# Uradni list L 27/29.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 27 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4829. januar 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 27

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4829. januar 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 143/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 144/2005 z dne 28. januarja 2005 glede 75. posebnega razpisa, objavljenega v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2799/1999 | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 145/2005 z dne 28. januarja 2005 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz barijevega karbonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 4 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 146/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi odstotka odobritve pogodb, sklenjenih za prostovoljno destilacijo namiznega vina | 24 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 147/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 156. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97 | 25 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 148/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 156. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97 | 27 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 149/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 328. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90 | 29 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 150/2005 z dne 28. januarja 2005 o določanju najnižje prodajne cene masla za 12. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999 | 30 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 151/2005 z dne 28. januarja 2005 v zvezi z 11. posameznim razpisom, izdanim v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 214/2001 | 31 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 152/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi, v kakšnem obsegu je mogoče ugoditi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim v januarju 2005 za mlado govedo moškega spola za pitanje, v okviru tarifne kvote, predvidene z Uredbo (ES) št. 1202/2004 | 32 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 153/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi končne stopnje nadomestila in odstotka izdaje izvoznih dovoljenj sistema B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, limone, namizno grozdje, in jabolka) | 33 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 154/2005 z dne 28. januarja 2005 o ponudbah, vloženih za izvoz dobro brušenega predkuhanega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države v okviru razpisa, izdanega v Uredbi (ES) št. 2032/2004 | 35 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 155/2005 z dne 28. januarja 2005 o ponudbah, predloženih v okviru javnega razpisa za dodelitev subvencije za pošljke oluščenega dolgozrnatega riža B za Réunion iz Uredbe (ES) št. 2033/2004 | 36 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 156/2005 z dne 28. januarja 2005 v zvezi s ponudbami, predloženimi v okviru razpisa za izvoz dobro brušenega okroglozrnatega, srednjezrnatega in dolgozrnatega riža A v nekatere tretje države, izdanega v Uredbi (ES) št. 2031/2004 | 37 |
| | * | Direktiva Komisije 2005/5/ES z dne 26. januarja 2005 o spremembi Direktive 2002/26/ES glede metod vzorčenja in metod analize za uradni nadzor vrednosti ohratoksina A v nekaterih živilih (
  1
  ) | 38 |
| | * | Direktiva Komisije 2005/7/ES z dne 27. januarja 2005 o spremembi Direktive 2002/70/ES o določitvi zahtev za določanje vrednosti dioksinov in dioksinom podobnih PCB-jev v krmi (
  1
  ) | 41 |
| | * | Direktiva Komisije 2005/8/ES z dne 27. januarja 2005 o spremembi Priloge I k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2002/32/ES o nezaželenih snoveh v živalski krmi (
  1
  ) | 44 |
| | * | Direktiva Komisije 2005/9/ES z dne 28. januarja 2005 o spremembi Direktive Sveta 76/768/EGS o kozmetičnih proizvodih z namenom prilagoditve Priloge VII tehničnemu napredku (
  1
  ) | 46 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 143/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 144/2005 z dne 28. januarja 2005 glede 75. posebnega razpisa, objavljenega v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2799/1999

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 145/2005 z dne 28. januarja 2005 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz barijevega karbonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

4

*

Uredba Komisije (ES) št. 146/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi odstotka odobritve pogodb, sklenjenih za prostovoljno destilacijo namiznega vina

24

Uredba Komisije (ES) št. 147/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 156. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

25

Uredba Komisije (ES) št. 148/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 156. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

27

Uredba Komisije (ES) št. 149/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 328. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90

29

Uredba Komisije (ES) št. 150/2005 z dne 28. januarja 2005 o določanju najnižje prodajne cene masla za 12. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999

30

Uredba Komisije (ES) št. 151/2005 z dne 28. januarja 2005 v zvezi z 11. posameznim razpisom, izdanim v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 214/2001

31

Uredba Komisije (ES) št. 152/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi, v kakšnem obsegu je mogoče ugoditi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim v januarju 2005 za mlado govedo moškega spola za pitanje, v okviru tarifne kvote, predvidene z Uredbo (ES) št. 1202/2004

32

Uredba Komisije (ES) št. 153/2005 z dne 28. januarja 2005 o določitvi končne stopnje nadomestila in odstotka izdaje izvoznih dovoljenj sistema B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, limone, namizno grozdje, in jabolka)

33

Uredba Komisije (ES) št. 154/2005 z dne 28. januarja 2005 o ponudbah, vloženih za izvoz dobro brušenega predkuhanega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države v okviru razpisa, izdanega v Uredbi (ES) št. 2032/2004

35

Uredba Komisije (ES) št. 155/2005 z dne 28. januarja 2005 o ponudbah, predloženih v okviru javnega razpisa za dodelitev subvencije za pošljke oluščenega dolgozrnatega riža B za Réunion iz Uredbe (ES) št. 2033/2004

36

Uredba Komisije (ES) št. 156/2005 z dne 28. januarja 2005 v zvezi s ponudbami, predloženimi v okviru razpisa za izvoz dobro brušenega okroglozrnatega, srednjezrnatega in dolgozrnatega riža A v nekatere tretje države, izdanega v Uredbi (ES) št. 2031/2004

37

*

Direktiva Komisije 2005/5/ES z dne 26. januarja 2005 o spremembi Direktive 2002/26/ES glede metod vzorčenja in metod analize za uradni nadzor vrednosti ohratoksina A v nekaterih živilih (
  1
  )

1

38

*

Direktiva Komisije 2005/7/ES z dne 27. januarja 2005 o spremembi Direktive 2002/70/ES o določitvi zahtev za določanje vrednosti dioksinov in dioksinom podobnih PCB-jev v krmi (
  1
  )

1

41

*

Direktiva Komisije 2005/8/ES z dne 27. januarja 2005 o spremembi Priloge I k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2002/32/ES o nezaželenih snoveh v živalski krmi (
  1
  )

1

44

*

Direktiva Komisije 2005/9/ES z dne 28. januarja 2005 o spremembi Direktive Sveta 76/768/EGS o kozmetičnih proizvodih z namenom prilagoditve Priloge VII tehničnemu napredku (
  1
  )

1

46

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005/64/ES:Odločba Komisije z dne 26. januarja 2005 o izvajanju Direktive Sveta 92/65/EGS glede uvoznih pogojev za mačke, pse in bele dihurje za odobrene ustanove, inštitute ali središča
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 118)

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | 2005/65/ES:Odločba Komisije z dne 28. januarja 2005 o nekaterih prehodnih dodatnih jamstvih za Dansko v zvezi s spremembo statusa necepljenja proti atipični kokošji kugi
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 143)

   (
  1
  ) | 52 |
| | * | 2005/66/ES:Odločba Komisije z dne 28. januarja 2005 o razveljavitvi Odločbe 2003/363/ES o odobritvi načrta za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Belgije
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 144)

   (
  1
  ) | 54 |
| | * | 2005/67/ES:Odločba Komisije z dne 28. januarja 2005 o spremembi Prilog I in II k Odločbi 2003/634/ES o odobritvi programov za pridobitev statusa odobrenih območij in odobrenih ribogojnic znotraj neodobrenih območij glede virusne hemoragične septikemije (VHS) in infekciozne hematopoetske nekroze (IHN) pri ribah
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 148)

   (
  1
  ) | 55 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

2005/64/ES:Odločba Komisije z dne 26. januarja 2005 o izvajanju Direktive Sveta 92/65/EGS glede uvoznih pogojev za mačke, pse in bele dihurje za odobrene ustanove, inštitute ali središča
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 118)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 118)

1

48

*

2005/65/ES:Odločba Komisije z dne 28. januarja 2005 o nekaterih prehodnih dodatnih jamstvih za Dansko v zvezi s spremembo statusa necepljenja proti atipični kokošji kugi
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 143)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 143)

1

52

*

2005/66/ES:Odločba Komisije z dne 28. januarja 2005 o razveljavitvi Odločbe 2003/363/ES o odobritvi načrta za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Belgije
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 144)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 144)

1

54

*

2005/67/ES:Odločba Komisije z dne 28. januarja 2005 o spremembi Prilog I in II k Odločbi 2003/634/ES o odobritvi programov za pridobitev statusa odobrenih območij in odobrenih ribogojnic znotraj neodobrenih območij glede virusne hemoragične septikemije (VHS) in infekciozne hematopoetske nekroze (IHN) pri ribah
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 148)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 148)

1

55

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | 2005/68/SZVP:Sklep Sveta z dne 24. januarja 2005 o spremembi Sklepa 2004/197/SZVP o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena) | 59 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

2005/68/SZVP:Sklep Sveta z dne 24. januarja 2005 o spremembi Sklepa 2004/197/SZVP o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena)

59

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Skupno stališče Sveta 2005/69/PNZ z dne 24. januarja 2005 o izmenjavi določenih podatkov z Interpolom | 61 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji

*

Skupno stališče Sveta 2005/69/PNZ z dne 24. januarja 2005 o izmenjavi določenih podatkov z Interpolom

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 143/2005

z dne 28. januarja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 28. januarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 123,3 |
| 204 | 75,2 |
| 212 | 176,1 |
| 608 | 118,9 |
| 624 | 163,5 |
| 999 | 131,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 155,2 |
| 999 | 155,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 175,4 |
| 204 | 183,5 |
| 624 | 56,7 |
| 999 | 138,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 43,3 |
| 204 | 45,7 |
| 212 | 54,1 |
| 220 | 38,5 |
| 421 | 38,1 |
| 448 | 34,7 |
| 624 | 71,7 |
| 999 | 46,6 |
| 0805 20 10 | 204 | 65,1 |
| 999 | 65,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 59,3 |
| 204 | 86,3 |
| 400 | 78,6 |
| 464 | 138,7 |
| 624 | 68,0 |
| 662 | 27,9 |
| 999 | 76,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 70,5 |
| 999 | 70,5 |
| 0808 10 80 | 400 | 82,6 |
| 404 | 83,9 |
| 720 | 64,7 |
| 999 | 77,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 79,5 |
| 400 | 88,1 |
| 528 | 87,7 |
| 720 | 36,8 |
| 999 | 73,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

123,3

204

75,2

212

176,1

608

118,9

624

163,5

999

131,4

0707 00 05

052

155,2

999

155,2

0709 90 70

052

175,4

204

183,5

624

56,7

999

138,5

0805 10 20

052

43,3

204

45,7

212

54,1

220

38,5

421

38,1

448

34,7

624

71,7

999

46,6

0805 20 10

204

65,1

999

65,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

59,3

204

86,3

400

78,6

464

138,7

624

68,0

662

27,9

999

76,5

0805 50 10

052

70,5

999

70,5

0808 10 80

400

82,6

404

83,9

720

64,7

999

77,1

0808 20 50

388

79,5

400

88,1

528

87,7

720

36,8

999

73,0

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 144/2005

z dne 28. januarja 2005

glede 75. posebnega razpisa, objavljenega v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2799/1999

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 2799/1999 z dne 17. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči za posneto mleko in posneto mleko v prahu, namenjeno za živalsko krmo, in glede prodaje takega posnetega mleka v prahu (2), so intervencijske agencije odprle stalni razpis za prodajo določene količine posnetega mleka v prahu, uskladiščenega pri njih. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 2799/1999 z dne 17. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči za posneto mleko in posneto mleko v prahu, namenjeno za živalsko krmo, in glede prodaje takega posnetega mleka v prahu (2), so intervencijske agencije odprle stalni razpis za prodajo določene količine posnetega mleka v prahu, uskladiščenega pri njih.

| (2) | V skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 2799/1999 se glede ponudb, prejetih na vsak posamični razpis, določi najnižja prodajna cena, ali sprejme odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 2799/1999 se glede ponudb, prejetih na vsak posamični razpis, določi najnižja prodajna cena, ali sprejme odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi.

| (3) | Na podlagi pregleda prejetih ponudb je bilo ugotovljeno, da naj se razpisni postopek ne nadaljuje. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi pregleda prejetih ponudb je bilo ugotovljeno, da naj se razpisni postopek ne nadaljuje.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V zvezi s 75. posamičnim razpisom, objavljenim na podlagi Uredbe (ES) št. 2799/1999, in glede katerega je rok za oddajo ponudb potekel 25. januarja 2005, se ne ugodi nobeni ponudbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 340, 31.12.1999, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 145/2005

z dne 28. januarja 2005

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz barijevega karbonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovne Uredbe“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s Svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   ZAČETEK POSTOPKA

| (1) | Dne 30. aprila 2004 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku postopka“), objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka, ki se nanaša na uvoz barijevega karbonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 30. aprila 2004 je Komisija z obvestilom („obvestilo o začetku postopka“), objavljenem v Uradnem listu Evropske unije
   (2), objavila začetek protidampinškega postopka, ki se nanaša na uvoz barijevega karbonata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Skupnost.

| (2) | Postopek je bil sprožen na temelju pritožbe, ki jo je marca 2004 vložilo podjetje Solvay Barium Strontium GmbH („pritožnik“), edini proizvajalec barijevega karbonata v Skupnosti, ki predstavlja 100 % proizvodnje Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu omenjenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek je bil sprožen na temelju pritožbe, ki jo je marca 2004 vložilo podjetje Solvay Barium Strontium GmbH („pritožnik“), edini proizvajalec barijevega karbonata v Skupnosti, ki predstavlja 100 % proizvodnje Skupnosti. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu omenjenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.

