutegija poolt turutegija pädevuse piires, kui see osalus jõuab 5 % piirmäärani või ületab nimetatud piirmäära, tingimusel, et:

| a) | päritoluliikmesriik on andnud selleks loa vastavalt direktiivile 2004/39/EÜ ja |
| --- | --- |

a)

päritoluliikmesriik on andnud selleks loa vastavalt direktiivile 2004/39/EÜ ja

| b) | ta ei sekku vastava emitendi juhtimisse ega avalda emitendile mingit mõju, et viimane ostaks selliseid aktsiaid tagasi või tagaks aktsiahinda. |
| --- | --- |

b)

ta ei sekku vastava emitendi juhtimisse ega avalda emitendile mingit mõju, et viimane ostaks selliseid aktsiaid tagasi või tagaks aktsiahinda.

6.   Artikli 2 lõike 1 punkti i alusel võib päritoluliikmesriik sätestada, et käesoleva artikli eesmärkidel ei arvestata hääleõigusi, mida hoitakse krediidiasutuse või investeerimisettevõtja kauplemisportfellis, nagu defineeritud nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiivi 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (17) artikli 2 lõikes 6, tingimusel, et:

| a) | kauplemisportfellis hoitud hääleõigused ei ületa 5 %, ja |
| --- | --- |

a)

kauplemisportfellis hoitud hääleõigused ei ületa 5 %, ja

| b) | krediidiasutus või investeerimisettevõtja tagab, et kauplemisportfellis hoitavate aktsiate hääleõigust ei teostata ega kasutata muul moel eesmärgiga sekkuda emitendi juhtimisse. |
| --- | --- |

b)

krediidiasutus või investeerimisettevõtja tagab, et kauplemisportfellis hoitavate aktsiate hääleõigust ei teostata ega kasutata muul moel eesmärgiga sekkuda emitendi juhtimisse.

7.   Komisjon peab vastavalt artikli 27 lõikes 2 osutatud menetlusele võtma vastu rakendusmeetmed, arvestamaks tehnilisi arenguid finantsturgudel ja tagamaks käesoleva artikli lõigete 2, 4 ja 5 ühetaolist kohaldamist.

Eriti peab komisjon täpsustama lõikes 4 viidatud “tavalise lühikese maksetsükli” maksimaalse pikkuse, samuti päritoluliikmesriigi pädeva asutuse vastavad kontrollimehhanismid. Lisaks võib komisjon koostada lõikes 2 viidatud sündmuste nimekirja.

Artikkel 10

Olulise osakaaluga hääleõiguse omandamine või võõrandamine

Artikli 9 lõigetes 1 ja 2 viidatud teatamisnõuet tuleb rakendada ka füüsilisele või juriidilisele isikule niivõrd, kuivõrd viimasel on õigus omandada, võõrandada või teostada hääleõigust järgmistel juhtudel või nende kombinatsioonide korral:

| a) | hääleõigus, mis on kolmandal osapoolel, kellega nimetatud füüsiline või juriidiline isik on sõlminud kokkuleppe, mis kohustab neid nende valduses oleva hääleõiguse ühise rakendamisega teostama kestvalt ühist poliitikat kõnealuse emitendi juhtimisel; |
| --- | --- |

a)

hääleõigus, mis on kolmandal osapoolel, kellega nimetatud füüsiline või juriidiline isik on sõlminud kokkuleppe, mis kohustab neid nende valduses oleva hääleõiguse ühise rakendamisega teostama kestvalt ühist poliitikat kõnealuse emitendi juhtimisel;

| b) | hääleõigus, mis on kolmandal osapoolel nimetatud füüsilise või juriidilise isikuga sõlmitud kokkuleppe alusel, mis näeb ette kõnealuse hääleõiguse ajutise ülekandmise; |
| --- | --- |

b)

hääleõigus, mis on kolmandal osapoolel nimetatud füüsilise või juriidilise isikuga sõlmitud kokkuleppe alusel, mis näeb ette kõnealuse hääleõiguse ajutise ülekandmise;

| c) | hääleõigus, mis on seotud nimetatud füüsilise või juriidilise isikule tagatisena antud aktsiatega, tingimusel, et see füüsiline või juriidiline isik kontrollib seda hääleõigust ja kinnitab oma kavatsust seda hääleõigust teostada; |
| --- | --- |

c)

hääleõigus, mis on seotud nimetatud füüsilise või juriidilise isikule tagatisena antud aktsiatega, tingimusel, et see füüsiline või juriidiline isik kontrollib seda hääleõigust ja kinnitab oma kavatsust seda hääleõigust teostada;

| d) | hääleõigus, mis on seotud aktsiatega, mille suhtes nimetatud füüsilisel või juriidilisel isikul on eluaegne valdusõigus; |
| --- | --- |

d)

hääleõigus, mis on seotud aktsiatega, mille suhtes nimetatud füüsilisel või juriidilisel isikul on eluaegne valdusõigus;

| e) | hääleõigus, mis kuulub nimetatud füüsilise või juriidilise isiku kontrollitavale ettevõtjale või mida võib punktide a kuni d tähenduses teostada nimetatud füüsilise või juriidilise isiku kontrollitav ettevõtja; |
| --- | --- |

e)

hääleõigus, mis kuulub nimetatud füüsilise või juriidilise isiku kontrollitavale ettevõtjale või mida võib punktide a kuni d tähenduses teostada nimetatud füüsilise või juriidilise isiku kontrollitav ettevõtja;

| f) | hääleõigus, mis on seotud nimetatud füüsilise või juriidilise isiku juures deponeeritud aktsiatega, kusjuures see füüsiline või juriidiline isik võib aktsionäride spetsiaalsete juhtnööride puudumisel teostada hääleõigust omaenda äranägemise järgi; |
| --- | --- |

f)

hääleõigus, mis on seotud nimetatud füüsilise või juriidilise isiku juures deponeeritud aktsiatega, kusjuures see füüsiline või juriidiline isik võib aktsionäride spetsiaalsete juhtnööride puudumisel teostada hääleõigust omaenda äranägemise järgi;

| g) | hääleõigus, mida kolmas osapool hoiab enda nimel nimetatud füüsilise või juriidilise isiku eest; |
| --- | --- |

g)

hääleõigus, mida kolmas osapool hoiab enda nimel nimetatud füüsilise või juriidilise isiku eest;

| h) | hääleõigus, mida nimetatud füüsiline või juriidiline isik võib volitatuna teostada, kusjuures aktsionäride spetsiaalsete juhtnööride puudumisel võib see füüsiline või juriidiline isik hääleõigust teostada omaenda äranägemise järgi. |
| --- | --- |

h)

hääleõigus, mida nimetatud füüsiline või juriidiline isik võib volitatuna teostada, kusjuures aktsionäride spetsiaalsete juhtnööride puudumisel võib see füüsiline või juriidiline isik hääleõigust teostada omaenda äranägemise järgi.

Artikkel 11

1.   Artikkel 9 ja artikli 10 punkt c ei kohaldu aktsiatele, mis on antud EKPS liikmetele või nende poolt nende kui rahandusasutuste ülesannete teostamiseks, kaasa arvatud aktsiatele, mis on antud EKPS liikmetele või nende poolt vastavalt pandi-, tagasiostu või muule sarnasele rahapoliitika eesmärkidel või maksesüsteemi siseselt tagatud likviidsuskokkuleppele.

2.   Antud erandit rakendatakse ülalnimetatud tehingutele, mis on lühiajalised, eeldusel, et nende aktsiatega seotud hääleõigust ei teostata.

Artikkel 12

Olulisest osalusest teatamise ja avalikustamise kord

1.   Artiklites 9 ja 10 sätestatud teade peab sisaldama järgmist teavet:

| a) | tagajärjeks olev hääleõiguse olukord; |
| --- | --- |

a)

tagajärjeks olev hääleõiguse olukord;

| b) | kontrollitavate ettevõtjate ahel, kelle kaudu faktiliselt hoitakse hääleõigust (kohaldatavuse korral); |
| --- | --- |

b)

kontrollitavate ettevõtjate ahel, kelle kaudu faktiliselt hoitakse hääleõigust (kohaldatavuse korral);

| c) | piirmäära saavutamise või ületamise kuupäev ja |
| --- | --- |

c)

piirmäära saavutamise või ületamise kuupäev ja

| d) | andmed aktsionäri isiku kohta, isegi kui aktsionäril ei ole artiklis 10 sätestatud tingimuste alusel hääleõiguse teostamise õigust, ja füüsilise või juriidilise isiku kohta, kellel on õigus teostada hääleõigust selle aktsionäri eest. |
| --- | --- |

d)

andmed aktsionäri isiku kohta, isegi kui aktsionäril ei ole artiklis 10 sätestatud tingimuste alusel hääleõiguse teostamise õigust, ja füüsilise või juriidilise isiku kohta, kellel on õigus teostada hääleõigust selle aktsionäri eest.