2.   STRANI, KI JIH POSTOPEK ZADEVA

| (3) | Komisija je pritožnika, proizvajalce izvoznike, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih postopek zadeva, kot tudi predstavnike LRK, uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresiranim stranem je dala možnost, da pisno predstavijo svoja stališča ter zahtevajo zaslišanja v časovnem roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pritožnika, proizvajalce izvoznike, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih postopek zadeva, kot tudi predstavnike LRK, uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresiranim stranem je dala možnost, da pisno predstavijo svoja stališča ter zahtevajo zaslišanja v časovnem roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (4) | Pritožnik proizvajalec, proizvajalci izvozniki, uvozniki, uporabniki in združenja uporabnikov so predstavili svoja stališča. Vsem zainteresiranem stranem, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Pritožnik proizvajalec, proizvajalci izvozniki, uvozniki, uporabniki in združenja uporabnikov so predstavili svoja stališča. Vsem zainteresiranem stranem, ki so zahtevale zaslišanje ter dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo to odobreno.

| (5) | Da bi proizvajalcem izvoznikom v LRK, če bi to hoteli, omogočila vložitev zahteve za obravnavo tržnega gospodarstva (Market economy treatment – MET) ali individualno obravnavo (Individual treatment – IT), je Komisija obrazce za vložitev omenjenih zahtev poslala kitajskim podjetjem, za katera je znano, da jih postopek zadeva. Pet podjetij je zahtevalo MET v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali pa IT, če bi preiskava pokazala, da pogojev za MET ne izpolnjujejo. |
| --- | --- |

(5)

Da bi proizvajalcem izvoznikom v LRK, če bi to hoteli, omogočila vložitev zahteve za obravnavo tržnega gospodarstva (Market economy treatment – MET) ali individualno obravnavo (Individual treatment – IT), je Komisija obrazce za vložitev omenjenih zahtev poslala kitajskim podjetjem, za katera je znano, da jih postopek zadeva. Pet podjetij je zahtevalo MET v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali pa IT, če bi preiskava pokazala, da pogojev za MET ne izpolnjujejo.

| (6) | V obvestilu o začetku postopka je Komisija navedla, da se lahko, glede na očitno veliko število izvoznikov/proizvajalcev in uvoznikov, v preiskavi uporabi vzorčenje. Ker pa je bilo število proizvajalcev izvoznikov iz LRK ter uvoznikov in uporabnikov iz Skupnosti, ki so izrazili pripravljenost za sodelovanje, manjše od pričakovanega, je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(6)

V obvestilu o začetku postopka je Komisija navedla, da se lahko, glede na očitno veliko število izvoznikov/proizvajalcev in uvoznikov, v preiskavi uporabi vzorčenje. Ker pa je bilo število proizvajalcev izvoznikov iz LRK ter uvoznikov in uporabnikov iz Skupnosti, ki so izrazili pripravljenost za sodelovanje, manjše od pričakovanega, je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno.

| (7) | Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je vedela, da jih postopek zadeva, kot tudi vsem drugim podjetjem, ki so se prijavila v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. Odgovore je prejela od pritožnika – podjetja iz Skupnosti, petih neodvisnih uvoznikov, enega dobavitelja primarnih surovin, šestih uporabnikov, enega združenja uporabnikov ter petih proizvajalcev izvoznikov iz LRK. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je vedela, da jih postopek zadeva, kot tudi vsem drugim podjetjem, ki so se prijavila v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka. Odgovore je prejela od pritožnika – podjetja iz Skupnosti, petih neodvisnih uvoznikov, enega dobavitelja primarnih surovin, šestih uporabnikov, enega združenja uporabnikov ter petih proizvajalcev izvoznikov iz LRK.

| (8) | Komisija je poiskala in preverila vse podatke, za katere je menila, da so potrebni za začasno določitev dampinga, iz njega izhajajoče škode ter so v interesu Skupnosti. V ta namen so potekali obiski v naslednjih podjetjih.






  (a) | Proizvajalec Skupnosti







  — | Solvay Barium Strontium GmbH, Nemčija. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisija je poiskala in preverila vse podatke, za katere je menila, da so potrebni za začasno določitev dampinga, iz njega izhajajoče škode ter so v interesu Skupnosti. V ta namen so potekali obiski v naslednjih podjetjih.

(a)

Proizvajalec Skupnosti

—

Solvay Barium Strontium GmbH, Nemčija.

| (b) | Proizvajalci izvozniki v LRK







  — | Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki v LRK

—

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd

| — | Zaozhuang Yongli Chemical Co. |
| --- | --- |

—

Zaozhuang Yongli Chemical Co.

| — | Guizhou Hongkaj Chemical Co. Ltd ter z njim povezana Hengyang Hong Xiang Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Guizhou Hongkaj Chemical Co. Ltd ter z njim povezana Hengyang Hong Xiang Co. Ltd

| — | Guizhou Red Star Developing Co. |
| --- | --- |

—

Guizhou Red Star Developing Co.

| — | Hebei Xinji Chemical Group Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Hebei Xinji Chemical Group Co. Ltd.

| (c) | Neodvisni uvozniki







  — | Kimpe Sarl, Francija |
| --- | --- | --- |

(c)

Neodvisni uvozniki

—

Kimpe Sarl, Francija

| — | Norkem BV, Nizozemska. |
| --- | --- |

—

Norkem BV, Nizozemska.

| (d) | Uporabniki Skupnosti







  — | Ilpea Spa, Italija. |
| --- | --- | --- |

(d)

Uporabniki Skupnosti

—

Ilpea Spa, Italija.

| (9) | Glede na potrebo po vzpostavitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, ki jim MET ne bi bil odobren, je preverjanje za vzpostavitev normalne vrednosti na temelju podatkov iz analogne države potekalo v prostorih naslednjega podjetja:






  — | Chemical Products Corporation („CPC“), Cartersville, proizvajalec v Združenih državah Amerike. |
| --- | --- | --- |

(9)

Glede na potrebo po vzpostavitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, ki jim MET ne bi bil odobren, je preverjanje za vzpostavitev normalne vrednosti na temelju podatkov iz analogne države potekalo v prostorih naslednjega podjetja:

—

Chemical Products Corporation („CPC“), Cartersville, proizvajalec v Združenih državah Amerike.

3.   OBDOBJE PREISKAVE

| (10) | Preiskava dampinga in povzročene škode je zajemala obdobje od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2003 („OP“). Pregledovanje trendov, pomembnih za oceno o škodi, je zajelo obdobje od januarja 2000 do konca OP („veljavnega obdobja“). |
| --- | --- |

(10)

Preiskava dampinga in povzročene škode je zajemala obdobje od 1. januarja 2003 do 31. decembra 2003 („OP“). Pregledovanje trendov, pomembnih za oceno o škodi, je zajelo obdobje od januarja 2000 do konca OP („veljavnega obdobja“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   ZADEVNI IZDELEK

| (11) | Zadevni izdelek je poseben barijev karbonat, katerega teža vsebuje več kot 0,07 % stroncija in več kot 0,0015 % žvepla, v prahu ali v stisnjeni ali žgani granulirani obliki, s poreklom v LRK, ki spada pod oznako KN ex 2836 60 00. |
| --- | --- |

(11)

Zadevni izdelek je poseben barijev karbonat, katerega teža vsebuje več kot 0,07 % stroncija in več kot 0,0015 % žvepla, v prahu ali v stisnjeni ali žgani granulirani obliki, s poreklom v LRK, ki spada pod oznako KN ex 2836 60 00.

2.   PODOBNI IZDELEK

| (12) | Med zadevnim izdelkom in barijevim karbonatom, proizvedenim in prodajanim na domačih trgih v LRK in Združenih državah Amerike (ZDA) – slednje so bile v preiskavi zajete kot analogna država za vzpostavitev normalne vrednosti glede na uvoz iz LRK, niso bile ugotovljene nobene razlike. Barijev karbonat, proizveden v ZDA, ima dejansko enake osnovne fizikalne in kemijske značilnosti in uporabnosti v primerjavi s tistim, ki so ga iz LRK izvozili v Skupnost. Prav tako niso bile ugotovljene nobene razlike med zadevnim izdelkom in barijevim karbonatom, ki ga je proizvedla industrija Skupnosti ter je v prodaji na trgu Skupnosti. Oba imata enake fizikalne in kemijske lastnosti ter uporabnost. Barijev karbonat, proizveden in v prodaji na domačem trgu v LRK, barijev karbonat, proizveden in v prodaji na domačem trgu v analogni državi, kot tudi barijev karbonat, proizveden v Skupnosti in v prodaji na njenem trgu, imajo torej enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti in uporabnost. Preiskava je torej pokazala, da so si vsi tipi barijevega karbonata podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Med zadevnim izdelkom in barijevim karbonatom, proizvedenim in prodajanim na domačih trgih v LRK in Združenih državah Amerike (ZDA) – slednje so bile v preiskavi zajete kot analogna država za vzpostavitev normalne vrednosti glede na uvoz iz LRK, niso bile ugotovljene nobene razlike. Barijev karbonat, proizveden v ZDA, ima dejansko enake osnovne fizikalne in kemijske značilnosti in uporabnosti v primerjavi s tistim, ki so ga iz LRK izvozili v Skupnost. Prav tako niso bile ugotovljene nobene razlike med zadevnim izdelkom in barijevim karbonatom, ki ga je proizvedla industrija Skupnosti ter je v prodaji na trgu Skupnosti. Oba imata enake fizikalne in kemijske lastnosti ter uporabnost. Barijev karbonat, proizveden in v prodaji na domačem trgu v LRK, barijev karbonat, proizveden in v prodaji na domačem trgu v analogni državi, kot tudi barijev karbonat, proizveden v Skupnosti in v prodaji na njenem trgu, imajo torej enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti in uporabnost. Preiskava je torej pokazala, da so si vsi tipi barijevega karbonata podobni v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   OBRAVNAVA TRŽNEGA GOSPODARSTVA

| (13) | V protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom proizvodov s poreklom iz LRK, se normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 člena 2 osnovne uredbe za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

V protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom proizvodov s poreklom iz LRK, se normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 člena 2 osnovne uredbe za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila, določena v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (14) | Merila, katerih izpolnjevanje morajo pokazati prijavljena podjetja, so, na kratko in zgolj za lažjo referenco, v strnjeni obliki pojasnjena v nadaljevanju:






  — | poslovne odločitve in stroški so nastali kot odgovor na tržna gibanja in brez pomembnejšega vpletanja države, |
| --- | --- | --- |

(14)

Merila, katerih izpolnjevanje morajo pokazati prijavljena podjetja, so, na kratko in zgolj za lažjo referenco, v strnjeni obliki pojasnjena v nadaljevanju:

—

poslovne odločitve in stroški so nastali kot odgovor na tržna gibanja in brez pomembnejšega vpletanja države,

| — | računovodska dokumentacija je bila neodvisno pregledana v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in uporabljena v vse namene, |
| --- | --- |

—

računovodska dokumentacija je bila neodvisno pregledana v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in uporabljena v vse namene,

| — | ni bilo zaznati pomembnejših motenj, ki bi bile posledica prejšnjega sistema netržnega gospodarstva, |
| --- | --- |

—

ni bilo zaznati pomembnejših motenj, ki bi bile posledica prejšnjega sistema netržnega gospodarstva,

| — | pravna varnost in trdnost sta urejeni z zakoni o stečaju in lastnini, |
| --- | --- |

—

pravna varnost in trdnost sta urejeni z zakoni o stečaju in lastnini,

| — | menjava valut je opravljena po tržnem tečaju. |
| --- | --- |

—

menjava valut je opravljena po tržnem tečaju.

| (15) | Pet proizvajalcev izvoznikov iz LRK je zahtevalo MET v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in oddalo MET obrazce za proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(15)

Pet proizvajalcev izvoznikov iz LRK je zahtevalo MET v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in oddalo MET obrazce za proizvajalce izvoznike.

| (16) | Zahtevi dveh podjetij sta bili zavrnjeni na podlagi prve analize obrazca MET, ki je pokazala, da ne izpolnjujeta vseh meril. Podjetji, ki sta v celoti ali večinoma v državni lasti, v njihovih odborih pa so direktorji, ki jih je v celoti ali večinoma imenovala država, nista mogli dokazati, da v sprejemanje njunih poslovnih odločitev država ni pomembneje posegala. Za preostala tri podjetja je Komisija poiskala in v njihovih prostorih preverila vse podatke, navedene v obrazcu MET, za katere je menila, da so potrebni. |
| --- | --- |

(16)

Zahtevi dveh podjetij sta bili zavrnjeni na podlagi prve analize obrazca MET, ki je pokazala, da ne izpolnjujeta vseh meril. Podjetji, ki sta v celoti ali večinoma v državni lasti, v njihovih odborih pa so direktorji, ki jih je v celoti ali večinoma imenovala država, nista mogli dokazati, da v sprejemanje njunih poslovnih odločitev država ni pomembneje posegala. Za preostala tri podjetja je Komisija poiskala in v njihovih prostorih preverila vse podatke, navedene v obrazcu MET, za katere je menila, da so potrebni.

| (17) | Preiskava je pokazala, da dve podjetji izpolnjujeta vsa zahtevana merila in jim je bil odobren MET. Proizvajalca izvoznika iz LRK, ki jima je bil odobren MET, sta:






  — | Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd |
| --- | --- | --- |

(17)

Preiskava je pokazala, da dve podjetji izpolnjujeta vsa zahtevana merila in jim je bil odobren MET. Proizvajalca izvoznika iz LRK, ki jima je bil odobren MET, sta:

—

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd

| — | Zaozhuang Yongli Chemical Co. |
| --- | --- |

—

Zaozhuang Yongli Chemical Co.

| (18) | V naslednji razpredelnici je prikazana določitev za tri podjetja, ki jim MET ni bil odobren, in sicer po vseh petih merilih, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.










  Podjetje | Merila |
| --- | --- | --- |
| Člen 2(7)(c)
  alinea 1 | Člen 2(7)(c)
  alinea 2 | Člen 2(7)(c)
  alinea 3 | Člen 2(7)(c)
  alinea 4 | Člen 2(7)(c)
  alinea 5 |
| 1 | Ni izpolnjeno | | | | |
| 2 | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Ni izpolnjeno | Izpolnjeno | Izpolnjeno |
| 3 | Ni izpolnjeno | | | | |
| Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki sodelujočih kitajskih izvoznikov. |

(18)

V naslednji razpredelnici je prikazana določitev za tri podjetja, ki jim MET ni bil odobren, in sicer po vseh petih merilih, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe.