2.   Emitenti tuleb teavitada niipea kui võimalik, kuid hiljemalt nelja kauplemispäeva möödumisel, kusjuures esimeseks kauplemispäevaks tuleb lugeda päeva, mis järgneb päevale, kui aktsionär või artiklis 10 viidatud füüsiline või juriidiline isik:

| a) | sai omandamisest või võõrandamisest või hääleõiguse teostamise võimalikkusest teada või kui ta olukorrast lähtuvalt oleks pidanud sellest teada saama, sõltumata omandamise, võõrandamise või hääleõiguse teostamise võimalikkuse jõustumise kuupäevast, või |
| --- | --- |

a)

sai omandamisest või võõrandamisest või hääleõiguse teostamise võimalikkusest teada või kui ta olukorrast lähtuvalt oleks pidanud sellest teada saama, sõltumata omandamise, võõrandamise või hääleõiguse teostamise võimalikkuse jõustumise kuupäevast, või

| b) | sai teavet artikli 9 lõikes 2 nimetatud sündmuse kohta. |
| --- | --- |

b)

sai teavet artikli 9 lõikes 2 nimetatud sündmuse kohta.

3.   Ettevõtja tuleb vabastada teatamiskohustusest vastavalt lõikele 1, kui teate esitab emaettevõtja või, juhul kui emaettevõtja ise on kontrollitav ettevõtja, viimase emaettevõtja.

4.   Fondivalitseja emaettevõtja ei ole kohustatud summeerima oma osalusi vastavalt artiklite 9 ja 10 sätetele fondivalitseja osalustega, mida viimane juhib vastavalt direktiivis 85/611/EMÜ sätestatud tingimustele, eeldusel, et selline fondivalitseja teostab oma hääleõigust emaettevõtjast sõltumatult.

Siiski kohalduvad artiklid 9 ja 10 juhul, kui emaettevõtja või muu emaettevõtja kontrollitav ettevõtja on investeerinud selle fondivalitseja juhitud osalustesse ja fondivalitsejal ei ole õigust teostada selliste osalustega seotud hääleõigust ning ta võib sellist hääleõigust teostada üksnes emaettevõtja või muu emaettevõtja kontrollitava ettevõtja otseste või kaudsete juhtnööride alusel.

5.   Direktiivi 2004/39/EÜ alusel volitatud investeerimisettevõtja emaettevõtja ei ole kohustatud summeerima oma osalusi artiklite 9 ja 10 tähenduses osalustega, mida selline investeerimisettevõtja juhib eraldi iga üksiku kliendi kaupa direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 9 tähenduses, tingimusel, et:

| — | investeerimisettevõtjal on luba teostada sellist portfelli haldamist vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ I lisa A osa punktile 4; |
| --- | --- |

—

investeerimisettevõtjal on luba teostada sellist portfelli haldamist vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ I lisa A osa punktile 4;

| — | ta võib nende aktsiatega seotud hääleõigust teostada üksnes kirjalikult või elektroonilisel teel antud juhtnööride alusel või ta tagab, et üksikuid portfelli haldamise teenuseid teostatakse eraldiseisvalt igasugustest teistest teenustest vastavalt direktiivis 85/611/EMÜ sätestatuga samaväärsetele tingimustele, viies sisse vastavad mehhanismid; ja |
| --- | --- |

—

ta võib nende aktsiatega seotud hääleõigust teostada üksnes kirjalikult või elektroonilisel teel antud juhtnööride alusel või ta tagab, et üksikuid portfelli haldamise teenuseid teostatakse eraldiseisvalt igasugustest teistest teenustest vastavalt direktiivis 85/611/EMÜ sätestatuga samaväärsetele tingimustele, viies sisse vastavad mehhanismid; ja

| — | investeerimisettevõtja teostab oma hääleõigust emaettevõtjast sõltumatult. |
| --- | --- |

—

investeerimisettevõtja teostab oma hääleõigust emaettevõtjast sõltumatult.

Siiski kohalduvad artiklid 9 ja 10 juhul, kui emaettevõtja või muu emaettevõtja kontrollitav ettevõtja on investeerinud selle investeerimisettevõtja juhitud osalustesse ja investeerimisettevõtjal ei ole õigust teostada selliste osalustega seotud hääleõigust ning ta võib sellist hääleõigust teostada üksnes emaettevõtja või muu emaettevõtja kontrollitava ettevõtja otseste või kaudsete juhtnööride alusel.

6.   Vastavalt lõikele 1 teate saamisel, kuid hiljemalt kolme järgneva kauplemispäeva möödumisel, peab emitent avalikustama kogu teates sisaldunud teabe.

7.   Päritoluliikmesriik võib emitendid vabastada lõikes 6 sätestatud nõudest juhul, kui teates sisaldunud teave avalikustatakse selle liikmesriigi pädeva asutuse poolt vastavalt artikli 21 tingimustele selle teate saamisel, kuid hiljemalt kolme järgneva kauplemispäeva möödumisel.

8.   Arvestamaks tehnilisi arenguid finantsturgudel ja tagamaks käesoleva artikli lõigete 1, 2, 4, 5 ja 6 ühetaolist kohaldamist peab komisjon vastavalt artikli 27 lõikes 2 sätestatud menetlusele vastu võtma rakendusmeetmed:

| a) | kehtestama kogu ühenduses kasutatava standardse vormi teavitamaks emitenti vastavalt lõike 1 tingimustele või edastamaks teavet vastavalt artikli 19 lõikele 3; |
| --- | --- |

a)

kehtestama kogu ühenduses kasutatava standardse vormi teavitamaks emitenti vastavalt lõike 1 tingimustele või edastamaks teavet vastavalt artikli 19 lõikele 3;

| b) | määrama kõikidele liikmesriikidele kehtiva “kauplemispäevade” kalendri; |
| --- | --- |

b)

määrama kõikidele liikmesriikidele kehtiva “kauplemispäevade” kalendri;

| c) | otsustama, millistel juhtudel peab aktsionär või artiklis 10 viidatud füüsiline või juriidiline isik teostama oma teatamiskohustust emitendi suhtes; |
| --- | --- |

c)

otsustama, millistel juhtudel peab aktsionär või artiklis 10 viidatud füüsiline või juriidiline isik teostama oma teatamiskohustust emitendi suhtes;

| d) | selgitama olukorrad, mille korral aktsionär või artiklis 10 viidatud füüsiline või juriidiline isik oleks pidanud omandamisest või võõrandamisest teada saama; |
| --- | --- |

d)

selgitama olukorrad, mille korral aktsionär või artiklis 10 viidatud füüsiline või juriidiline isik oleks pidanud omandamisest või võõrandamisest teada saama;

| e) | selgitama sõltumatuse tingimused, mida fondivalitsejad ja nende emaettevõtjad või investeerimisettevõtjad ja nende emaettevõtjad peavad järgima, et saavutada lõigetes 4 ja 5 sätestatud erandi rakendamist. |
| --- | --- |

e)

selgitama sõltumatuse tingimused, mida fondivalitsejad ja nende emaettevõtjad või investeerimisettevõtjad ja nende emaettevõtjad peavad järgima, et saavutada lõigetes 4 ja 5 sätestatud erandi rakendamist.

Artikkel 13

1.   Artiklis 9 sätestatud teatamiskohustust tuleb rakendada ka füüsilisele või juriidilisele isikule, kes kas otseselt või kaudselt haldab finantsinstrumente, millest tulenevalt on tal õigus üksnes omaenda initsiatiivil ja formaalse kokkuleppe alusel omandada juba emiteeritud ja hääleõigusega sellise emitendi aktsiaid, kelle aktsiad on lubatud reguleeritud turul kauplemisele.

2.   Komisjon peab vastavalt artikli 27 lõikes 2 sätestatud menetlusele vastu võtma rakendusmeetmed arvestamaks tehnilisi arenguid finantsturgudel ja tagamaks lõike 1 ühetaolist kohaldamist. Eriti peab ta määrama:

| a) | lõikes 1 viidatud finantsinstrumentide tüübid ja nende kogumi; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 viidatud finantsinstrumentide tüübid ja nende kogumi;

| b) | lõikes 1 viidatud formaalse kokkuleppe olemuse; |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 viidatud formaalse kokkuleppe olemuse;

| c) | ettenähtud teate sisu, kehtestades selleks otstarbeks kogu ühenduses kasutatava standardse vormi; |
| --- | --- |

c)

ettenähtud teate sisu, kehtestades selleks otstarbeks kogu ühenduses kasutatava standardse vormi;

| d) | teatamisperioodi; |
| --- | --- |

d)

teatamisperioodi;

| e) | teate adressaadi. |
| --- | --- |

e)

teate adressaadi.