Podjetje

Merila

Člen 2(7)(c)

alinea 1

Člen 2(7)(c)

alinea 2

Člen 2(7)(c)

alinea 3

Člen 2(7)(c)

alinea 4

Člen 2(7)(c)

alinea 5

1

Ni izpolnjeno

2

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Ni izpolnjeno

Izpolnjeno

Izpolnjeno

3

Ni izpolnjeno

Vir: Preverjeni izpolnjeni vprašalniki sodelujočih kitajskih izvoznikov.

| (19) | Zadevna podjetja so dobila možnost odgovoriti na zgoraj navedene ugotovitve. |
| --- | --- |

(19)

Zadevna podjetja so dobila možnost odgovoriti na zgoraj navedene ugotovitve.

| (20) | Kar zadeva podjetje št. 2, ni bilo mogoče ugotoviti, kdo ga nadzira in kdo so delničarji z njim povezanega podjetja. Zato ni bilo mogoče izključiti možnosti, da ima nanj pomemben vpliv država. Čeprav je podjetje omenjeno ugotovitev spodbijalo, pa ni moglo posredovati nobenega podatka, iz katerega bi bilo razvidno, da imajo v njem večinski delež zasebni podjetniki ter da v njegovo poslovanje ni vpletena država. Zato je Komisija ugotovila, da omenjeno podjetje ne izpolnjuje meril, določenih v členu 2(7)(c), alinea 1, osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Kar zadeva podjetje št. 2, ni bilo mogoče ugotoviti, kdo ga nadzira in kdo so delničarji z njim povezanega podjetja. Zato ni bilo mogoče izključiti možnosti, da ima nanj pomemben vpliv država. Čeprav je podjetje omenjeno ugotovitev spodbijalo, pa ni moglo posredovati nobenega podatka, iz katerega bi bilo razvidno, da imajo v njem večinski delež zasebni podjetniki ter da v njegovo poslovanje ni vpletena država. Zato je Komisija ugotovila, da omenjeno podjetje ne izpolnjuje meril, določenih v členu 2(7)(c), alinea 1, osnovne uredbe.

| (21) | Preiskava je v omenjenem podjetju odkrila znatne pomanjkljivosti pri pregledu računovodske evidence. Tako so revizorji omenjenega podjetja izrazili pridržke, med drugim glede naročenih prodajnih vrednosti, ocene premoženjskega stanja in amortizacije. Vendar niso bile za zmanjšanje primanjkljaja, ki so ga odkrili revizorji, uvedene nobene izboljšave, prav tako ni podjetje podalo nobenega pojasnila o tem, zakaj ni upoštevalo pridržkov, ki so jih izrazili revizorji. Ob tolikšnem primanjkljaju ne bi bilo mogoče narediti zanesljivega izračuna dampinga. Čeprav je podjetje takšnim ugotovitvam nasprotovalo, ni podalo nobenega razumnega pojasnila, zakaj naj bi bila njegova računovodska dokumentacija zanesljiva kljub omenjenim pomanjkljivostim. V luči podrobnosti, omenjenih zgoraj, ki so pod vprašaj postavile zanesljivost računovodske dokumentacije, in ker težave, ki so jih ugotovili revizorji, niso bile odpravljene, je Komisija ugotovila, da omenjeno podjetje ne izpolnjuje merila, določenega v členu 2(7)(c), alinea 2, osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Preiskava je v omenjenem podjetju odkrila znatne pomanjkljivosti pri pregledu računovodske evidence. Tako so revizorji omenjenega podjetja izrazili pridržke, med drugim glede naročenih prodajnih vrednosti, ocene premoženjskega stanja in amortizacije. Vendar niso bile za zmanjšanje primanjkljaja, ki so ga odkrili revizorji, uvedene nobene izboljšave, prav tako ni podjetje podalo nobenega pojasnila o tem, zakaj ni upoštevalo pridržkov, ki so jih izrazili revizorji. Ob tolikšnem primanjkljaju ne bi bilo mogoče narediti zanesljivega izračuna dampinga. Čeprav je podjetje takšnim ugotovitvam nasprotovalo, ni podalo nobenega razumnega pojasnila, zakaj naj bi bila njegova računovodska dokumentacija zanesljiva kljub omenjenim pomanjkljivostim. V luči podrobnosti, omenjenih zgoraj, ki so pod vprašaj postavile zanesljivost računovodske dokumentacije, in ker težave, ki so jih ugotovili revizorji, niso bile odpravljene, je Komisija ugotovila, da omenjeno podjetje ne izpolnjuje merila, določenega v členu 2(7)(c), alinea 2, osnovne uredbe.

| (22) | In nazadnje, kar zadeva pridobitev premoženja podjetja št. 2, podjetje ni moglo pojasniti, pod kakšnimi pogoji je pridobilo lastnino nad nekaterimi deli premoženja, ki je bilo nanj preneseno s prejšnjega podjetja v kolektivni lasti. Komisija je tako ugotovila, da podjetje ne izpolnjuje meril, določenih v členu 2(7)(c), alinea 3, osnovne uredbe. Podjetje št. 2 se z omenjenimi ugotovitvami ni strinjalo, vendar ni podalo nobenih podatkov ali dokazov glede prenosa lastnine nad premoženjem, ki bi pokazali, da ni šlo za večje nepravilnosti iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva. Komisija je torej menila, da je zahteva podjetja št. 2 neutemeljena in jo je zavrnila. |
| --- | --- |

(22)

In nazadnje, kar zadeva pridobitev premoženja podjetja št. 2, podjetje ni moglo pojasniti, pod kakšnimi pogoji je pridobilo lastnino nad nekaterimi deli premoženja, ki je bilo nanj preneseno s prejšnjega podjetja v kolektivni lasti. Komisija je tako ugotovila, da podjetje ne izpolnjuje meril, določenih v členu 2(7)(c), alinea 3, osnovne uredbe. Podjetje št. 2 se z omenjenimi ugotovitvami ni strinjalo, vendar ni podalo nobenih podatkov ali dokazov glede prenosa lastnine nad premoženjem, ki bi pokazali, da ni šlo za večje nepravilnosti iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva. Komisija je torej menila, da je zahteva podjetja št. 2 neutemeljena in jo je zavrnila.

| (23) | Komisija se je posvetovala s Svetovalnim odborom ter o tem obveščala strani, ki jih je preiskava neposredno zadevala. Industrija Skupnosti, ki je dobila možnost odgovoriti na odločitev Komisije, določitvi MET ni nasprotovala. |
| --- | --- |

(23)

Komisija se je posvetovala s Svetovalnim odborom ter o tem obveščala strani, ki jih je preiskava neposredno zadevala. Industrija Skupnosti, ki je dobila možnost odgovoriti na odločitev Komisije, določitvi MET ni nasprotovala.

2.   INDIVIDUALNA OBRAVNAVA (IT)

| (24) | Po členu 2(7)(a) osnovne uredbe se dajatev za območje celotne države, če sploh, uvede za države, ki spadajo pod člen 2(7) osnovne uredbe, razen v primerih, ko podjetjem uspe dokazati, v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe: (a) da lahko v državo prosto vrnejo kapital in dobiček; (b) da so njihove izvozne cene in količine, prav tako pogoji prodaje, prosto določeni; (c) da je večina njihovih delnic v lasti posameznikov, da so državni predstavniki v upravnih odborih ali na ključnih položajih v manjšini, ali pa dokazati, da je podjetje dovolj neodvisno od države; (d) da so menjave valut opravljene po tržnih tečajih ter (e) da noben poseg države ni namenjen izogibanju ukrepom, če izvozniki dobijo različne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(24)

Po členu 2(7)(a) osnovne uredbe se dajatev za območje celotne države, če sploh, uvede za države, ki spadajo pod člen 2(7) osnovne uredbe, razen v primerih, ko podjetjem uspe dokazati, v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe: (a) da lahko v državo prosto vrnejo kapital in dobiček; (b) da so njihove izvozne cene in količine, prav tako pogoji prodaje, prosto določeni; (c) da je večina njihovih delnic v lasti posameznikov, da so državni predstavniki v upravnih odborih ali na ključnih položajih v manjšini, ali pa dokazati, da je podjetje dovolj neodvisno od države; (d) da so menjave valut opravljene po tržnih tečajih ter (e) da noben poseg države ni namenjen izogibanju ukrepom, če izvozniki dobijo različne stopnje dajatev.

| (25) | Trije proizvajalci izvozniki, ki jim MET ni bil odobren, so prav tako zahtevali individualno obravnavo. Zato je Komisija preverila, ali omenjena tri podjetja izpolnjujejo merila, določena v členu 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Trije proizvajalci izvozniki, ki jim MET ni bil odobren, so prav tako zahtevali individualno obravnavo. Zato je Komisija preverila, ali omenjena tri podjetja izpolnjujejo merila, določena v členu 9(5) osnovne uredbe.

| (26) | Komisija je ugotovila, da sta dve podjetji (št. 1 in 3) v celoti ali večinoma v državni lasti in imata upravna odbora, sestavljena večinoma iz direktorjev, ki jih je imenovala država. Omenjeni podjetji nista mogli dokazati, da sta v zadostni meri neodvisni od države in s tem posledično nista izpolnili meril, določenih v členu 9(5)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je ugotovila, da sta dve podjetji (št. 1 in 3) v celoti ali večinoma v državni lasti in imata upravna odbora, sestavljena večinoma iz direktorjev, ki jih je imenovala država. Omenjeni podjetji nista mogli dokazati, da sta v zadostni meri neodvisni od države in s tem posledično nista izpolnili meril, določenih v členu 9(5)(c) osnovne uredbe.

| (27) | Čeprav je tretji proizvajalec izvoznik (podjetje št. 2) delno v zasebni lasti, ni mogel jasno predstaviti, kdo ga nadzira, zato tudi v njegovem primeru ni bilo moč izključiti možnosti poseganja države. Omenjeno podjetje posledično ni moglo dokazati, da izpolnjuje merilo iz člena 9(5)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Čeprav je tretji proizvajalec izvoznik (podjetje št. 2) delno v zasebni lasti, ni mogel jasno predstaviti, kdo ga nadzira, zato tudi v njegovem primeru ni bilo moč izključiti možnosti poseganja države. Omenjeno podjetje posledično ni moglo dokazati, da izpolnjuje merilo iz člena 9(5)(c) osnovne uredbe.

| (28) | Nadalje je bila pri vseh treh podjetjih ugotovljena možnost izogibanja ukrepom, če bi bile tem izvoznikom dodeljene različne stopnje dajatve. Tveganje delno izhaja iz prej omenjenega poseganja države v delovanje dveh podjetij, ter dejstva, da tudi tretji izvoznik ni mogel zanesljivo dokazati, da ni pod vplivom države. Poleg tega je, glede na naravo blaga zadevnega izdelka, za katerega ni moč zanesljivo določiti proizvajalca, tveganje izogibanja ukrepom z izvozom prek podjetja z nižjimi dajatvami po mnenju Komisije povečano. Omenjena podjetja tako ne delujejo v skladu s členom 9(5)(e) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Nadalje je bila pri vseh treh podjetjih ugotovljena možnost izogibanja ukrepom, če bi bile tem izvoznikom dodeljene različne stopnje dajatve. Tveganje delno izhaja iz prej omenjenega poseganja države v delovanje dveh podjetij, ter dejstva, da tudi tretji izvoznik ni mogel zanesljivo dokazati, da ni pod vplivom države. Poleg tega je, glede na naravo blaga zadevnega izdelka, za katerega ni moč zanesljivo določiti proizvajalca, tveganje izogibanja ukrepom z izvozom prek podjetja z nižjimi dajatvami po mnenju Komisije povečano. Omenjena podjetja tako ne delujejo v skladu s členom 9(5)(e) osnovne uredbe.

| (29) | Posledično noben izmed treh proizvajalcev izvoznikov ni izpolnil pogojev iz člena 9(5) osnovne uredbe. Komisija je tako ugotovila, da ne bo odobrila IT nobenemu izmed proizvajalcev izvoznikov, ki jim ni odobrila MET. |
| --- | --- |

(29)

Posledično noben izmed treh proizvajalcev izvoznikov ni izpolnil pogojev iz člena 9(5) osnovne uredbe. Komisija je tako ugotovila, da ne bo odobrila IT nobenemu izmed proizvajalcev izvoznikov, ki jim ni odobrila MET.

3.   NORMALNA VREDNOST

3.1   Določitev normalne vrednosti za vse proizvajalce izvoznike, ki jim ni bil odobren MET

(a)   Analogna država

| (30) | Skladno s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim ni bil odobren MET, vzpostavi na temelju cen ali računsko določene vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom (analogni državi). |
| --- | --- |

(30)

Skladno s členom 2(7)(a) osnovne uredbe, se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim ni bil odobren MET, vzpostavi na temelju cen ali računsko določene vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom (analogni državi).

| (31) | V obvestilu o začetku postopka so bile ZDA določene kot ustrezna tretja država s tržnim gospodarstvom z namenom določitve normalne vrednosti za LRK. Zainteresirane strani je Komisija pozvala, naj se izjasnijo glede te izbire. |
| --- | --- |

(31)

V obvestilu o začetku postopka so bile ZDA določene kot ustrezna tretja država s tržnim gospodarstvom z namenom določitve normalne vrednosti za LRK. Zainteresirane strani je Komisija pozvala, naj se izjasnijo glede te izbire.

| (32) | Trije proizvajalci izvozniki so omenjeno izbiro spodbijali s trditvami, da se raven gospodarske razvitosti, proizvodnega procesa in dostopa do primarnih surovin med ZDA in LRK razlikujejo. Poleg tega so opozarjali, da je konkurenca v ZDA nizka, saj je na njihovem ozemlju le en proizvajalec barijevega karbonata, domači trg pa je zaščiten s protidampinškimi dajatvami. Kot nadomestne analogne države so predlagali Južno Korejo, Rusijo in Indijo. |
| --- | --- |

(32)

Trije proizvajalci izvozniki so omenjeno izbiro spodbijali s trditvami, da se raven gospodarske razvitosti, proizvodnega procesa in dostopa do primarnih surovin med ZDA in LRK razlikujejo. Poleg tega so opozarjali, da je konkurenca v ZDA nizka, saj je na njihovem ozemlju le en proizvajalec barijevega karbonata, domači trg pa je zaščiten s protidampinškimi dajatvami. Kot nadomestne analogne države so predlagali Južno Korejo, Rusijo in Indijo.

| (33) | Komisija je za sodelovanje zaprosila druge potencialne analogne države, kot so Indija, Brazilija in Japonska, vendar nobeden izmed proizvajalcev v teh državah ni bil pripravljen sodelovati. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je za sodelovanje zaprosila druge potencialne analogne države, kot so Indija, Brazilija in Japonska, vendar nobeden izmed proizvajalcev v teh državah ni bil pripravljen sodelovati.

| (34) | Komisija je v vsakem primeru ugotovila, da Južna Koreja ni primerna kot analogna država, saj nima domačega vira žarita, najpomembnejše surovine, prav tako ima zanemarljivo proizvodnjo barijevega karbonata. Komisija je kot analogno državo zavrnila tudi Rusijo, saj je tam proizveden barijev karbonat bistveno slabše kakovosti in neprimerljiv s tistim, proizvedenim v LRK in Skupnosti. Preiskava je pokazala, da je domači trg v Braziliji premajhen, raven zaščite pa višja kot v ZDA. Brazilija zato po mnenju Komisije ni bila primerna kot analogna država. Nadalje, ni bilo nobenega dokaza, da bi bila katera izmed predlaganih držav primernejša od ZDA. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je v vsakem primeru ugotovila, da Južna Koreja ni primerna kot analogna država, saj nima domačega vira žarita, najpomembnejše surovine, prav tako ima zanemarljivo proizvodnjo barijevega karbonata. Komisija je kot analogno državo zavrnila tudi Rusijo, saj je tam proizveden barijev karbonat bistveno slabše kakovosti in neprimerljiv s tistim, proizvedenim v LRK in Skupnosti. Preiskava je pokazala, da je domači trg v Braziliji premajhen, raven zaščite pa višja kot v ZDA. Brazilija zato po mnenju Komisije ni bila primerna kot analogna država. Nadalje, ni bilo nobenega dokaza, da bi bila katera izmed predlaganih držav primernejša od ZDA.

| (35) | Kar zadeva ZDA, je Komisija ugotovila, da je tamkajšnji obseg proizvodnje precejšen in ustrezen glede na kitajski izvoz barijevega karbonata. |
| --- | --- |

(35)

Kar zadeva ZDA, je Komisija ugotovila, da je tamkajšnji obseg proizvodnje precejšen in ustrezen glede na kitajski izvoz barijevega karbonata.

| (36) | Kar zadeva raven gospodarske razvitosti in različnih proizvodnih procesov je Komisija upoštevala dejstvo, da bi lahko med državama dejansko obstajale razlike, ZDA so visokoindustrializirano gospodarstvo in proizvajalec v ZDA uporablja naprednejšo in bolj učinkovito proizvodno metodo, kot je v uporabi na Kitajskem. Vendar je treba omeniti, da bi, četudi bi omenjene razlike vplivale na normalno vrednost, ta bila nižja v ZDA, kar bi bilo v prid kitajskim izvoznikom. Nadalje je Komisija spomnila, da so, če bo potrebno, možne ustrezne prilagoditve. V vsakem primeru, čeprav lokalnih razlik v proizvodnih procesih ni moč izključiti, ni dokazov, da bi bil proizvodni proces v kateri koli drugi državi razen ZDA primerljivejši s tistim, ki je v uporabi v LRK. |
| --- | --- |

(36)

Kar zadeva raven gospodarske razvitosti in različnih proizvodnih procesov je Komisija upoštevala dejstvo, da bi lahko med državama dejansko obstajale razlike, ZDA so visokoindustrializirano gospodarstvo in proizvajalec v ZDA uporablja naprednejšo in bolj učinkovito proizvodno metodo, kot je v uporabi na Kitajskem. Vendar je treba omeniti, da bi, četudi bi omenjene razlike vplivale na normalno vrednost, ta bila nižja v ZDA, kar bi bilo v prid kitajskim izvoznikom. Nadalje je Komisija spomnila, da so, če bo potrebno, možne ustrezne prilagoditve. V vsakem primeru, čeprav lokalnih razlik v proizvodnih procesih ni moč izključiti, ni dokazov, da bi bil proizvodni proces v kateri koli drugi državi razen ZDA primerljivejši s tistim, ki je v uporabi v LRK.

| (37) | Kar zadeva konkurenco na domačem trgu v ZDA, je tamkajšnji proizvajalec podvržen konkurenci proizvodov iz LRK, Nemčije in Mehike. Uvoz iz teh držav predstavlja približno 30 % trga, kar je precejšen delež. Komisija je zato ugotovila, da v ZDA obstaja zadostna raven konkurence. |
| --- | --- |

(37)

Kar zadeva konkurenco na domačem trgu v ZDA, je tamkajšnji proizvajalec podvržen konkurenci proizvodov iz LRK, Nemčije in Mehike. Uvoz iz teh držav predstavlja približno 30 % trga, kar je precejšen delež. Komisija je zato ugotovila, da v ZDA obstaja zadostna raven konkurence.

| (38) | Kar zadeva dostop do primarnih surovin je bilo ugotovljeno, da so ZDA, skupaj z LRK, eden največjih proizvajalcev barita ter imajo znatne rezerve barita. Zato je Komisija ugotovila, da je dostop do primarnih surovin primerljiv v ZDA in LRK. |
| --- | --- |

(38)

Kar zadeva dostop do primarnih surovin je bilo ugotovljeno, da so ZDA, skupaj z LRK, eden največjih proizvajalcev barita ter imajo znatne rezerve barita. Zato je Komisija ugotovila, da je dostop do primarnih surovin primerljiv v ZDA in LRK.

| (39) | Glede na zgoraj omenjeno je bilo ugotovljeno, da so Združene države do nadaljnjega primerna analogna država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(39)

Glede na zgoraj omenjeno je bilo ugotovljeno, da so Združene države do nadaljnjega primerna analogna država v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.

(b)   Določitev normalne vrednosti v analogni državi

| (40) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim ni bil odobren MET, določena na temelju preverjenih podatkov, prejetih od proizvajalca v analogni državi, ob upoštevanju domačih stroškov in prodaje podobnega izdelka na trgu ZDA, za primerljive tipe izdelkov. |
| --- | --- |

(40)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim ni bil odobren MET, določena na temelju preverjenih podatkov, prejetih od proizvajalca v analogni državi, ob upoštevanju domačih stroškov in prodaje podobnega izdelka na trgu ZDA, za primerljive tipe izdelkov.

| (41) | Normalna vrednost je bila določena z metodologijo, opisano v uvodnih izjavah od (43) do (47) ter (53) do (59). Prodaja na domačem trgu v ZDA je bila vzorčna, čeprav določeni tipi izdelkov niso bili prodani v normalnem poteku trgovine oz. so bili prodani z izgubo. Za te tipe izdelkov je bila normalna vrednost sestavljena v skladu s členom 2(3) in 2(6) osnovne uredbe, z dodajanjem razumnega števila prodajnih, splošnih in administrativnih (SG&A) stroškov ter stopnje dobička k proizvodnim stroškom. Ker je domača prodaja zadevnega izdelka vzorčna, se SG&A podjetja šteje za zanesljivega in ga je Komisija uporabila. Lastna stopnja dobička omenjenega podjetja pa ni mogla biti uporabljena, ker je bila celotna prodaja opravljena z izgubo. Ker noben drug proizvajalec iz ZDA ni bil pripravljen sodelovati, je Komisija uporabila stopnjo dobička, ki se uporablja za proizvodnjo in prodajo enake splošne kategorije izdelkov, v skladu s členom 2(6)(b) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(41)

Normalna vrednost je bila določena z metodologijo, opisano v uvodnih izjavah od (43) do (47) ter (53) do (59). Prodaja na domačem trgu v ZDA je bila vzorčna, čeprav določeni tipi izdelkov niso bili prodani v normalnem poteku trgovine oz. so bili prodani z izgubo. Za te tipe izdelkov je bila normalna vrednost sestavljena v skladu s členom 2(3) in 2(6) osnovne uredbe, z dodajanjem razumnega števila prodajnih, splošnih in administrativnih (SG&A) stroškov ter stopnje dobička k proizvodnim stroškom. Ker je domača prodaja zadevnega izdelka vzorčna, se SG&A podjetja šteje za zanesljivega in ga je Komisija uporabila. Lastna stopnja dobička omenjenega podjetja pa ni mogla biti uporabljena, ker je bila celotna prodaja opravljena z izgubo. Ker noben drug proizvajalec iz ZDA ni bil pripravljen sodelovati, je Komisija uporabila stopnjo dobička, ki se uporablja za proizvodnjo in prodajo enake splošne kategorije izdelkov, v skladu s členom 2(6)(b) osnovne uredbe.

| (42) | Za vse ostale tipe izdelkov je bila normalna vrednost določena kot domača tehtna povprečna prodajna cena sodelujočega ameriškega proizvajalca za neodvisne stranke, prilagojena na spodaj opisani način. |
| --- | --- |

(42)

Za vse ostale tipe izdelkov je bila normalna vrednost določena kot domača tehtna povprečna prodajna cena sodelujočega ameriškega proizvajalca za neodvisne stranke, prilagojena na spodaj opisani način.

3.2   Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim je bil odobren MET

| (43) | Kar zadeva določitev normalne vrednosti, je Komisija najprej za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika določila, ali so njegove domače prodaje barijevega karbonata reprezentančne v primerjavi s celotno izvozno prodajo v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je domača prodaja veljala za reprezentančno, če je celoten obseg takšne prodaje predstavljal najmanj 5 % celotne izvozne prodaje proizvajalca v Skupnost. Na tej osnovi je za oba proizvajalca izvoznika celotna domača prodaja zadevnega izdelka v obdobju preiskave podana v reprezentančnih številih. |
| --- | --- |

(43)

Kar zadeva določitev normalne vrednosti, je Komisija najprej za vsakega sodelujočega proizvajalca izvoznika določila, ali so njegove domače prodaje barijevega karbonata reprezentančne v primerjavi s celotno izvozno prodajo v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je domača prodaja veljala za reprezentančno, če je celoten obseg takšne prodaje predstavljal najmanj 5 % celotne izvozne prodaje proizvajalca v Skupnost. Na tej osnovi je za oba proizvajalca izvoznika celotna domača prodaja zadevnega izdelka v obdobju preiskave podana v reprezentančnih številih.

| (44) | Komisija je posledično določila tiste tipe zadevnega izdelka v domači prodaji, ki so bili identični ali neposredno primerljivi s tipi izdelka, prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je posledično določila tiste tipe zadevnega izdelka v domači prodaji, ki so bili identični ali neposredno primerljivi s tipi izdelka, prodanimi za izvoz v Skupnost.

| (45) | Za vsak tip, ki so ga prodali proizvajalci izvozniki na svojih domačih trgih in za katerega je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiv s tipom barijevega karbonata, prodanega za izvoz v Skupnost, je bilo določeno, ali domača prodaja velja za dovolj vzorčno za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določenega tipa barijevega karbonata se je štela za zadosti vzorčno, če je celoten obseg domače prodaje tega tipa v obdobju preiskave predstavljal 5 ali več odstotkov celotnega obsega prodaje primerljivega tipa barijevega karbonata, izvoženega v Skupnost. Kot rezultat teh raziskav so bili vsi tipi izdelka, razen enega, prodani v reprezentančnih količinah. |
| --- | --- |

(45)

Za vsak tip, ki so ga prodali proizvajalci izvozniki na svojih domačih trgih in za katerega je bilo ugotovljeno, da je neposredno primerljiv s tipom barijevega karbonata, prodanega za izvoz v Skupnost, je bilo določeno, ali domača prodaja velja za dovolj vzorčno za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določenega tipa barijevega karbonata se je štela za zadosti vzorčno, če je celoten obseg domače prodaje tega tipa v obdobju preiskave predstavljal 5 ali več odstotkov celotnega obsega prodaje primerljivega tipa barijevega karbonata, izvoženega v Skupnost. Kot rezultat teh raziskav so bili vsi tipi izdelka, razen enega, prodani v reprezentančnih količinah.

| (46) | Komisija je naknadno preverila, ali lahko domačo prodajo vsakega tipa barijevega karbonata, prodanega na domačem trgu in v reprezentančnih količinah, šteje kot navaden potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, z določitvijo skladnosti donosne prodaje zadevnega tipa barijevega karbonata neodvisnim strankam. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je naknadno preverila, ali lahko domačo prodajo vsakega tipa barijevega karbonata, prodanega na domačem trgu in v reprezentančnih količinah, šteje kot navaden potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, z določitvijo skladnosti donosne prodaje zadevnega tipa barijevega karbonata neodvisnim strankam.

| (47) | Domače prodajne transakcije so veljale za donosne, če je bila cena za enoto določenega tipa izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje. Strošek proizvodnje za vsak tip izdelka, prodanega na domačem trgu v obdobju preiskave, je bil tako določen. |
| --- | --- |

(47)

Domače prodajne transakcije so veljale za donosne, če je bila cena za enoto določenega tipa izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje. Strošek proizvodnje za vsak tip izdelka, prodanega na domačem trgu v obdobju preiskave, je bil tako določen.

| (48) | Eden izmed proizvajalcev izvoznikov je zahteval prilagoditev za zagonske stroške na podlagi dejstva, da se je proizvodnja z običajnim izkoristkom zmogljivosti začela kmalu pred začetkom obdobja preiskave. Podjetje je zahtevo utemeljevalo s pojasnilom, da je, potem ko je kupilo proizvodne linije, vložilo dodatna sredstva v popravila, preden se je začela poskusna, nato pa še redna proizvodnja. Trdilo je, da je povprečna zagonska faza za obe proizvodni liniji znašala 11 mesecev ter da se je redna proizvodnja začela 8 mesecev po začetku obdobja preiskave. |
| --- | --- |

(48)