Artikkel 14

1.   Kui reguleeritud turul kauplemisele lubatud aktsiate emitent omandab või võõrandab oma aktsiaid kas ise või isiku kaudu kes tegutseb oma nimel aga emitendi eest, peab päritoluliikmesriik tagama, et emitent avalikustab oma aktsiate osakaalu niipea kui võimalik, kuid hiljemalt sellisele omandamisele või võõrandamisele järgneva nelja kauplemispäeva möödumisel, juhul, kui osakaal jõuab 5 % või 10 % piirmäärani hääletusõigusest või ületab sellist piirmäära või langeb alla sellise piirmäära. Osakaalu tuleb arvestada hääleõigusega aktsiate koguarvu alusel.

2.   Komisjon peab vastavalt artikli 27 lõikes 2 sätestatud menetlusele vastu võtma rakendusmeetmed arvestamaks tehnilisi arenguid finantsturgudel ja tagamaks lõike 1 ühetaolist kohaldamist.

Artikkel 15

Artiklis 9 sätestatud piirmäärade arvutamiseks peab päritoluliikmesriik nõudma vähemalt seda, et emitent avalikustaks hääleõiguste koguarvu ja kapitali suuruse iga kalendrikuu lõpus, mille jooksul toimus selle koguarvu suurenemine või vähenemine.

Artikkel 16

Lisateave

1.   Reguleeritud turul kauplemisele lubatud aktsiate emitent peab viivituseta avalikustama igasuguse muutuse erinevate aktsialiikidega seotud õigustes, kaasa arvatud muutused õigustes, mis on seotud emitendi enda emiteeritud tuletisväärtpaberitega, mis annavad juurdepääsu selle emitendi aktsiatele.

2.   Reguleeritud turul kauplemisele lubatud muude väärtpaberite kui aktsiate emitent peab viivituseta avalikustama kõik muutused muude väärtpaberite kui aktsiate omanike õigustes, kaasa arvatud muutused nende väärtpaberite tähtaegades ja tingimustes, mis võivad kaudselt mõjutada neid õigusi, eriti tulenevalt muutustest laenutingimustes või intressimäärades.

3.   Reguleeritud turul kauplemisele lubatud väärtpaberite emitent peab viivituseta avalikustama uued laenuemissioonid ja eriti igasugused nendega seotud garantiid või tagatised. Ilma et see piiraks direktiivi 2003/6/EÜ kohaldamist, ei kohaldu käesolev lõige avalikele rahvusvahelistele organisatsioonidele, mille liikmete hulgas on vähemalt üks liikmesriik.

II JAGU

Reguleeritud turul kauplemisele lubatud väärtpaberite omanike teavitamine

Artikkel 17

Nõuded reguleeritud turul kauplemisele lubatud aktsiate emitentide poolt esitatavale teabele

1.   Reguleeritud turul kauplemisele lubatud aktsiate emitent peab võrdsetel asjaoludel kohtlema kõiki aktsionäre võrdselt.

2.   Emitent peab tagama, et kõik võimalused ja kogu teave, mida aktsionärid vajavad oma õiguste teostamiseks, oleks päritoluliikmesriigis kättesaadavad ning et andmete terviklikkus oleks tagatud. Aktsionäre ei tohi takistada oma õiguste teostamiseks esindaja kaudu, niivõrd kui peetakse kinni emitendi asukohamaa õigusaktidest. Eelkõige peab emitent:

| a) | teatama üldkoosoleku toimumise koha, aja ja päevakorra, samuti aktsiate ja hääleõiguste koguarvu ning aktsionäride õigusest üldkoosolekul osalemiseks; |
| --- | --- |

a)

teatama üldkoosoleku toimumise koha, aja ja päevakorra, samuti aktsiate ja hääleõiguste koguarvu ning aktsionäride õigusest üldkoosolekul osalemiseks;

| b) | edastama igale isikule, kellel on õigus hääleõigusega osaleda üldkoosolekul, koos üldkoosoleku teatega või nimetatud isiku nõudel pärast üldkoosoleku väljakuulutamist volituse vormi paberil või, kui kohane, elektroonilisel teel; |
| --- | --- |

b)

edastama igale isikule, kellel on õigus hääleõigusega osaleda üldkoosolekul, koos üldkoosoleku teatega või nimetatud isiku nõudel pärast üldkoosoleku väljakuulutamist volituse vormi paberil või, kui kohane, elektroonilisel teel;

| c) | nimetama oma agendiks finantsasutuse, kelle kaudu aktsionärid saavad teostada oma rahalisi õigusi ja |
| --- | --- |

c)

nimetama oma agendiks finantsasutuse, kelle kaudu aktsionärid saavad teostada oma rahalisi õigusi ja

| d) | avaldama teated või saatma laiali ringkirjad, milles teavitatakse dividendide määramisest ja maksmisest ning uute aktsiate emiteerimisest, sealhulgas teavitama igasugustest kokkulepetest seoses jagamise, märkimise, tühistamise või vahetamisega. |
| --- | --- |

d)

avaldama teated või saatma laiali ringkirjad, milles teavitatakse dividendide määramisest ja maksmisest ning uute aktsiate emiteerimisest, sealhulgas teavitama igasugustest kokkulepetest seoses jagamise, märkimise, tühistamise või vahetamisega.

3.   Päritoluliikmesriik peab emitentidel lubama edastada aktsionäridele teavet elektroonilisel teel, kui üldkoosolek on vastu võtnud sellekohase otsuse ning on täidetud vähemalt järgmised tingimused:

| a) | elektroonilisel teel teabe edastamine ei sõltu mingilgi määral aktsionäri – või artikli 10 punktides a kuni h osutatud juhtudel füüsilise või juriidilise isiku – asu- või elukohast; |
| --- | --- |

a)

elektroonilisel teel teabe edastamine ei sõltu mingilgi määral aktsionäri – või artikli 10 punktides a kuni h osutatud juhtudel füüsilise või juriidilise isiku – asu- või elukohast;

| b) | tarvitusele tuleb võtta identifitseerimise ettevaatusabinõud tagamaks, et aktsionäre või hääleõigust teostavaid või selleks korralduste andmise õigust omavaid füüsilisi või juriidilisi isikuid tõepoolest on teavitatud; |
| --- | --- |

b)

tarvitusele tuleb võtta identifitseerimise ettevaatusabinõud tagamaks, et aktsionäre või hääleõigust teostavaid või selleks korralduste andmise õigust omavaid füüsilisi või juriidilisi isikuid tõepoolest on teavitatud;

| c) | aktsionäridelt – või artikli 10 punktides a kuni e osutatud juhtudel füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt, kes võivad hääleõigusi omandada, võõrandada või teostada – palutakse kirjalikult nende nõusolekut elektroonilisel teel teabe edastamiseks; nende nõusolek loetakse antuks, kui nad ei teata oma keeldumisest mõistliku aja jooksul. Nad võivad igal ajal nõuda, et neile hakataks teavet uuesti edastatama kirjalikult, ja |
| --- | --- |

c)

aktsionäridelt – või artikli 10 punktides a kuni e osutatud juhtudel füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt, kes võivad hääleõigusi omandada, võõrandada või teostada – palutakse kirjalikult nende nõusolekut elektroonilisel teel teabe edastamiseks; nende nõusolek loetakse antuks, kui nad ei teata oma keeldumisest mõistliku aja jooksul. Nad võivad igal ajal nõuda, et neile hakataks teavet uuesti edastatama kirjalikult, ja

| d) | igasugune kulude jaotamine, mis kaasneb sellise teabe elektroonilisel teel edastamisega, tuleb emitendi poolt kehtestada vastavalt lõikes 1 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõttele. |
| --- | --- |

d)

igasugune kulude jaotamine, mis kaasneb sellise teabe elektroonilisel teel edastamisega, tuleb emitendi poolt kehtestada vastavalt lõikes 1 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõttele.

4.   Järgimaks tehnilisi arenguid finantsturgudel, informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia arenguid ja kindlustamaks lõigete 1, 2 ja 3 ühetaolist kohaldamist, võtab komisjon lõikes 1 sätestatud mõistete kohta vastu rakendusmeetmed vastavalt artikli 27 lõikes 2 sätestatud menetlusele. Eelkõige määrab ta kindlaks finantsasutuste liigid, mille kaudu aktsionär saab teostada lõike 2 punktis c nimetatud rahalisi õigusi.

Artikkel 18

Nõuded reguleeritud turul kauplemisele lubatud võlaväärtpaberite emitentide poolt esitatavale teabele

1.   Reguleeritud turul kauplemisele lubatud võlaväärtpaberite emitent peab samaväärsete võlaväärtpaberite omanikke kohtlema võrdselt (pari passu) kõigi nimetatud võlaväärtpaberitega seotud õiguste osas.