Eden izmed proizvajalcev izvoznikov je zahteval prilagoditev za zagonske stroške na podlagi dejstva, da se je proizvodnja z običajnim izkoristkom zmogljivosti začela kmalu pred začetkom obdobja preiskave. Podjetje je zahtevo utemeljevalo s pojasnilom, da je, potem ko je kupilo proizvodne linije, vložilo dodatna sredstva v popravila, preden se je začela poskusna, nato pa še redna proizvodnja. Trdilo je, da je povprečna zagonska faza za obe proizvodni liniji znašala 11 mesecev ter da se je redna proizvodnja začela 8 mesecev po začetku obdobja preiskave.

| (49) | V nasprotju s trditvami proizvajalca izvoznika je Komisija ugotovila, da sta bila mesečna proizvodnja in obseg prodaje na enaki ravni ves čas obdobja preiskave in da sta v nekaterih primerih celo presegla mesečne obsege, proizvedene in prodane v obdobju, ko naj bi bile dosežene stopnje normalnega izkoristka zmogljivosti. Dodatni obsegi prodaje skozi celotno obdobje preiskave niso kazali samo na poskusno proizvodnjo. Posledično je Komisija ugotovila, da je podjetje proizvajalo z normalno stopnjo izkoristka zmogljivosti ves čas trajanja preiskave. Nadalje, podjetje ni dokazalo, da so bili v času domnevne zagonske faze stroški proizvodnje na enoto višji kot v obdobju, ko naj bi doseglo normalne stopnje izkoristka zmogljivosti. V vsakem primeru, četudi bi bili stroški višji, to ne bi imelo za posledico nižjih obsegov proizvodnje, kar je dokazano zgoraj. Komisija je posledično ugotovila, da je zahteva po prilagoditvi glede zagonskih stroškov protislovna in da ni bila podkrepljena z nobenim dokazom, zato jo je zavrnila. |
| --- | --- |

(49)

V nasprotju s trditvami proizvajalca izvoznika je Komisija ugotovila, da sta bila mesečna proizvodnja in obseg prodaje na enaki ravni ves čas obdobja preiskave in da sta v nekaterih primerih celo presegla mesečne obsege, proizvedene in prodane v obdobju, ko naj bi bile dosežene stopnje normalnega izkoristka zmogljivosti. Dodatni obsegi prodaje skozi celotno obdobje preiskave niso kazali samo na poskusno proizvodnjo. Posledično je Komisija ugotovila, da je podjetje proizvajalo z normalno stopnjo izkoristka zmogljivosti ves čas trajanja preiskave. Nadalje, podjetje ni dokazalo, da so bili v času domnevne zagonske faze stroški proizvodnje na enoto višji kot v obdobju, ko naj bi doseglo normalne stopnje izkoristka zmogljivosti. V vsakem primeru, četudi bi bili stroški višji, to ne bi imelo za posledico nižjih obsegov proizvodnje, kar je dokazano zgoraj. Komisija je posledično ugotovila, da je zahteva po prilagoditvi glede zagonskih stroškov protislovna in da ni bila podkrepljena z nobenim dokazom, zato jo je zavrnila.

| (50) | Isti proizvajalec je trdil, da depreciacijska metoda, ki jo je podjetje uporabilo za „naložbe v stalna sredstva“, ni razumno odražala stroškov, povezanih s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka. Naložbe so se ujemale z začetnimi stroški popravil proizvodnih linij po njihovi pridobitvi in so bile obračunane v enem finančnem letu, ob tem, da je podjetje domnevalo, da bo uporabna življenjska doba popravljenega premoženja manj kot eno leto. Podjetje je po tem obdobju načrtovalo nadaljnje naložbe. Ker pa nadaljnja popravila proizvodnih linij niso bila več potrebna, je bila dejanska življenjska doba naložb daljša od prvotno pričakovane. Podjetje je trdilo, da bi bilo torej treba depreciacijsko obdobje sprejeti v skladu z ekonomsko stvarnostjo in stroški, kot je zapisano v računovodski dokumentaciji, prilagojeno v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(50)

Isti proizvajalec je trdil, da depreciacijska metoda, ki jo je podjetje uporabilo za „naložbe v stalna sredstva“, ni razumno odražala stroškov, povezanih s proizvodnjo in prodajo zadevnega izdelka. Naložbe so se ujemale z začetnimi stroški popravil proizvodnih linij po njihovi pridobitvi in so bile obračunane v enem finančnem letu, ob tem, da je podjetje domnevalo, da bo uporabna življenjska doba popravljenega premoženja manj kot eno leto. Podjetje je po tem obdobju načrtovalo nadaljnje naložbe. Ker pa nadaljnja popravila proizvodnih linij niso bila več potrebna, je bila dejanska življenjska doba naložb daljša od prvotno pričakovane. Podjetje je trdilo, da bi bilo torej treba depreciacijsko obdobje sprejeti v skladu z ekonomsko stvarnostjo in stroški, kot je zapisano v računovodski dokumentaciji, prilagojeno v skladu s členom 2(5) osnovne uredbe.

| (51) | Glede na zgoraj navedeno zahtevo se šteje, da stroški popravil, višji od normalnih, v prvem letu uporabe rabljene opreme, niso neobičajni, vpis takšnih stroškov v računovodsko evidenco pa je v skladu z običajno računovodsko prakso. Metodologija, ki jo je uporabilo podjetje, torej ni nerazumna, temveč je v skladu z običajno prakso. Dejstvo, da potem ni bilo dodatnih stroškov popravila, ne opravičuje odstopanja od običajne računovodske prakse. Zahteva podjetja po prilagoditvi stroškov v tem smislu je torej neutemeljena in jo je Komisija zavrnila. |
| --- | --- |

(51)

Glede na zgoraj navedeno zahtevo se šteje, da stroški popravil, višji od normalnih, v prvem letu uporabe rabljene opreme, niso neobičajni, vpis takšnih stroškov v računovodsko evidenco pa je v skladu z običajno računovodsko prakso. Metodologija, ki jo je uporabilo podjetje, torej ni nerazumna, temveč je v skladu z običajno prakso. Dejstvo, da potem ni bilo dodatnih stroškov popravila, ne opravičuje odstopanja od običajne računovodske prakse. Zahteva podjetja po prilagoditvi stroškov v tem smislu je torej neutemeljena in jo je Komisija zavrnila.

| (52) | Drugi proizvajalec izvoznik je zahteval, da bi morali vrednost stranskega proizvoda (žvepla) odšteti od proizvodnih stroškov zadevnega izdelka. Žveplo poleg tega pridobivajo iz plina (H2S), ki se samodejno sprošča ob proizvodnji barijevega karbonata. Vendar podjetje ni imelo tehničnih namenov izmeriti količino plina, uporabljenega pri proizvodnji žvepla, in torej ni moglo določiti količine v svoji zahtevi. Nadalje, v računovodski dokumentaciji podjetja sta bila žveplo in zadevni izdelek obravnavana kot ločena izdelka, stroški proizvodnje barijevega karbonata pa so bili določeni brez upoštevanja vrednosti žvepla. Na tej osnovi je bila zahteva začasno zavrnjena. |
| --- | --- |

(52)

Drugi proizvajalec izvoznik je zahteval, da bi morali vrednost stranskega proizvoda (žvepla) odšteti od proizvodnih stroškov zadevnega izdelka. Žveplo poleg tega pridobivajo iz plina (H2S), ki se samodejno sprošča ob proizvodnji barijevega karbonata. Vendar podjetje ni imelo tehničnih namenov izmeriti količino plina, uporabljenega pri proizvodnji žvepla, in torej ni moglo določiti količine v svoji zahtevi. Nadalje, v računovodski dokumentaciji podjetja sta bila žveplo in zadevni izdelek obravnavana kot ločena izdelka, stroški proizvodnje barijevega karbonata pa so bili določeni brez upoštevanja vrednosti žvepla. Na tej osnovi je bila zahteva začasno zavrnjena.

| (53) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi (45), je bilo določeno razmerje donosne prodaje zadevnega tipa izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu. V primerih, ko je obseg prodaje tipa barijevega karbonata, prodanega po neto prodajnih cenah, enakih ali višjih od izračunanih stroškov proizvodnje, znašal več kot 80 % celotnega obsega prodaje tega tipa, in ko je bilo tehtno povprečje cen tega tipa enako ali nad stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje tega tipa v obdobju preiskave, ne glede na to, ali je bila ta prodaja donosna ali ne. V primerih, ko je obseg donosne prodaje tipa barijevega karbonata predstavljal 80 ali manj odstotkov celotnega obsega proizvodnje tega tipa, ali kjer je bilo tehtano povprečje donosne prodaje tega tipa nižje od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje donosnih prodaj samo tega tipa, pod pogojem, da so te prodaje predstavljale 10 ali več odstotkov celotnega obsega prodaje tega tipa. |
| --- | --- |

(53)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi (45), je bilo določeno razmerje donosne prodaje zadevnega tipa izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu. V primerih, ko je obseg prodaje tipa barijevega karbonata, prodanega po neto prodajnih cenah, enakih ali višjih od izračunanih stroškov proizvodnje, znašal več kot 80 % celotnega obsega prodaje tega tipa, in ko je bilo tehtno povprečje cen tega tipa enako ali nad stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje tega tipa v obdobju preiskave, ne glede na to, ali je bila ta prodaja donosna ali ne. V primerih, ko je obseg donosne prodaje tipa barijevega karbonata predstavljal 80 ali manj odstotkov celotnega obsega proizvodnje tega tipa, ali kjer je bilo tehtano povprečje donosne prodaje tega tipa nižje od stroškov proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje donosnih prodaj samo tega tipa, pod pogojem, da so te prodaje predstavljale 10 ali več odstotkov celotnega obsega prodaje tega tipa.

| (54) | V primerih, kjer obseg donosne prodaje katerega koli tipa znaša manj kot 10 % celotnega obsega prodaje tega tipa, se šteje, da je bil ta določen tip prodan v nezadostnih količinah za domačo ceno, za zagotovitev primerne podlage za določitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(54)

V primerih, kjer obseg donosne prodaje katerega koli tipa znaša manj kot 10 % celotnega obsega prodaje tega tipa, se šteje, da je bil ta določen tip prodan v nezadostnih količinah za domačo ceno, za zagotovitev primerne podlage za določitev normalne vrednosti.

| (55) | Kot rezultat zgoraj navedenih analiz je Komisija ugotovila, da so bili vsi tipi izdelka, razen enega, prodani v normalnem poteku trgovine zaradi cene. |
| --- | --- |

(55)

Kot rezultat zgoraj navedenih analiz je Komisija ugotovila, da so bili vsi tipi izdelka, razen enega, prodani v normalnem poteku trgovine zaradi cene.

| (56) | Za vse tipe izdelka, ki bodisi niso bili prodani v vzorčnih količinah ali ki niso bili prodani v normalnem poteku trgovine zaradi cene, ni bilo moč uporabiti domačih cen zadevnega proizvajalca izvoznika za določitev normalne vrednosti in je bilo treba uporabiti drugo metodo. |
| --- | --- |

(56)

Za vse tipe izdelka, ki bodisi niso bili prodani v vzorčnih količinah ali ki niso bili prodani v normalnem poteku trgovine zaradi cene, ni bilo moč uporabiti domačih cen zadevnega proizvajalca izvoznika za določitev normalne vrednosti in je bilo treba uporabiti drugo metodo.

| (57) | V zvezi s tem je Komisija uporabila konstruirano normalno vrednost, v skladu s členom 2(3) in 2(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

V zvezi s tem je Komisija uporabila konstruirano normalno vrednost, v skladu s členom 2(3) in 2(6) osnovne uredbe.

| (58) | V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov vsakega proizvajalca izvoznika, k čemur je bil prištet še razumen znesek za prodajne, splošne in administrativne (SG&A) stroške ter za dobiček. |
| --- | --- |

(58)

V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost konstruirana na podlagi proizvodnih stroškov vsakega proizvajalca izvoznika, k čemur je bil prištet še razumen znesek za prodajne, splošne in administrativne (SG&A) stroške ter za dobiček.

| (59) | Ker so stroški SG&A ter dobiček, ki ga je na domačem trgu ustvaril vsak izmed zadevnih proizvajalcev izvoznikov, predstavljali zanesljive podatke v smislu člena 2(6) osnovne uredbe, so bili lastni stroški SG&A in dobiček proizvajalcev izvoznikov uporabljeni v vseh primerih, kjer je bila konstruirana normalna vrednost. |
| --- | --- |

(59)

Ker so stroški SG&A ter dobiček, ki ga je na domačem trgu ustvaril vsak izmed zadevnih proizvajalcev izvoznikov, predstavljali zanesljive podatke v smislu člena 2(6) osnovne uredbe, so bili lastni stroški SG&A in dobiček proizvajalcev izvoznikov uporabljeni v vseh primerih, kjer je bila konstruirana normalna vrednost.

4.   IZVOZNE CENE

| (60) | Za vse sodelujoče kitajske proizvajalce izvoznike, ki jim je bil odobren MET, je bila izvozna prodaja določena na podlagi posameznega podjetja. Vsa izvozna prodaja v Skupnost zadevnih proizvajalcev izvoznikov je bila opravljena neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti in je tako bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen. |
| --- | --- |

(60)

Za vse sodelujoče kitajske proizvajalce izvoznike, ki jim je bil odobren MET, je bila izvozna prodaja določena na podlagi posameznega podjetja. Vsa izvozna prodaja v Skupnost zadevnih proizvajalcev izvoznikov je bila opravljena neposredno neodvisnim strankam v Skupnosti in je tako bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen.