2.   Emitent peab tagama, et kõik võimalused ja kogu teave, mida võlaväärtpaberite omanikud vajavad oma õiguste teostamiseks, oleks päritoluliikmesriigis avalikult kättesaadavad ning et andmete terviklikkus oleks tagatud. Võlaväärtpaberite omanikke ei tohi takistada oma õiguste teostamiseks esindaja kaudu, niivõrd kui peetakse kinni emitendi asukohamaa õigusaktidest. Eelkõige peab emitent:

| a) | avaldama teated või saatma laiali ringkirjad, milles teavitatakse võlaväärtpaberite omanike koosoleku toimumise kohast, ajast ja päevakorrast ning intressi maksmisest, konverteerimise, vahetamise, märkimise või annulleerimise õiguse teostamisest ja tagasimaksest ning nimetatud võlaväärtpaberite omanike osalemisõigusest; |
| --- | --- |

a)

avaldama teated või saatma laiali ringkirjad, milles teavitatakse võlaväärtpaberite omanike koosoleku toimumise kohast, ajast ja päevakorrast ning intressi maksmisest, konverteerimise, vahetamise, märkimise või annulleerimise õiguse teostamisest ja tagasimaksest ning nimetatud võlaväärtpaberite omanike osalemisõigusest;

| b) | edastama igale isikule, kellel on õigus hääleõigusega osaleda võlaväärtpaberite omanike koosolekul, koos koosoleku teatega või nimetatud isiku nõudel pärast koosoleku väljakuulutamist volituse vormi paberil või, kui kohane, elektroonilisel teel, ja |
| --- | --- |

b)

edastama igale isikule, kellel on õigus hääleõigusega osaleda võlaväärtpaberite omanike koosolekul, koos koosoleku teatega või nimetatud isiku nõudel pärast koosoleku väljakuulutamist volituse vormi paberil või, kui kohane, elektroonilisel teel, ja

| c) | nimetama oma agendiks finantsasutuse, kelle kaudu võlaväärtpaberite omanikud saavad teostada oma rahalisi õigusi. |
| --- | --- |

c)

nimetama oma agendiks finantsasutuse, kelle kaudu võlaväärtpaberite omanikud saavad teostada oma rahalisi õigusi.

3.   Kui koosolekule peab kutsuma võlaväärtpaberite, millest igaühe nimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot või – võlaväärtpaberite puhul, mille nimiväärtus ei ole eurodes – nimiväärtusega, mis vastab emiteerimise päeval vähemalt 50 000 eurole, omanikke, võib emitent valida koosoleku toimumise kohaks iga liikmesriigi, kui seal on olemas kõik võimalused ja kogu teave, mida võlaväärtpaberite omanikud vajavad oma õiguste teostamiseks.

4.   Päritoluliikmesriik või emitendi poolt vastavalt lõikele 3 valitud liikmesriik peab emitentidel lubama edastada võlaväärtpaberite omanikele teavet elektroonilisel teel, kui üldkoosolek on vastu võtnud sellekohase otsuse ning on täidetud järgmised tingimused:

| a) | elektroonilisel teel teabe edastamine ei sõltu mingilgi määral võlaväärtpaberite omanike või teda esindava volitatud isiku asu- või elukohast; |
| --- | --- |

a)

elektroonilisel teel teabe edastamine ei sõltu mingilgi määral võlaväärtpaberite omanike või teda esindava volitatud isiku asu- või elukohast;

| b) | tarvitusele tuleb võtta identifitseerimise ettevaatusabinõud tagamaks, et võlaväärtpaberite omanikke on tõepoolest teavitatud; |
| --- | --- |

b)

tarvitusele tuleb võtta identifitseerimise ettevaatusabinõud tagamaks, et võlaväärtpaberite omanikke on tõepoolest teavitatud;

| c) | võlaväärtpaberite omanikelt palutakse kirjalikult nende nõusolekut elektroonilisel teel teabe edastamiseks; nende nõusolek loetakse antuks, kui nad ei teata oma keeldumisest mõistliku aja jooksul. Nad võivad igal ajal nõuda, et neile hakataks teavet uuesti edastatama kirjalikult; |
| --- | --- |

c)

võlaväärtpaberite omanikelt palutakse kirjalikult nende nõusolekut elektroonilisel teel teabe edastamiseks; nende nõusolek loetakse antuks, kui nad ei teata oma keeldumisest mõistliku aja jooksul. Nad võivad igal ajal nõuda, et neile hakataks teavet uuesti edastatama kirjalikult;

| d) | igasugune kulude jaotamine, mis kaasneb sellise teabe elektroonilisel teel edastamisega, tuleb emitendi poolt kehtestada vastavalt lõikes 1 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõttele. |
| --- | --- |

d)

igasugune kulude jaotamine, mis kaasneb sellise teabe elektroonilisel teel edastamisega, tuleb emitendi poolt kehtestada vastavalt lõikes 1 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõttele.

5.   Järgimaks tehnilisi arenguid finantsturgudel, informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia arenguid ja kindlustamaks lõigete 1 kuni 4 ühetaolist kohaldamist, võtab komisjon vastu rakendusmeetmed vastavalt artikli 27 lõikes 2 sätestatud menetlusele. Eelkõige määrab ta kindlaks finantsasutuste liigid, mille kaudu võlaväärtpaberi omanik saab teostada lõike 2 punktis c nimetatud rahalisi õigusi.

IV PEATÜKK

ÜLDISED KOHUSTUSED

Artikkel 19

Päritoluliikmesriigi kontroll

1.   Emitent või isik, kes ilma emitendi nõusolekuta on taotlenud tema väärtpaberite kauplemisele lubamist mõnel reguleeritud turul, avaldades korraldatud teavet, on kohustatud sama teabe samaaegselt esitama oma päritoluliikmesriigi pädevale asutusele. Asutus võib otsustada, kas ta avaldab selle teabe oma veebilehel.

Kui emitent kavatseb muuta oma asutamislepingut (või asutamisotsust) või põhikirja, edastab ta muudatuste eelnõu päritoluliikmesriigi pädevale asutusele ning reguleeritud turgudele, millele tema väärtpaberid on lubatud kauplemisele. Nimetatud teave tuleb edastada viivitamatult, ent hiljemalt muudatust hääletava või sellest teavitava üldkoosoleku kokkukutsumise tähtpäeval.

2.   Päritoluliikmesriik võib emitendi vabastada lõikes 1 sätestatud kohustusest, kui see teave on avaldatud vastavalt direktiivi 2003/6/EÜ artiklile 6 või käesoleva direktiivi artikli 12 lõikele 6.

3.   Emitentidele vastavalt artiklitele 9, 10, 12 ja 13 edastatav teave tuleb samaaegselt esitada päritoluliikmesriigi pädevale asutusele.

4.   Tagamaks lõigete 1, 2 ja 3 ühetaolist kohaldamist, võtab komisjon vastu rakendusmeetmed vastavalt artikli 27 lõikes 2 sätestatud menetlusele.

Komisjon sätestab eelkõige menetluse, mille kohaselt emitent või aktsiate või muude finantsinstrumentide haldaja või artiklis 10 viidatud füüsiline või juriidiline isik peab esitama vastavalt kas lõike 1 või lõike 3 alusel päritoluliikmesriigi pädevale teavet eesmärgiga:

| a) | võimaldada teabe edastamist päritoluliikmesriigis elektroonilisel teel; |
| --- | --- |

a)

võimaldada teabe edastamist päritoluliikmesriigis elektroonilisel teel;

| b) | koordineerida majandusaasta aruande esitamist käesoleva direktiivi artikli 4 tähenduses iga-aastase teabe esitamisega direktiivi 2003/71/EÜ artikli 10 tähenduses. |
| --- | --- |

b)

koordineerida majandusaasta aruande esitamist käesoleva direktiivi artikli 4 tähenduses iga-aastase teabe esitamisega direktiivi 2003/71/EÜ artikli 10 tähenduses.

Artikkel 20

Keeled

1.   Kui väärtpaberid on lubatud kauplemisele ainult päritoluliikmesriigis asuvale reguleeritud turule, avaldatakse korraldatud teave päritoluliikmesriigi pädevale asutusele vastuvõetavas keeles.

2.   Kui väärtpaberid on lubatud kauplemisele nii päritoluliikmesriigis asuval reguleeritud turul kui ka reguleeritud turul ühes või mitmes vastuvõtvas liikmesriigis, siis kuulub korraldatud teave avaldamisele:

| a) | päritoluliikmesriigi pädevale asutusele vastuvõetavas keeles ja |
| --- | --- |

a)

päritoluliikmesriigi pädevale asutusele vastuvõetavas keeles ja

| b) | emitendi valikul kas vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele vastuvõetavas keeles või mõnes rahvusvahelises rahanduses tavapärases keeles. |
| --- | --- |

b)

emitendi valikul kas vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele vastuvõetavas keeles või mõnes rahvusvahelises rahanduses tavapärases keeles.

3.   Kui väärtpaberid on lubatud kauplemisele ühe või mitme vastuvõtva liikmesriigi reguleeritud turule, ent mitte päritoluliikmesriigis, siis tuleb korraldatud teave emitendi valikul avalikustada kas asjakohaste vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele vastuvõetavas keeles või mõnes rahvusvahelises rahanduses tavapärases keeles.

Lisaks võib päritoluliikmesriik õigusaktide või haldusnormidega sätestada, et korraldatud teave tuleb emitendi valikul avalikustada kas pädevale asutusele vastuvõetavas keeles või mõnes rahvusvahelises rahanduses tavapärases keeles.

4.   Kui väärtpaberid lubatakse reguleeritud turul kauplemisele ilma emitendi loata, siis ei kehti lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud kohustused mitte emitendi suhtes, vaid isiku suhtes, kes on taotlenud luba kauplemiseks ilma emitendi nõusolekuta.

5.   Liikmesriigid lubavad aktsionäridel või füüsilistel või juriidilistel isikutel artiklite 9, 11 ja 13 tähenduses esitada emitendile käesoleva direktiivi raames teavet mõnes rahvusvahelises rahanduses tavapärases keeles. Kui emitent saab teate sellisel kujul, siis ei tohi liikmesriigid nõuda emitendilt tõlke esitamist pädevale asutusele vastuvõetavas keeles.

6.   Erinevalt lõigetes 1 kuni 4 sätestatust tuleb juhul, kui reguleeritud turul ühes või mitmes liikmesriigis kauplemisele lubatud väärtpaberite miinimumnimiväärtus on vähemalt 50 000 eurot või – kui võlaväärtpaberid on välja lastud mõnes teises valuutas peale euro – miinimumnimiväärtus vastab emiteerimise päeval vähemalt 50 000 eurole, korraldatud teave avalikustada emitendi või isiku, kes on taotluse kauplemisele lubamiseks esitanud ilma emitendi nõusolekuta, valikul kas päritoluliikmesriigi ja vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele vastuvõetavas keeles või mõnes rahvusvahelises rahanduses tavapärases keeles.

7.   Kui korraldatud teabe sisu kohta esitatakse hagi liikmesriigi kohtusse, siis otsustatakse nimetatud teabe kohtumenetluse tarvis tõlkimise kulude kandmine selle liikmesriigi õiguse alusel.

Artikkel 21

Õigeaegne juurdepääs korraldatud teabele

1.   Päritoluliikmesriik tagab, et emitent või isik, kes on taotlenud väärtpaberite reguleeritud turul kauplemisele lubamist ilma emitendi nõusolekuta, avalikustaks korraldatud teabe kujul, mis võimaldab sellele kiiret juurdepääsu mittediskrimineerival moel ning selle andmist lõikes 2 viidatud ametlikult kindlaksmääratud süsteemi käsutusse. Emitent või isik, kes on ilma tema nõusolekuta taotlenud väärtpaberite reguleeritud turul kauplemisele lubamist, ei tohi investoritelt nõuda mistahes erilist tasu juurdepääsu eest teabele. Päritoluliikmesriik on kohustatud nõudma, et emitent peab kasutama meediakanaleid, mille puhul võib mõistlikult eeldada, et nad edastavad teavet tõepoolest kogu ühenduse avalikkusele. Päritoluriik ei tohi sätestada kohustust, et kasutataks meediakanaleid, kelle operaatorid on asutanud tema territooriumil.

2.   Päritoluliikmesriik tagab vähemalt ühe ametlikult kindlaksmääratud süsteemi olemasolu korraldatud teabe tsentraalseks salvestamiseks. Taolised süsteemid peaksid vastama miinimumkvaliteedistandarditele, mis puudutab andmekindlust, kindlust teabe päritolu suhtes, aja fikseerimist ja lihtsat ligipääsetavust lõppkasutajatele, ning toimib sarnaselt teabe esitamise korrale, nagu on sätestatud artikli 19 lõikes 1.

3.   Kui väärtpaberid on lubatud kauplemisele ainult ühe vastuvõtva liikmesriigi reguleeritud turule, ent mitte päritoluliikmesriigis, siis tagab vastuvõttev liikmesriik korraldatud teabe avalikustamise vastavalt lõikes 1 osutatud nõuetele.

4.   Järgimaks tehnilisi arenguid finantsturgudel, informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia arenguid ja kindlustamaks lõigete 1, 2 ja 3 ühetaolist kohaldamist, võtab komisjon vastu rakendusmeetmed vastavalt artikli 27 lõikes 2 osutatud menetlusele.

Eelkõige määrab ta kindlaks:

| a) | miinimumstandardid korraldatud teabe levitamiseks vastavalt lõikele 1; |
| --- | --- |

a)

miinimumstandardid korraldatud teabe levitamiseks vastavalt lõikele 1;

| b) | miinimumstandardid tsentraalsete säilitussüsteemide tarvis kooskõlas lõikega 2. |
| --- | --- |

b)

miinimumstandardid tsentraalsete säilitussüsteemide tarvis kooskõlas lõikega 2.

Komisjon võib samuti koostada ja ajakohastada nimekirja avalikkusele teabe edastamise meediakanalitest.

Artikkel 22

Suunised

1.   Lihtsustamaks veelgi avalikkuse juurdepääsu teabele, mis tuleb avalikustada vastavalt direktiivile 2003/6/EÜ, direktiivile 2003/71/EÜ ja käesolevale direktiivile, koostavad liikmesriikide pädevad asutused asjakohased suunised.

Nimetatud suuniste eesmärgiks on luua:

| a) | elektrooniline võrk, mis tuleb siseriiklikul tasandil välja ehitada siseriiklike väärtpaberijärelevalveasutuste, reguleeritud turgude korraldajate ja riiklike äriregistrite vaheliseks koostööks nõukogu 9. märtsi 1968. aasta esimese direktiivi 68/151/EMÜ, tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 48 (18) teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks, (19) tähenduses ja |
| --- | --- |

a)

elektrooniline võrk, mis tuleb siseriiklikul tasandil välja ehitada siseriiklike väärtpaberijärelevalveasutuste, reguleeritud turgude korraldajate ja riiklike äriregistrite vaheliseks koostööks nõukogu 9. märtsi 1968. aasta esimese direktiivi 68/151/EMÜ, tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 48 (18) teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks, (19) tähenduses ja

| b) | ühtne elektrooniline võrk või elektrooniliste võrkude platvorm hõlmamaks liikmesriike. |
| --- | --- |

b)

ühtne elektrooniline võrk või elektrooniliste võrkude platvorm hõlmamaks liikmesriike.

2.   Komisjon vaatab lõikes 1 nõutud tulemuste täitmise üle 31. detsembriks 2006 ning võib vastavalt artikli 27 lõikes 2 sätestatud menetlusele võtta vastu rakendusmeetmed lihtsustamaks artiklitest 19 ja 21 kinnipidamist.

Artikkel 23

Kolmandad riigid

1.   Kui emitendi registreeritud tegevuskoht on kolmandas riigis, võib päritoluliikmesriigi pädev asutus vabastada emitendi artiklite 4 kuni 7, artikli 12 lõike 6 ja artiklite 14, 15 ning 16 kuni 18 nõuetest, niivõrd kui nimetatud kolmanda riigi õigus näeb ette vähemalt samaväärsed nõuded või kui emitent täidab kolmanda riigi õigusaktide nõudeid, mida päritoluliikmesriigi pädev asutus käsitleb samaväärsetena.

Sellegipoolest tuleb vastavalt kolmanda riigi nõuetele esitatav teave esitada vastavalt artiklile 19 ning avalikustada kooskõlas artiklitega 20 ja 21.

2.   Erinevalt lõikes 1 sätestatust, ei kehti emitentidele, kelle registreeritud tegevuskoht on kolmandas riigis, artiklites 4 või 5 sätestatud aastaaruannete koostamise kohustus enne majandusaastat, mis algab 1. jaanuaril 2007 või pärast seda, eeldusel, et emitendid koostavad majandusaasta aruandeid vastavalt määruses (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 9 nimetatud rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele.

3.   Päritoluliikmesriigi pädev asutus tagab, et kolmandas riigis avalikustatud teave, mis võib omada tähendust ühenduse avalikkusele, avaldatakse vastavalt artiklitele 20 ja 21, isegi kui sellise teabe puhul ei ole tegemist korraldatud teabega artikli 2 lõike 1 punkti k tähenduses.