5.   PRIMERJAVA

| (61) | Normalna vrednost in izvozne cene je Komisija primerjala na podlagi prejšnjega dela na enaki ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bilo v obliki prilagoditve narejeno zapadlo nadomestilo, ki je vplivalo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer je Komisija menila, da bodo razumne, primerne in podprte s preverjenimi dokazi. |
| --- | --- |

(61)

Normalna vrednost in izvozne cene je Komisija primerjala na podlagi prejšnjega dela na enaki ravni trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bilo v obliki prilagoditve narejeno zapadlo nadomestilo, ki je vplivalo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, kjer je Komisija menila, da bodo razumne, primerne in podprte s preverjenimi dokazi.

| (62) | Na tej podlagi so bila določena nadomestila za razlike v stroških pakiranja, kreditne stroške, popuste in rabate, provizije, notranjem transportu tovora, zavarovanja, ravnanja, poprodajnih storitev, in ravni trgovine. Kar zadeva cene bančnih storitev, je bila na tem področju opravljena prilagoditev v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(62)

Na tej podlagi so bila določena nadomestila za razlike v stroških pakiranja, kreditne stroške, popuste in rabate, provizije, notranjem transportu tovora, zavarovanja, ravnanja, poprodajnih storitev, in ravni trgovine. Kar zadeva cene bančnih storitev, je bila na tem področju opravljena prilagoditev v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe.

| (63) | Kar zadeva raven trgovine, je Komisija ugotovila, da večina domače prodaje v ZDA odpade na končne uporabnike, medtem ko je izvozna prodaja zadevnega izdelka iz LRK usmerjena izključno k dobaviteljem. Prilagoditev je bila izračunana na podlagi povprečne cenovne razlike v prodaji končnim uporabnikom in posrednikom na domačem trgu ZDA, v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Kar zadeva raven trgovine, je Komisija ugotovila, da večina domače prodaje v ZDA odpade na končne uporabnike, medtem ko je izvozna prodaja zadevnega izdelka iz LRK usmerjena izključno k dobaviteljem. Prilagoditev je bila izračunana na podlagi povprečne cenovne razlike v prodaji končnim uporabnikom in posrednikom na domačem trgu ZDA, v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe.

| (64) | Nadalje je bilo ugotovljeno, da so bile v LRK velike količine primarne surovine barita dostopne brez posebnega postopka izkopavanja, medtem ko so v ZDA barit izkopavali tako na površini kot pod zemljo. Prav tako so surovino na Kitajskem prevažali v najbližje tovarne tako rekoč brez transportnih stroškov, medtem ko so bili v ZDA stroški prevoza barita iz rudnikov v tovarne precejšnji. |
| --- | --- |

(64)

Nadalje je bilo ugotovljeno, da so bile v LRK velike količine primarne surovine barita dostopne brez posebnega postopka izkopavanja, medtem ko so v ZDA barit izkopavali tako na površini kot pod zemljo. Prav tako so surovino na Kitajskem prevažali v najbližje tovarne tako rekoč brez transportnih stroškov, medtem ko so bili v ZDA stroški prevoza barita iz rudnikov v tovarne precejšnji.

| (65) | Tako je bilo upoštevano, da so bile ustrezne prilagoditve normalne vrednosti v ZDA zagotovljene z namenom ustvarjanja pogojev za raven proizvodnje barijevega karbonata, ki bo primerljiva s tisto v LRK. Zato je bila normalna vrednost prilagojena ob upoštevanju glavnih razlik v proizvodnih pogojih oz. razlik v stroških proizvodnje in transporta glavne primarne surovine barita. |
| --- | --- |

(65)

Tako je bilo upoštevano, da so bile ustrezne prilagoditve normalne vrednosti v ZDA zagotovljene z namenom ustvarjanja pogojev za raven proizvodnje barijevega karbonata, ki bo primerljiva s tisto v LRK. Zato je bila normalna vrednost prilagojena ob upoštevanju glavnih razlik v proizvodnih pogojih oz. razlik v stroških proizvodnje in transporta glavne primarne surovine barita.

| (66) | Komisija je nazadnje ugotovila, da so v ZDA nastali precejšnji okoljevarstveni stroški, medtem ko takšni stroški v LRK niso obstajali. Zato je bila v skladu s tem prilagojena tudi normalna vrednost. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je nazadnje ugotovila, da so v ZDA nastali precejšnji okoljevarstveni stroški, medtem ko takšni stroški v LRK niso obstajali. Zato je bila v skladu s tem prilagojena tudi normalna vrednost.

6.   STOPNJA DAMPINGA

6.1   Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bil odobren MET

| (67) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za vsakega proizvajalca izvoznika določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno za tip izdelka, kot je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(67)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za vsakega proizvajalca izvoznika določena na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno za tip izdelka, kot je določeno zgoraj.

| (68) | Začasne stopnje dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bil odobren MET, izražene kot odstotek proste cene na mejah Skupnosti za stroške, zavarovalnine in prevoznine (CIF), pred dajatvijo, so:












  — | Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd |
| --- | --- | --- |

(68)

Začasne stopnje dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bil odobren MET, izražene kot odstotek proste cene na mejah Skupnosti za stroške, zavarovalnine in prevoznine (CIF), pred dajatvijo, so:

—

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd

11,2 %

| — | Zaozhuang Yongli Chemical |
| --- | --- |

—

Zaozhuang Yongli Chemical

24,4 %.

6.2   Za vse ostale proizvajalce

| (69) | Da bi izračunala stopnjo dampinga za vso državo, ki bi jo uporabljali za vse ostale izvoznike v LRK, je Komisija najprej določila raven sodelovanja. Opravila je primerjavo celotnega uvoza zadevnega izdelka s poreklom v LRK, izračunanega na podlagi podatkov Eurostata, z dejanskimi odgovori na vprašalnikih, ki jih je prejela od izvoznikov v LRK, ki jim je bil odobren MET. Na tej podlagi je ugotovila, da je raven sodelovanja blizu 100 %. |
| --- | --- |

(69)

Da bi izračunala stopnjo dampinga za vso državo, ki bi jo uporabljali za vse ostale izvoznike v LRK, je Komisija najprej določila raven sodelovanja. Opravila je primerjavo celotnega uvoza zadevnega izdelka s poreklom v LRK, izračunanega na podlagi podatkov Eurostata, z dejanskimi odgovori na vprašalnikih, ki jih je prejela od izvoznikov v LRK, ki jim je bil odobren MET. Na tej podlagi je ugotovila, da je raven sodelovanja blizu 100 %.

| (70) | Stopnja dampinga za preostale sodelujoče izvoznike, ki jim MET ni bil odobren, je bila posledično izračunana s primerjavo tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za analogno državo, in tehtane izvozne cene, ki so jo prijavili sodelujoči izvozniki, da dosega tehtano povprečno stopnjo dampinga za preostale sodelujoče izvoznike. |
| --- | --- |

(70)

Stopnja dampinga za preostale sodelujoče izvoznike, ki jim MET ni bil odobren, je bila posledično izračunana s primerjavo tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za analogno državo, in tehtane izvozne cene, ki so jo prijavili sodelujoči izvozniki, da dosega tehtano povprečno stopnjo dampinga za preostale sodelujoče izvoznike.

| (71) | Na tej podlagi je bila začasno določena raven stopnje dampinga za vso državo, in sicer 34,0 % proste cene na mejah Skupnosti za stroške, zavarovalnine in prevoznine (CIF). |
| --- | --- |

(71)

Na tej podlagi je bila začasno določena raven stopnje dampinga za vso državo, in sicer 34,0 % proste cene na mejah Skupnosti za stroške, zavarovalnine in prevoznine (CIF).

D.   ŠKODA

1.   OPREDELITEV INDUSTRIJE SKUPNOSTI

| (72) | Edini sodelujoči proizvajalec v Skupnosti je v obdobju preiskave opravil 100 % proizvodnje barijevega karbonata v Skupnosti. Zato ta predstavlja industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(72)

Edini sodelujoči proizvajalec v Skupnosti je v obdobju preiskave opravil 100 % proizvodnje barijevega karbonata v Skupnosti. Zato ta predstavlja industrijo Skupnosti v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.

| (73) | Ker industrijo Skupnosti torej predstavlja le en proizvajalec, je treba vse številke, ki se nanašajo nanj, registrirati iz zaupnih razlogov. |
| --- | --- |

(73)

Ker industrijo Skupnosti torej predstavlja le en proizvajalec, je treba vse številke, ki se nanašajo nanj, registrirati iz zaupnih razlogov.

2.   PORABA SKUPNOSTI

| (74) | Poraba Skupnosti je bila določena na podlagi obsegov prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti ter uvoza iz LRK in drugih držav na temelju podatkov Eurostata. Poraba barijevega karbonata v Skupnosti se je med letoma 2000 in 2002 zmanjšala za 10 %, zaradi splošno težkih gospodarskih razmer. Kasneje se je povzpela na raven iz leta 2000, pri čemer se je povečal uvoz iz LRK. | 2000 | 2001 | 2002 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Poraba v Skupnosti
  (v tonah) | 137 742 | 130 243 | 124 568 | 136 722 |

(74)

Poraba Skupnosti je bila določena na podlagi obsegov prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti ter uvoza iz LRK in drugih držav na temelju podatkov Eurostata. Poraba barijevega karbonata v Skupnosti se je med letoma 2000 in 2002 zmanjšala za 10 %, zaradi splošno težkih gospodarskih razmer. Kasneje se je povzpela na raven iz leta 2000, pri čemer se je povečal uvoz iz LRK.

2000

2001

2002

OP

Poraba v Skupnosti

(v tonah)

137 742

130 243

124 568

136 722

3.   UVOZ IZ ZADEVNE DRZAVE

(a)   Obseg in tržni delež

| (75) | Obseg uvoza barijevega karbonata iz LRK v Skupnost se je povečal s 54 167 ton v letu 2000 na 63 742 ton v obdobju preiskave oz. za 18 % v zadevnem obdobju. Omeniti je treba, da je uvoz leta 2002 padel na 48 900 ton, preden se je hitro povzpel v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(75)

Obseg uvoza barijevega karbonata iz LRK v Skupnost se je povečal s 54 167 ton v letu 2000 na 63 742 ton v obdobju preiskave oz. za 18 % v zadevnem obdobju. Omeniti je treba, da je uvoz leta 2002 padel na 48 900 ton, preden se je hitro povzpel v obdobju preiskave.

| (76) | Pripadajoči tržni delež je leta 2000 znašal okoli 40 % in se je v zadevnem obdobju povečal za 19 %, predvsem zahvaljujoč znatnemu povečanju uvoza iz LRK v 2003. |
| --- | --- |

(76)

Pripadajoči tržni delež je leta 2000 znašal okoli 40 % in se je v zadevnem obdobju povečal za 19 %, predvsem zahvaljujoč znatnemu povečanju uvoza iz LRK v 2003.

(b)   Cene

| (77) | Povprečne uvozne cene iz LRK so konstantno padale, z 253 EUR za tono v letu 2000 na 186 EUR za tono v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(77)

Povprečne uvozne cene iz LRK so konstantno padale, z 253 EUR za tono v letu 2000 na 186 EUR za tono v obdobju preiskave.

(c)   Znižanje cen

| (78) | Tehtane povprečne prodajne cene za tip izdelka v industriji Skupnosti neodvisnim strankam, prilagojene osnovi franko cen v tovarnah, so s ciljem analiziranja zniževanja cen primerjali z ustreznimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami zadevnih izdelkov, določenih na podlagi CIF ob ustrezni prilagoditvi za carinske dajatve in pouvozne stroške. Primerjava je bila opravljena po izključitvi rabatov in popustov. |
| --- | --- |

(78)

Tehtane povprečne prodajne cene za tip izdelka v industriji Skupnosti neodvisnim strankam, prilagojene osnovi franko cen v tovarnah, so s ciljem analiziranja zniževanja cen primerjali z ustreznimi tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami zadevnih izdelkov, določenih na podlagi CIF ob ustrezni prilagoditvi za carinske dajatve in pouvozne stroške. Primerjava je bila opravljena po izključitvi rabatov in popustov.

| (79) | Za razliko od uvoza iz LRK, industrija Skupnosti zagotavlja stabilen izdelek glede na specifikacije stranke, s skoraj vedno popolnoma enako vsebnostjo nečistoč, ter strankam nudi storitve, kot so laboratorijske analize. Tržna vrednost teh storitev je bila upoštevana pri primerjavi cen s 25-odstotno prilagoditvijo cenam v industriji Skupnosti, na podlagi podatkov, dobljenih od industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(79)

Za razliko od uvoza iz LRK, industrija Skupnosti zagotavlja stabilen izdelek glede na specifikacije stranke, s skoraj vedno popolnoma enako vsebnostjo nečistoč, ter strankam nudi storitve, kot so laboratorijske analize. Tržna vrednost teh storitev je bila upoštevana pri primerjavi cen s 25-odstotno prilagoditvijo cenam v industriji Skupnosti, na podlagi podatkov, dobljenih od industrije Skupnosti.

| (80) | Več uvoznikov in uporabnikov je sporočilo, da industrija Skupnosti zaračunava višje cene zaradi višje reaktivnosti svojega proizvoda. Ta argument je Komisija morala zavrniti, saj so izvozniki iz LRK sposobni zagotoviti enakovredne proizvode za vsako stopnjo, proizvedeno v industriji Skupnosti, spričo tehnološkega napredka, ki so ga dosegli v zadnjih letih. K temu je treba še dodati, najreaktivnejša stopnja barijevega karbonata znaša manj kot 5 % prodaje industrije Skupnosti. Zato je Komisija ugotovila, da prilagoditev zaradi razlike v reaktivnosti ni bila potrebna. |
| --- | --- |

(80)

Več uvoznikov in uporabnikov je sporočilo, da industrija Skupnosti zaračunava višje cene zaradi višje reaktivnosti svojega proizvoda. Ta argument je Komisija morala zavrniti, saj so izvozniki iz LRK sposobni zagotoviti enakovredne proizvode za vsako stopnjo, proizvedeno v industriji Skupnosti, spričo tehnološkega napredka, ki so ga dosegli v zadnjih letih. K temu je treba še dodati, najreaktivnejša stopnja barijevega karbonata znaša manj kot 5 % prodaje industrije Skupnosti. Zato je Komisija ugotovila, da prilagoditev zaradi razlike v reaktivnosti ni bila potrebna.

| (81) | Primerjava je pokazala, da se je zadevni izdelek s poreklom v LRK v obdobju preiskave v Skupnosti prodajal po cenah, ki so povzročile padec cen proizvodov industrije Skupnosti za 28 % do 31 %, izraženih v odstotkih slednjih. |
| --- | --- |

(81)

Primerjava je pokazala, da se je zadevni izdelek s poreklom v LRK v obdobju preiskave v Skupnosti prodajal po cenah, ki so povzročile padec cen proizvodov industrije Skupnosti za 28 % do 31 %, izraženih v odstotkih slednjih.