4.   Tagamaks lõike 1 ühetaolist kohaldamist, võtab komisjon vastu rakendusmeetmed vastavalt artikli 27 lõikes 2 sätestatud menetlusele eesmärgiga:

| i) | luua mehhanism tagamaks käesoleva direktiivi alusel nõutava teabe, sealhulgas majandusaasta aruannete samaväärsuse teabega, mis on ette nähtud kolmanda riigi seaduste määruste või haldusnormidega; |
| --- | --- |

i)

luua mehhanism tagamaks käesoleva direktiivi alusel nõutava teabe, sealhulgas majandusaasta aruannete samaväärsuse teabega, mis on ette nähtud kolmanda riigi seaduste määruste või haldusnormidega;

| ii) | teha kindlaks, et kolmas riik, milles on emitendi registreeritud asukoht, tagaks rahvusvaheliste organisatsioonide kehtestatud rahvusvahelistele standarditele tuginevate siseriiklike õigus- ja haldusnormidega või praktikate ja menetluste samaväärse vastavuse käesolevas direktiivis teabele esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

ii)

teha kindlaks, et kolmas riik, milles on emitendi registreeritud asukoht, tagaks rahvusvaheliste organisatsioonide kehtestatud rahvusvahelistele standarditele tuginevate siseriiklike õigus- ja haldusnormidega või praktikate ja menetluste samaväärse vastavuse käesolevas direktiivis teabele esitatud nõuetele.

Komisjon võtab vastavalt artikli 27 lõikes 2 sätestatud menetlusele artikli 30 lõikes 3 sätestatud tingimustel vastu vajalikud otsused kolmandas riigis asuva emitendi poolt kasutatavate raamatupidamisstandardite samaväärsuse küsimuses hiljemalt viis aastat pärast artiklis 31 nimetatud kuupäeva. Kui komisjon jõuab järeldusele, et kolmanda riigi raamatupidamisstandardid ei ole samaväärsed, võib ta asjassepuutuval emitendil lubada kohase üleminekuperioodi jooksul kõnealuseid raamatupidamisstandardeid edasi kasutada.

5.   Tagamaks lõike 2 ühetaolist kohaldamist, võib komisjon võtta vastu rakendusmeetmed vastavalt artikli 27 lõikes 2 sätestatud menetlusele, milles ta sätestab, missugune kolmandas riigis avaldatud teave omab tähendust ühenduse avalikkusele.

6.   Ettevõtjad, kelle registreeritud tegevuskoht asub kolmandas riigis ja kes oleks vajanud luba vastavalt nõukogu direktiivi 85/611/EMÜ artikli 5 lõikele 1või luba portfellide haldamiseks vastavalt direktiivi 2004/39/EÜ I lisa A osa punktile 4, kui nende registreeritud tegevuskoht või - ainult väärtpaberiettevõtjate puhul - nende peakontor asuks ühenduse piires, ei ole samuti kohustatud summeerima oma osalusi emaettevõtja osalustega, nagu on sätestatud artikli 12 lõigetes 4 ja 5, eeldusel, et nad vastavad samadele sõltumatuse kohta sätestatud tingimustele nagu fondivalitsejad või väärtpaberiettevõtjad.

7.   Järgimaks tehnilisi arenguid finantsturgudel, informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia arenguid, ja kindlustamaks lõike 6 ühetaolist kohaldamist, võtab komisjon vastavalt artikli 27 lõikes 2 sätestatud menetlusele vastu rakendusmeetmed, kehtestades, et kolmas riik peab oma siseriiklike õigus- või haldusnormidega tagama sõltumatuse nõuete samaväärsuse käesolevas direktiivis ja selle rakendusmeetmetes sätestatuga.

PEATÜKK V

PÄDEVAD ASUTUSED

Artikkel 24

Pädevad asutused ja nende volitused

1.   Iga liikmesriik nimetab direktiivi 2003/71/EÜ artikli 21 lõikes 1 viidatud keskse asutuse kui pädeva keskse haldusasutuse, kelle pädevuses on käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmine ja kes tagab käesoleva direktiivi alusel väljaantud sätete tegeliku kohaldamise. Liikmesriigid teavitavad sellest komisjoni.

Liikmesriik võib siiski lõike 4 punktis h toodud eesmärkidel nimetada esimeses lõigus nimetatud pädevast kesksest asutusest erineva asutuse.

2.   Liikmesriigid võivad oma pädeval kesksel asutusel lubada ülesandeid delegeerida. Käesoleva direktiivi ja selle rakendussätete kohaste kohustustega seonduvate ülesannete, välja arvatud lõike 4 punktis h nimetatud ülesanded, iga delegeerimine vaadatakse üle viie aasta möödumisel käesoleva direktiivi jõustumisest ja see lõpeb kaheksa aasta möödumisel käesoleva direktiivi jõustumisest. Ülesannete iga delegeerimise puhul tuleb eraldi ära tuua, milliseid ülesandeid delegeeritakse ning millistel tingimustel tuleb neid täita.

Need tingimused peavad sisaldama ka klauslit, mis kohustab vastavat üksust tegutsema ja olema korraldatud nii, et oleks välditud huvide konflikt ja et delegeeritud ülesannete täitmisel saadud teavet ei kasutataks ebaõiglaselt või konkurentsi välistamiseks. Igal juhul lasub lõppvastutus käesoleva direktiivi ja selle rakendusmeetmete täitmise järelevalve eest lõike 1 kohaselt määratud pädeval asutusel.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teiste liikmesriikide pädevatele asutustele kõikidest kokkulepetest, mis on sõlmitud ülesannete delegeerimiseks, sealhulgas sellise delegeerimise täpsetest tingimustest.

4.   Iga pädev asutus omab oma ülesannete täitmiseks vajalikke volitusi. Tal peaks olema vähemalt õigus:

| a) | kohustada audiitoreid, emitente, aktsiate ja teiste finantsinstrumentide omanikke ja/või füüsilisi või juriidilisi isikuid artiklite 10 või 13 tähenduses ning isikuid, kes neid kontrollivad või keda nemad kontrollivad, esitama teavet ja dokumente; |
| --- | --- |

a)

kohustada audiitoreid, emitente, aktsiate ja teiste finantsinstrumentide omanikke ja/või füüsilisi või juriidilisi isikuid artiklite 10 või 13 tähenduses ning isikuid, kes neid kontrollivad või keda nemad kontrollivad, esitama teavet ja dokumente;

| b) | kohustada emitente avalikustama punktis a nimetatud teavet vahenditega ja tähtaegadeks, mida ta peab vajalikuks. Kui emitent või isikud, kes emitenti kontrollivad või keda emitent kontrollib, nimetatud nõuet ei täida, võib asutus nimetatud teavet omal initsiatiivil pärast emitendi ärakuulamist avaldada; |
| --- | --- |

b)

kohustada emitente avalikustama punktis a nimetatud teavet vahenditega ja tähtaegadeks, mida ta peab vajalikuks. Kui emitent või isikud, kes emitenti kontrollivad või keda emitent kontrollib, nimetatud nõuet ei täida, võib asutus nimetatud teavet omal initsiatiivil pärast emitendi ärakuulamist avaldada;

| c) | kohustada emitendi juhatust ja aktsiate või teiste finantsinstrumentide omanikke ja/või füüsilisi või juriidilisi isikuid artiklite 10 või 13 tähenduses esitama andmeid, mida nõutakse kooskõlas käesoleva direktiiviga või käesoleva direktiivi kohaldamiseks väljaantud siseriiklike õigusaktidega, ning vajadusel kohustada esitama teisi andmeid ja dokumente; |
| --- | --- |

c)

kohustada emitendi juhatust ja aktsiate või teiste finantsinstrumentide omanikke ja/või füüsilisi või juriidilisi isikuid artiklite 10 või 13 tähenduses esitama andmeid, mida nõutakse kooskõlas käesoleva direktiiviga või käesoleva direktiivi kohaldamiseks väljaantud siseriiklike õigusaktidega, ning vajadusel kohustada esitama teisi andmeid ja dokumente;

| d) | peatada väärtpaberitega kauplemine või taotleda asjakohasel reguleeritud turul kauplemise peatamist maksimaalselt kümneks järjestikuseks päevaks, kui tal on piisavalt põhjust kahtlustada, et emitent on rikkunud käesoleva direktiivi või käesoleva direktiivi kohaldamiseks vastu võetud siseriiklike õigusaktide sätteid; |
| --- | --- |

d)

peatada väärtpaberitega kauplemine või taotleda asjakohasel reguleeritud turul kauplemise peatamist maksimaalselt kümneks järjestikuseks päevaks, kui tal on piisavalt põhjust kahtlustada, et emitent on rikkunud käesoleva direktiivi või käesoleva direktiivi kohaldamiseks vastu võetud siseriiklike õigusaktide sätteid;

| e) | keelustada kauplemine reguleeritud turul, kui ta leiab, et käesoleva direktiivi või käesoleva direktiivi kohaldamiseks vastu võetud siseriiklike õigusaktide sätteid ei ole järgitud või kui on olemas piisav põhjus kahtlustada, et käesoleva direktiivi sätteid on rikutud; |
| --- | --- |

e)

keelustada kauplemine reguleeritud turul, kui ta leiab, et käesoleva direktiivi või käesoleva direktiivi kohaldamiseks vastu võetud siseriiklike õigusaktide sätteid ei ole järgitud või kui on olemas piisav põhjus kahtlustada, et käesoleva direktiivi sätteid on rikutud;

| f) | teostada järelevalvet selle üle, et emitent teavet õigeaegselt avalikustab, tagamaks sel viisil kõikides liikmesriikides, kus väärtpaberitega kaubeldakse, üldsuse tegelikku ja ühetaolist juurdepääsu teabele ning võtma vastasel juhul kohaseid meetmeid; |
| --- | --- |

f)

teostada järelevalvet selle üle, et emitent teavet õigeaegselt avalikustab, tagamaks sel viisil kõikides liikmesriikides, kus väärtpaberitega kaubeldakse, üldsuse tegelikku ja ühetaolist juurdepääsu teabele ning võtma vastasel juhul kohaseid meetmeid;

| g) | avalikustada asjaolu, et emitent või aktsiate või teiste finantsinstrumentide omanik või füüsiline või juriidiline isik artiklite 10 või 13 tähenduses oma kohustusi ei täida; |
| --- | --- |

g)

avalikustada asjaolu, et emitent või aktsiate või teiste finantsinstrumentide omanik või füüsiline või juriidiline isik artiklite 10 või 13 tähenduses oma kohustusi ei täida;

| h) | kontrollida, kas teave, millele käesolevas direktiivis viidatakse, vastab aruandlusele esitatavatele asjakohastele nõuetele ning vastuolude avastamisel võtma kohaseid meetmeid; ning |
| --- | --- |

h)

kontrollida, kas teave, millele käesolevas direktiivis viidatakse, vastab aruandlusele esitatavatele asjakohastele nõuetele ning vastuolude avastamisel võtma kohaseid meetmeid; ning

| i) | teostada oma haldusalas kooskõlas siseriikliku õigusega kohapealseid järelkontrolle kontrollimaks käesoleva direktiivi ja selle rakendusmeetmete järgimist. Kui siseriiklik õigus seda nõuab, võib pädev asutus või võivad pädevad asutused seda õigust teostada pädevat justiitsasutust kaasates ja/või koostöös teiste asutustega. |
| --- | --- |

i)

teostada oma haldusalas kooskõlas siseriikliku õigusega kohapealseid järelkontrolle kontrollimaks käesoleva direktiivi ja selle rakendusmeetmete järgimist. Kui siseriiklik õigus seda nõuab, võib pädev asutus või võivad pädevad asutused seda õigust teostada pädevat justiitsasutust kaasates ja/või koostöös teiste asutustega.

5.   Lõiked 1 kuni 4 ei piira liikmesriigi võimalust kehtestada eraldi õigus- ja halduskorraldus Euroopa ülemereterritooriumide suhtes, kelle välissuhete eest see liikmesriik vastutab.

6.   Kui audiitorid edastavad tulenevalt pädeva asutuse lõike 4 punkti a kohaselt esitatud teabenõudest pädevale asutusele andmeid faktide või otsuste kohta, siis ei kujuta see seaduste, määruste ja haldusnormidega kehtestatud teabe edastamisele seatud piirangute rikkumist ning audiitoreid ei saa selle eest mingil viisil vastutusele võtta.

Artikkel 25

Ametisaladus ja koostöö liikmesriikide vahel

1.   Ametisaladusega on seotud kõik isikud, kes töötavad või on töötanud pädeva asutuse heaks, samuti isikute heaks, kellele pädevad asutused on delegeerinud teatud ülesandeid. Ametisaladuse alla kuuluvat teavet ei tohi avaldada ühelegi teisele isikule ega asutusele, välja arvatud juhul, kui see on ette nähtud mõne liikmesriigi õigusaktides, määrustes ja haldusnormides.

2.   Liikmesriikide pädevad ametiasutused teevad koostööd, kui see on nende ülesannete täitmiseks vajalik, ning kasutavad selleks oma volitusi, sõltumata sellest, kas need on sätestatud käesolevas direktiivis või käesoleva direktiivi alusel välja antud siseriiklikes õigusaktides. Pädevad ametiasutused osutavad teiste liikmesriikide pädevatele ametiasutustele ametialast abi.

3.   Lõige 1 ei takista konfidentsiaalse teabe vahetamist pädevate ametiasutuste vahel. Sel teel vahetatud teave kuulub ametisaladuse alla, mis on kohustuslik isikutele, kes töötavad või on töötanud pädevates ametiasutustes, kes on teavet omandanud.

4.   Liikmesriigid võivad sõlmida koostööleppeid teabe vahetamiseks kolmandate riikide pädevate ametiasutuste või institutsioonidega, kes peavad asjaomase kolmanda riigi õigusaktide kohaselt täitma ülesandeid (või üht osa ülesannetest), mida see direktiiv kooskõlas artikliga 24 delegeerib pädevatele ametiasutustele. Peab olema tagatud, et taoline teabevahetus kuulub vähemalt käesolevas artiklis ettenähtud ulatuses ametisaladuse alla. Infovahetus peab teenima asjaomaste ametiasutuste või institutsioonide järelevalvealaste ülesannete täitmise huve. Kui teave pärineb mõnest teisest liikmesriigist, siis tohib seda edasi anda vaid teavet edastanud pädevate ametiasutuste selgesõnalisel nõusolekul ja üksnes eesmärkidel, milleks nimetatud ametiasutused oma nõusoleku andsid.

Artikkel 26

Tagamismeetmed

1.   Kui mõne vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus jõuab järeldusele, et emitent või aktsiate või teiste finantsinstrumentide omanik või isik artikli 10 tähenduses ei pea kinni järjepidevusest või rikub oma kohustusi, siis teeb ta need järeldused teatavaks päritoluliikmesriigi pädevale asutusele.

2.   Kui emitent või väärtpaberite omanik vaatamata päritoluliikmesriigi pädeva asutuse poolt kasutusele võetud meetmetele – või kuna need osutuvad ebapiisavaiks – vastavate sätete rikkumist jätkab, võtab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus pärast päritoluliikmesriigi pädeva asutuse teavitamist artikli 3 lõike 2 tähenduses kasutusele kõik investorite kaitseks vajalikud meetmed. Komisjoni teavitatakse taolistest meetmetest esimesel võimalusel.

PEATÜKK VI

RAKENDUSMEETMED

Artikkel 27

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab otsuse 2001/528/EÜ artikliga 1 loodud Euroopa väärtpaberikomitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid, tingimusel et selle menetluse kohaselt vastuvõetud rakendusmeetmed ei muuda käesoleva direktiivi olulisi sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaselt sätestatav tähtaeg on kolm kuud.

3.   Komitee kehtestab võtab vastu oma töökorra

4.   Mõjutamata juba hiljemalt 20. jaanuar 2009 vastuvõetud rakendusmeetmeid, peatatakse käesoleva direktiivi sätete, mis näevad ette tehniliste sätete ja otsustuste vastuvõtmist vastavalt lõikes 2 ette nähtud menetlusele. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad uuendada asjassepuutuvaid sätteid komisjoni ettepanekul, kooskõlas asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusega, ning vaatavad need sel eesmärgil üle enne neljaaastase perioodi lõppu.

Artikkel 28

Sanktsioonid

1.   Mõjutamata liikmesriikide õigust rakendada kriminaalõiguslikke karistusi, tagavad liikmesriigid kooskõlas siseriiklike õigusaktidega, et käesoleva direktiivi alusel väljaantud sätete rikkumisel võib vastutavate isikute suhtes rakendada vähemalt kohaseid haldusmeetmeid või rakendada tsiviil- või haldusõiguslikke sanktsioone. Liikmesriigid kannavad hoolt selle eest, et need meetmed oleksid tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

2.   Liikmesriigid näevad ette, et pädev asutus saab avalikustada kõik meetmed ja karistused, mida võetakse kasutusele või rakendatakse käesoleva direktiivi alusel väljaantud sätete rikkumisel, ametlikult avaldada niivõrd, kuivõrd see avaldamine ei ohusta olulisel määral finantsturgude stabiilsust ega tekita asjaga seotud isikutele ebaproportsionaalselt suurt kahju.

Artikkel 29

Kaebeõigus

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi alusel väljaantud õigusaktide, määruste ja haldusnormide kohaldamisel tehtud otsused saab vaidlustada kohtus.