4.   STANJE V INDUSTRIJI SKUPNOSTI

| (82) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija pregledala vse pomembne gospodarske dejavnike in indice v zvezi z razmerami v industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(82)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je Komisija pregledala vse pomembne gospodarske dejavnike in indice v zvezi z razmerami v industriji Skupnosti.

| (83) | Potekala je analiza, ali je industrija Skupnosti še vedno v procesu okrevanja od učinkov zadnjega nazadovanja ali dampinga, vendar za to ni bilo nobenih dokazov. |
| --- | --- |

(83)

Potekala je analiza, ali je industrija Skupnosti še vedno v procesu okrevanja od učinkov zadnjega nazadovanja ali dampinga, vendar za to ni bilo nobenih dokazov.

(a)   Proizvodnja

| (84) | Proizvodnja industrije Skupnosti se je v zadevnem obdobju zmanjšala za 13 %. Med letoma 2000 in 2001 je ostala stabilna in se je zmanjšala kasneje. |
| --- | --- |

(84)

Proizvodnja industrije Skupnosti se je v zadevnem obdobju zmanjšala za 13 %. Med letoma 2000 in 2001 je ostala stabilna in se je zmanjšala kasneje.

(b)   Zmogljivost in izkoristek zmogljivosti

| (85) | Izkoristek zmogljivosti se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 14 %. Tega ni moč pojasnjevati z majhnim povečanjem (za 2 %) v celotni proizvodni zmogljivosti industrije Skupnosti med letoma 2001 in 2002 v času obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(85)

Izkoristek zmogljivosti se je v zadevnem obdobju zmanjšal za 14 %. Tega ni moč pojasnjevati z majhnim povečanjem (za 2 %) v celotni proizvodni zmogljivosti industrije Skupnosti med letoma 2001 in 2002 v času obravnavanega obdobja.

(c)   Prodaja, cene in tržni delež

| (86) | Obseg prodaje neodvisnim strankam v Skupnosti se je od leta 2000 do obdobja preiskave zmanjšal za 17 % (prodaja odvisnim strankam je znašala manj kot 1 % celotnega obsega prodaje), kar je zmanjšalo tržni delež v okviru od 55 % do 60 % na približno 45 %–50 %. Ker je povprečna cena za tono padla za 7 %, se je prihodek zmanjšal za 23 %. |
| --- | --- |

(86)

Obseg prodaje neodvisnim strankam v Skupnosti se je od leta 2000 do obdobja preiskave zmanjšal za 17 % (prodaja odvisnim strankam je znašala manj kot 1 % celotnega obsega prodaje), kar je zmanjšalo tržni delež v okviru od 55 % do 60 % na približno 45 %–50 %. Ker je povprečna cena za tono padla za 7 %, se je prihodek zmanjšal za 23 %.

(d)   Zaloge

| (87) | Zaloge dokončanih proizvodov so se med letoma 2000 in 2001 skoraj potrojile. V naslednjih dveh letih so se precej zmanjšale in so v obdobju preiskave znašale skoraj enkrat toliko kot leta 2000. |
| --- | --- |

(87)

Zaloge dokončanih proizvodov so se med letoma 2000 in 2001 skoraj potrojile. V naslednjih dveh letih so se precej zmanjšale in so v obdobju preiskave znašale skoraj enkrat toliko kot leta 2000.

(e)   Zaposlovanje, produktivnost in plače

| (88) | Zaposlenost v industriji Skupnosti se je v zadevnem obdobju zmanjšala za 10 %. Plače so se v istem obdobju postopno povečale za 10 %, po izračunu na podlagi proizvedenih ton na zaposlenega, ki so se najprej povečale za 3 % med letoma 2000 in 2002, nato pa padle za skoraj 6 %. |
| --- | --- |

(88)

Zaposlenost v industriji Skupnosti se je v zadevnem obdobju zmanjšala za 10 %. Plače so se v istem obdobju postopno povečale za 10 %, po izračunu na podlagi proizvedenih ton na zaposlenega, ki so se najprej povečale za 3 % med letoma 2000 in 2002, nato pa padle za skoraj 6 %.

(f)   Rast

| (89) | Medtem ko je poraba Skupnosti ostala v osnovi stabilna med letom 2000 in obdobjem preiskave, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za 17 %. Po drugi strani pa se je obseg zadevnega uvoza povečal za 18 %. Ta trend je bil še bolj izražen med letom 2002 in obdobjem preiskave, ko se je poraba Skupnosti povečala za okoli 10 %, obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za več kot 10 %, uvoz iz LRK pa povečal za več kot 30 %. Prodaja industrije Skupnosti je tako padala kljub rasti povpraševanja v obdobju med letom 2002 in obdobjem preiskave. Tržni delež industrije Skupnosti je posledično padel za skoraj 9 odstotnih točk, večinoma zaradi uvoza iz LRK. Kitajski tržni delež pa se je, nasprotno, med letom 2002 in obdobjem preiskave povečal za več kot 7 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(89)

Medtem ko je poraba Skupnosti ostala v osnovi stabilna med letom 2000 in obdobjem preiskave, se je obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za 17 %. Po drugi strani pa se je obseg zadevnega uvoza povečal za 18 %. Ta trend je bil še bolj izražen med letom 2002 in obdobjem preiskave, ko se je poraba Skupnosti povečala za okoli 10 %, obseg prodaje industrije Skupnosti zmanjšal za več kot 10 %, uvoz iz LRK pa povečal za več kot 30 %. Prodaja industrije Skupnosti je tako padala kljub rasti povpraševanja v obdobju med letom 2002 in obdobjem preiskave. Tržni delež industrije Skupnosti je posledično padel za skoraj 9 odstotnih točk, večinoma zaradi uvoza iz LRK. Kitajski tržni delež pa se je, nasprotno, med letom 2002 in obdobjem preiskave povečal za več kot 7 odstotnih točk.

(g)   Naložbe

| (90) | Naložbe so se med letoma 2000 in 2001 več kot podvojile. V letu 2002 so ostale stabilne, nato pa so se v 2003 vrnile na raven iz 2000. Največji del naložb odpade na varstvo okolja in vzdrževanje. |
| --- | --- |

(90)

Naložbe so se med letoma 2000 in 2001 več kot podvojile. V letu 2002 so ostale stabilne, nato pa so se v 2003 vrnile na raven iz 2000. Največji del naložb odpade na varstvo okolja in vzdrževanje.

(h)   Donosnost, povrnitev naložb, denarni tok in sposobnost zbiranja kapitala

| (91) | Prodaja podobnega izdelka industrije Skupnosti ni bila donosna v celotnem zadevnem obdobju. Medtem ko je industrija Skupnosti v letu 2000 skoraj pokrila stroške, se je položaj nato poslabšal in prodaja je bila izrazito nedonosna v obdobju preiskave (padec za več kot 10 %). |
| --- | --- |

(91)

Prodaja podobnega izdelka industrije Skupnosti ni bila donosna v celotnem zadevnem obdobju. Medtem ko je industrija Skupnosti v letu 2000 skoraj pokrila stroške, se je položaj nato poslabšal in prodaja je bila izrazito nedonosna v obdobju preiskave (padec za več kot 10 %).

| (92) | Povrnitev naložb, izraženih v dobičku/izgubah v zvezi z neto knjigovodsko vrednostjo premoženja, je bila prav tako negativna v celotnem zadevnem obdobju in se je iz leta v leto slabšala. V obdobju preiskave se je povrnitev naložb gibala v okviru od – 25 % do – 20 %. |
| --- | --- |

(92)

Povrnitev naložb, izraženih v dobičku/izgubah v zvezi z neto knjigovodsko vrednostjo premoženja, je bila prav tako negativna v celotnem zadevnem obdobju in se je iz leta v leto slabšala. V obdobju preiskave se je povrnitev naložb gibala v okviru od – 25 % do – 20 %.

| (93) | Denarni tok, ki ga sproži proizvodnja in prodaja proizvodov v Skupnosti, se je močno zmanjšal med letom 2000 in obdobjem preiskave. Medtem ko je bil še izrazito pozitiven v letu 2000, je leta 2001 postal negativen in še padal v naslednjih letih. V obdobju preiskave je znašal že več kot – 1 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(93)

Denarni tok, ki ga sproži proizvodnja in prodaja proizvodov v Skupnosti, se je močno zmanjšal med letom 2000 in obdobjem preiskave. Medtem ko je bil še izrazito pozitiven v letu 2000, je leta 2001 postal negativen in še padal v naslednjih letih. V obdobju preiskave je znašal že več kot – 1 000 000 EUR.

| (94) | Ker so bile naložbe zelo nizke, industrija Skupnosti po mnenju Komisije ni imela težav z sposobnostjo zbiranja kapitala, ne v obliki posojil pri bankah ne v lastniškem kapitalu starševskega podjetja. |
| --- | --- |

(94)

Ker so bile naložbe zelo nizke, industrija Skupnosti po mnenju Komisije ni imela težav z sposobnostjo zbiranja kapitala, ne v obliki posojil pri bankah ne v lastniškem kapitalu starševskega podjetja.

(i)   Obseg stopnje dampinga

| (95) | Glede na obseg in cene dampinško uvoženih proizvodov iz zadevne države, vpliva dejanskih stopenj dampinga ni moč označiti za nepomembnega. |
| --- | --- |

(95)

Glede na obseg in cene dampinško uvoženih proizvodov iz zadevne države, vpliva dejanskih stopenj dampinga ni moč označiti za nepomembnega.

5.   UGOTOVITEV GLEDE SKODE

| (96) | Pregled zgoraj omenjenih dejavnikov je pokazal, da so se razmere v industriji Skupnosti med letom 2000 in obdobjem preiskave znatno poslabšale. Obseg prodaje je padel za 17 % v zadevnem obdobju, kar je imelo za posledico znatno izgubo tržnega deleža. Povprečne cene so padle, posledično pa se je še bolj zmanjšal tudi prihodek. Obseg proizvodnje in izkoristek zmogljivosti sta sledila temu trendu. Spričo tega negativnega razvoja so se donosnost, povrnitev naložb in denarni tok v zadevnem obdobju znatno zmanjšali. |
| --- | --- |

(96)

Pregled zgoraj omenjenih dejavnikov je pokazal, da so se razmere v industriji Skupnosti med letom 2000 in obdobjem preiskave znatno poslabšale. Obseg prodaje je padel za 17 % v zadevnem obdobju, kar je imelo za posledico znatno izgubo tržnega deleža. Povprečne cene so padle, posledično pa se je še bolj zmanjšal tudi prihodek. Obseg proizvodnje in izkoristek zmogljivosti sta sledila temu trendu. Spričo tega negativnega razvoja so se donosnost, povrnitev naložb in denarni tok v zadevnem obdobju znatno zmanjšali.

| (97) | Razmere v industriji Skupnosti so se torej glede na ugotovitve preiskave tako poslabšale, da je Komisija začasno ugotovila, da je industrija Skupnosti utrpela materialno škodo v smislu člena 3(1) in 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(97)

Razmere v industriji Skupnosti so se torej glede na ugotovitve preiskave tako poslabšale, da je Komisija začasno ugotovila, da je industrija Skupnosti utrpela materialno škodo v smislu člena 3(1) in 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROČNOST

1.   UVOD

| (98) | V skladu s členom 3(6) osnovne uredbe je Komisija preverila, ali je dampinški uvoz barijevega karbonata s poreklom v zadevni državi povzročil škodo industriji Skupnosti do te stopnje, da bi jo lahko označili za materialno škodo. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je pregledala tudi znane dejavnike, ki bi poleg dampinškega uvoza prav tako istočasno lahko povzročali škodo industriji Skupnosti, da bi zagotovila, da morebitne škode, ki bi jo povzročili omenjeni dejavniki, ne bi pripisali dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(98)

V skladu s členom 3(6) osnovne uredbe je Komisija preverila, ali je dampinški uvoz barijevega karbonata s poreklom v zadevni državi povzročil škodo industriji Skupnosti do te stopnje, da bi jo lahko označili za materialno škodo. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je pregledala tudi znane dejavnike, ki bi poleg dampinškega uvoza prav tako istočasno lahko povzročali škodo industriji Skupnosti, da bi zagotovila, da morebitne škode, ki bi jo povzročili omenjeni dejavniki, ne bi pripisali dampinškemu uvozu.

2.   UČINEK DAMPINŠKEGA UVOZA

| (99) | V času zadevnega obdobja se je dampinški uvoz iz zadevne države znatno povečal v smislu obsega (s 54 167 ton na 63 742 ton) in tržnega deleža (za več kot 7 odstotnih točk). Obseg uvoza se je najbolj povečal v zadevnem obdobju (za 30,4 % v primerjavi z letom 2002), medtem ko so uvozne cene v celotnem zadevnem obdobju padale. |
| --- | --- |

(99)

V času zadevnega obdobja se je dampinški uvoz iz zadevne države znatno povečal v smislu obsega (s 54 167 ton na 63 742 ton) in tržnega deleža (za več kot 7 odstotnih točk). Obseg uvoza se je najbolj povečal v zadevnem obdobju (za 30,4 % v primerjavi z letom 2002), medtem ko so uvozne cene v celotnem zadevnem obdobju padale.

| (100) | To je sovpadlo z zmanjšanjem prodaje in izgubo tržnega deleža industrije Skupnosti za skoraj 9 odstotnih točk ter padcem povprečnih prodajnih cen. Industrija Skupnosti je morala znižati prodajne cene, saj jih je v zadevnem obdobju znatno zbil dampinški uvoz iz LRK. Zaradi nizkih prodajnih cen industrija Skupnosti ni mogla pokriti stroškov proizvodnje in je torej bila nedonosna. |
| --- | --- |

(100)

To je sovpadlo z zmanjšanjem prodaje in izgubo tržnega deleža industrije Skupnosti za skoraj 9 odstotnih točk ter padcem povprečnih prodajnih cen. Industrija Skupnosti je morala znižati prodajne cene, saj jih je v zadevnem obdobju znatno zbil dampinški uvoz iz LRK. Zaradi nizkih prodajnih cen industrija Skupnosti ni mogla pokriti stroškov proizvodnje in je torej bila nedonosna.