PEATÜKK VII

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 30

Üleminekueeskirjad

1.   Erinevalt käesoleva direktiivi artikli 5 lõikest 3 võib päritoluliikmesriik määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 9 nimetatud emitendid, vabastada sellest määrusest tuleneva raamatupidamisaruande esitamise kohustusest majandusaasta kohta, mis algab1. jaanuaril 2006 või hiljem.

2.   Olenemata artikli 12 lõikest 2 peab aktsionär emitendile kooskõlas artiklitega 9, 10 ja 13 hiljemalt kahe kuu möödudes artikli 31 lõikes 1 nimetatud kuupäevast teatavaks tegema, kui palju hääli ja kui suurt osa emitendi aktsiakapitalist ta sel hetkel omab, välja arvatud juhul, kui ta on edastanud emitendile samaväärset teavet sisaldava teatise juba enne nimetatud kuupäeva.

Olenemata artikli 12 lõikest 6 teeb emitent omakorda teatavaks andmed, mida ta nende teatiste raames omandab, hiljemalt kolm kuud pärast artikli 31 lõikes 1 nimetatud kuupäeva.

3.   Kui emitendi asukoht paikneb kolmandas riigis, võib päritoluliikmesriik vabastada taolise emitendi artikli 4 lõikes 3 sätestatud raamatupidamisaruande ja artikli 4 lõikes 5 sätestatud tegevusaruande koostamisest üksnes taoliste võlaväärtpaberite osas, millega kauplemine oli lubatud juba enne 1. jaanuari 2005 ühenduses mõnel reguleeritud turul. Vabastamine on võimalik juhul, kui:

| a) | päritoluliikmesriigi pädev asutus tunnistab, et emitendi poolt taolises kolmandas riigis koostatud majandusaasta aruanne annab õige ja õiglase ülevaate emitendi varadest, kohustustest, finantsseisundist ja tulemustest; |
| --- | --- |

a)

päritoluliikmesriigi pädev asutus tunnistab, et emitendi poolt taolises kolmandas riigis koostatud majandusaasta aruanne annab õige ja õiglase ülevaate emitendi varadest, kohustustest, finantsseisundist ja tulemustest;

| b) | kolmas riik, kus on registreeritud emitendi asukoht, ei näe õigusaktidega ette rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite, millele viidatakse määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2, kohaldamist, ja |
| --- | --- |

b)

kolmas riik, kus on registreeritud emitendi asukoht, ei näe õigusaktidega ette rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite, millele viidatakse määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2, kohaldamist, ja

| c) | komisjon ei ole võtnud vastu otsust kooskõlas artikli 23 lõike 4 punktiga ii küsimuses, kas ülalpool nimetatud raamatupidamisstandardid on samaväärsed:






  — | kolmanda riigi, kus on registreeritud emitendi asukoht, õigusaktides, määrustes ja haldusnormides sätestatud raamatupidamisstandarditega või |
| --- | --- | --- |

c)

komisjon ei ole võtnud vastu otsust kooskõlas artikli 23 lõike 4 punktiga ii küsimuses, kas ülalpool nimetatud raamatupidamisstandardid on samaväärsed:

—

kolmanda riigi, kus on registreeritud emitendi asukoht, õigusaktides, määrustes ja haldusnormides sätestatud raamatupidamisstandarditega või

| — | kolmanda riigi raamatupidamisstandarditega, mida emitent on otsustanud järgida. |
| --- | --- |

—

kolmanda riigi raamatupidamisstandarditega, mida emitent on otsustanud järgida.

4.   Päritoluliikmesriik võib vabastada emitendi artiklis 5 sätestatud poolaasta vahearuande avaldamise kohustusest pärast 1. jaanuari 2005 kümneaastaseks perioodiks vaid võlaväärtpaberite osas, mis on lubatud ühenduse reguleeritud turul kauplemisele enne 1. jaanuarit 2005, eeldusel, et päritoluliikmesriik oli otsustanud taolisele emitendile lubada nimetatud võlaväärtpaberite kauplemisele lubamise hetkel direktiivi 2001/34/EÜ artiklis 27 sätestatud vabastust ära kasutada.

Artikkel 31

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad kasutusele vajalikud meetmed täitmaks käesoleva direktiivi tingimused hiljemalt 20. jaanuar 2007. Liikmesriigid teavitavad sellest komisjoni.

Kui liikmesriigid võtavad vastu vajalikke meetmeid, viitavad nad käesolevale direktiivile vastavates aktides endis või asjaomase viite kaudu nende ametlikul avaldamisel. Liikmesriigid reguleerivad viitamise viisi.

2.   Kui liikmesriigid võtavad kasutusele meetmeid kooskõlas artikli 3 lõikega 1, artikli 8 lõigetega 2 või 3, artikli 9 lõikega 6 või artikliga 30, teavitavad nad sellest viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike.

Artikkel 32

Muudatused

Direktiivi 2001/34/EÜ muudetakse järgmiselt, kusjuures muudatused jõustuvad artikli 31 lõikes 1 nimetatud kuupäevast:

| 1) | artikli 1 punktid g ja h jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

artikli 1 punktid g ja h jäetakse välja;

| 2) | artikkel 4 jäetakse välja; |
| --- | --- |

2)

artikkel 4 jäetakse välja;

| 3) | artikli 6 lõige 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

3)

artikli 6 lõige 2 jäetakse välja;

| 4) | artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Liikmesriigid võivad panna ametlikuks noteerimiseks lubatud väärtpaberite emitentidele lisakohustusi, kuivõrd need lisakohustused kehtivad põhimõtteliselt kõikide emitentide või emitentide üksikute kategooriate osas.”; |
| --- | --- |

4)

artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Liikmesriigid võivad panna ametlikuks noteerimiseks lubatud väärtpaberite emitentidele lisakohustusi, kuivõrd need lisakohustused kehtivad põhimõtteliselt kõikide emitentide või emitentide üksikute kategooriate osas.”;

| 5) | artiklid 65 kuni 97 jäetakse välja; |
| --- | --- |

5)

artiklid 65 kuni 97 jäetakse välja;

| 6) | artiklid 102 ja 103 jäetakse välja; |
| --- | --- |

6)

artiklid 102 ja 103 jäetakse välja;

| 7) | artikli 107 lõike 3 teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

7)

artikli 107 lõike 3 teine lõik jäetakse välja;

| 8) | artikli 108 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis a jäetakse välja sõnad “ning nende äriühingute, kelle aktsiad on noteeritud avaldatava korrapärase teabe”; |
| --- | --- | --- |

8)

artikli 108 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punktis a jäetakse välja sõnad “ning nende äriühingute, kelle aktsiad on noteeritud avaldatava korrapärase teabe”;

| b) | punkt b jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

punkt b jäetakse välja;

| c) | punkt c alapunkt iii jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

punkt c alapunkt iii jäetakse välja;

| d) | punkt d jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

punkt d jäetakse välja.

Viiteid välja jäetud sätetele tõlgendatakse viidetena käesoleva direktiivi sätetele.

Artikkel 33

Ülevaatamine

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 30. juuniks 2009 aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta ning olemasolevate võlaväärtpaberite vabastamise lõpetamise otstarbekuse kohta pärast kümneaastast üleminekuperioodi kooskõlas artikli 30 lõikega 4, sealhulgas võimalike tagajärgede kohta Euroopa finantsturgudele.

Artikkel 34

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 35

Adressaadid

Käesolev direktiiv on suunatud liikmesriikidele.

Strasbourg, 15. detsember 2004

Euroopa Parlamendi nimel

J. BORRELL FONTELLES

president

Nõukogu nimel

A. NICOLAÏ

eesistuja

---

(1)  ELT C 80, 30.3.2004, lk 128.

1

(2)  ELT C 242, 9.10.2003, lk 6.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 30. märtsi 2004. a arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 2. detsembri 2004. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 64.

4

(5)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

5

(6)  EÜT L 191, 13.7.2001, lk 45. Otsust on muudetud otsusega 2004/8/EÜ (ELT L 3, 7.1.2004, lk 33).

6

(7)  EÜT L 184, 6.7.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/71/EÜ.

7

(8)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

8

(9)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

9

(10)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

10

(11)  ELT L 96, 12.4.2003, lk 16.

11

(12)  EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/39/EÜ.

12

(13)  ELT L 126, 26.5.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/69/EÜ (ELT L 125, 28.4.2004, lk 44).

13

(14)  ELT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

14

(15)  EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/51/EÜ (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16).

15

(16)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/51/EÜ.

16

(17)  EÜT L 141, 11.6.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/39/EÜ.

17

(18)  Toimetaja märkus: Pealkirja on kohandatud võtmaks arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite numeratsiooni muutmist vastavalt Amsterdami lepingu artiklile 12; esialgne viide oli asutamislepingu artiklile 58.

18

(19)  ELT L 65, 14.3.1968, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/58/EÜ (ELT L 221, 4.9.2003, lk 13).

19

---