3.   UČINEK DRUGIH DEJAVNIKOV

(a)   Uvoz iz tretjih držav

| (101) | V zadevnem obdobju se je obseg uvoza barijevega karbonata iz tretjih držav povečal s 6 500 ton na 8 700 ton, kar je v zadevnem obdobju predstavljalo manj kot 10-odstotni tržni delež. Glavni tretji državi, ki sta izvažali barijev karbonat v Skupnost, sta Brazilija in Rusija. |
| --- | --- |

(101)

V zadevnem obdobju se je obseg uvoza barijevega karbonata iz tretjih držav povečal s 6 500 ton na 8 700 ton, kar je v zadevnem obdobju predstavljalo manj kot 10-odstotni tržni delež. Glavni tretji državi, ki sta izvažali barijev karbonat v Skupnost, sta Brazilija in Rusija.

| (102) | V zadevnem obdobju je znašala povprečna cena za uvoz iz Rusije 278 EUR za tono. To pomeni, da so bili ruski proizvodi bistveno dražji kot tisti iz LRK in le za malenkost cenejši od tistih, ki jih je prodajala industrija Skupnosti. Glede na podatke uvoznikov in uporabnikov je barijev karbonat iz Rusije slabše kakovosti kot kitajski ali podobni izdelek industrije Skupnosti. Ker je barijev karbonat iz Rusije slabše kakovosti, a dražji kot tisti, uvožen iz LRK, ni konkurenčen. V primerjavi s proizvodom industrije Skupnosti je njegova kakovost bistveno slabša in je majhna razlika v ceni ne more nadomestiti. Ker ruski proizvod ni konkurenčen, se je njegov tržni delež v zadevnem obdobju zmanjšal. Zato je Komisija začasno sklenila, da uvoz iz Rusije ni prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in materialno škodo, ki jo je ta povzročil. |
| --- | --- |

(102)

V zadevnem obdobju je znašala povprečna cena za uvoz iz Rusije 278 EUR za tono. To pomeni, da so bili ruski proizvodi bistveno dražji kot tisti iz LRK in le za malenkost cenejši od tistih, ki jih je prodajala industrija Skupnosti. Glede na podatke uvoznikov in uporabnikov je barijev karbonat iz Rusije slabše kakovosti kot kitajski ali podobni izdelek industrije Skupnosti. Ker je barijev karbonat iz Rusije slabše kakovosti, a dražji kot tisti, uvožen iz LRK, ni konkurenčen. V primerjavi s proizvodom industrije Skupnosti je njegova kakovost bistveno slabša in je majhna razlika v ceni ne more nadomestiti. Ker ruski proizvod ni konkurenčen, se je njegov tržni delež v zadevnem obdobju zmanjšal. Zato je Komisija začasno sklenila, da uvoz iz Rusije ni prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in materialno škodo, ki jo je ta povzročil.

| (103) | Povprečna cena uvoza iz Brazilije je v zadevnem obdobju znašala 186 EUR za tono. V zadevnem obdobju se je tržni delež proizvodov iz Brazilije povzpel za okoli dve odstotni točki. Ob upoštevanju tako majhne rasti prodaje in tržnega deleža, ki je manj kot 5-odstoten, je Komisija začasno sklenila, da omenjeni uvoz ni povzročil materialne škode industriji Skupnosti. |
| --- | --- |

(103)

Povprečna cena uvoza iz Brazilije je v zadevnem obdobju znašala 186 EUR za tono. V zadevnem obdobju se je tržni delež proizvodov iz Brazilije povzpel za okoli dve odstotni točki. Ob upoštevanju tako majhne rasti prodaje in tržnega deleža, ki je manj kot 5-odstoten, je Komisija začasno sklenila, da omenjeni uvoz ni povzročil materialne škode industriji Skupnosti.

| (104) | V luči majhne rasti tržnega deleža iz tretjih držav (za manj kot 2 odstotni točki) je Komisija začasno sklenila, da uvoz iz tretjih držav ni prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in materialno škodo, ki jo je ta povzročil. |
| --- | --- |

(104)

V luči majhne rasti tržnega deleža iz tretjih držav (za manj kot 2 odstotni točki) je Komisija začasno sklenila, da uvoz iz tretjih držav ni prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom iz Kitajske in materialno škodo, ki jo je ta povzročil.

(b)   Razvoj povpraševanja

| (105) | Kar zadeva razvoj povpraševanja, se je očitna poraba barijevega karbonata med letoma 2000 in 2002 zmanjšala, vendar je industriji Skupnosti uspelo obdržati tržni delež. Kasneje sta prodaja in tržni delež industrije Skupnosti padla, čeprav se je poraba v zadevnem obdobju znatno povečala. V istem obdobju je uvoz iz Kitajske dosegel za 7 odstotnih točk višji tržni delež. Zato materialna škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ne more biti povezana z zmanjševanjem povpraševanja na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(105)

Kar zadeva razvoj povpraševanja, se je očitna poraba barijevega karbonata med letoma 2000 in 2002 zmanjšala, vendar je industriji Skupnosti uspelo obdržati tržni delež. Kasneje sta prodaja in tržni delež industrije Skupnosti padla, čeprav se je poraba v zadevnem obdobju znatno povečala. V istem obdobju je uvoz iz Kitajske dosegel za 7 odstotnih točk višji tržni delež. Zato materialna škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, ne more biti povezana z zmanjševanjem povpraševanja na trgu Skupnosti.

(c)   Nihanje tečajev

| (106) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je padec vrednosti ameriškega dolarja napram euru olajšal uvoz barijevega karbonata v Evropsko skupnost. Večina uvoznih transakcij iz zadevne države v Evropsko skupnost je namreč dejansko izražena v USD. Tečaj eura napram dolarju se je okrepil od srede leta 2002, še bolj izrazito pa v zadevnem obdobju, kar je pospešilo uvoz na območje eura. |
| --- | --- |

(106)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je padec vrednosti ameriškega dolarja napram euru olajšal uvoz barijevega karbonata v Evropsko skupnost. Večina uvoznih transakcij iz zadevne države v Evropsko skupnost je namreč dejansko izražena v USD. Tečaj eura napram dolarju se je okrepil od srede leta 2002, še bolj izrazito pa v zadevnem obdobju, kar je pospešilo uvoz na območje eura.

| (107) | Vendar uvoz iz LRK zbija cene industrije Skupnosti celo po tečajih z začetka leta 2002. Poleg tega bi moral položaj glede menjalnih tečajev vplivati tudi na uvoz iz tretjih držav, saj je tudi ta večinoma izražen v USD. Dejstvo, da nihanja tečaja niso imela večjega učinka na uvoz iz drugih držav, kaže, da teh ne gre jemati kot glavni vzročni dejavnik za val dampinškega uvoza iz zadevne države. |
| --- | --- |

(107)

Vendar uvoz iz LRK zbija cene industrije Skupnosti celo po tečajih z začetka leta 2002. Poleg tega bi moral položaj glede menjalnih tečajev vplivati tudi na uvoz iz tretjih držav, saj je tudi ta večinoma izražen v USD. Dejstvo, da nihanja tečaja niso imela večjega učinka na uvoz iz drugih držav, kaže, da teh ne gre jemati kot glavni vzročni dejavnik za val dampinškega uvoza iz zadevne države.

| (108) | Komisija je tako začasno ugotovila, da čeprav je krepitev eura v odnosu na dolar morda pospešila uvoz barijevega karbonata v Evropsko skupnost, ni prekinila vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je tako začasno ugotovila, da čeprav je krepitev eura v odnosu na dolar morda pospešila uvoz barijevega karbonata v Evropsko skupnost, ni prekinila vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(d)   Uvoz industrije Skupnosti

| (109) | Prijavljeno je bilo, da je industrija Skupnosti uvažala barijev karbonat iz LRK in tako prispevala k utrpljeni škodi. Vendar industrija Skupnosti ni kupila nobenega proizvoda iz LRK po letu 2001, pa tudi pred tem letom je uvozila le nepomembne količine (za okoli 1 % svoje lastne proizvodnje). Komisija je zato začasno sklenila, da zadevni izdelek iz LRK, če sploh, ne more biti razlog za materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(109)

Prijavljeno je bilo, da je industrija Skupnosti uvažala barijev karbonat iz LRK in tako prispevala k utrpljeni škodi. Vendar industrija Skupnosti ni kupila nobenega proizvoda iz LRK po letu 2001, pa tudi pred tem letom je uvozila le nepomembne količine (za okoli 1 % svoje lastne proizvodnje). Komisija je zato začasno sklenila, da zadevni izdelek iz LRK, če sploh, ne more biti razlog za materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

(e)   Drugi dejavniki

| (110) | Nekateri uporabniki in uvozniki so trdili, da je Skupnost utrpela škodo zaradi konkurence tekoče zmesi barijevega karbonata, suspendiranega z vodo, ki odstrani strupeni prah, ki nastane ob uporabi barijevega karbonata v obliki praška. Zmes proizvajajo podjetja v Skupnosti, tako da uporabijo prah, uvožen iz LRK, ter mu po uvozu dodajo vodo in posebne dodatke. |
| --- | --- |

(110)

Nekateri uporabniki in uvozniki so trdili, da je Skupnost utrpela škodo zaradi konkurence tekoče zmesi barijevega karbonata, suspendiranega z vodo, ki odstrani strupeni prah, ki nastane ob uporabi barijevega karbonata v obliki praška. Zmes proizvajajo podjetja v Skupnosti, tako da uporabijo prah, uvožen iz LRK, ter mu po uvozu dodajo vodo in posebne dodatke.

| (111) | Komisija je morala zavrniti ta argument, saj ima industrija Skupnosti znanje za proizvodnjo omenjene tekoče zmesi, vendar je ne promovira, saj meni, da transport vode ni ekonomičen. Zato je, v sodelovanju z drugimi evropskimi podjetji, razvila opremo, specifično za industrijo opeke in keramike, ki omogoča uporabnikom barijevega karbonata, da zmešajo prah z vodo na točki proizvodnje ter s tem tudi odpravijo nastanek strupenega prahu. Tako industrija Skupnosti ponuja proizvod, konkurenčen tekoči zmesi. Ker pa je zmes proizvedena iz barijevega karbonata uvoženega iz Kitajske po dampinških cenah, se jo lahko proda po cenah, ki so nižje od tistih, ki veljajo za prah, proizveden v industriji Skupnosti. To pomeni, da je uvedba omenjene tekoče zmesi lahko prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar ta ne more biti označena kot dodatni dejavnik škode, ker se je povzročila sama z dampinškim uvozom. Je pa res, da bi proizvod industrije Skupnosti, ki je konkurenčen tekoči zmesi, s to lahko tekmoval pod poštenimi pogoji konkurence, če zadevni izdelek ne bi bil uvožen po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(111)

Komisija je morala zavrniti ta argument, saj ima industrija Skupnosti znanje za proizvodnjo omenjene tekoče zmesi, vendar je ne promovira, saj meni, da transport vode ni ekonomičen. Zato je, v sodelovanju z drugimi evropskimi podjetji, razvila opremo, specifično za industrijo opeke in keramike, ki omogoča uporabnikom barijevega karbonata, da zmešajo prah z vodo na točki proizvodnje ter s tem tudi odpravijo nastanek strupenega prahu. Tako industrija Skupnosti ponuja proizvod, konkurenčen tekoči zmesi. Ker pa je zmes proizvedena iz barijevega karbonata uvoženega iz Kitajske po dampinških cenah, se jo lahko proda po cenah, ki so nižje od tistih, ki veljajo za prah, proizveden v industriji Skupnosti. To pomeni, da je uvedba omenjene tekoče zmesi lahko prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vendar ta ne more biti označena kot dodatni dejavnik škode, ker se je povzročila sama z dampinškim uvozom. Je pa res, da bi proizvod industrije Skupnosti, ki je konkurenčen tekoči zmesi, s to lahko tekmoval pod poštenimi pogoji konkurence, če zadevni izdelek ne bi bil uvožen po dampinških cenah.

4.   UGOTOVITEV GLEDE VZROČNOSTI

| (112) | Zgoraj opisana analiza je pokazala, da obstaja stvarno povečanje obsega in tržnega deleža za uvoz iz zadevne države zlasti med letom 2002 in obdobjem preiskave, kar je povzročilo resen padec cen in visoko raven zbijanja cen v obdobju preiskave. To povečanje tržnega deleža nizkocenovnih kitajskih uvoženih proizvodov je sovpadlo z opaznim padcem tržne vrednosti industrije Skupnosti, ki je, skupaj s pritiskom k znižanju cen, med drugim povzročilo znatne izgube industriji Skupnosti v zadevnem obdobju. Po drugi strani pa je preiskava drugih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, pokazala, da nobeden izmed njih ne bi mogel imeti opaznega negativnega vpliva ali celo razbiti vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(112)

Zgoraj opisana analiza je pokazala, da obstaja stvarno povečanje obsega in tržnega deleža za uvoz iz zadevne države zlasti med letom 2002 in obdobjem preiskave, kar je povzročilo resen padec cen in visoko raven zbijanja cen v obdobju preiskave. To povečanje tržnega deleža nizkocenovnih kitajskih uvoženih proizvodov je sovpadlo z opaznim padcem tržne vrednosti industrije Skupnosti, ki je, skupaj s pritiskom k znižanju cen, med drugim povzročilo znatne izgube industriji Skupnosti v zadevnem obdobju. Po drugi strani pa je preiskava drugih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, pokazala, da nobeden izmed njih ne bi mogel imeti opaznega negativnega vpliva ali celo razbiti vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (113) | Na podlagi zgoraj omenjene analize, ki je ustrezno ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj v industriji Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je Komisija začasno ugotovila, da je uvoz iz LRK povzročil materialno škodo v Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(113)

Na podlagi zgoraj omenjene analize, ki je ustrezno ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj v industriji Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je Komisija začasno ugotovila, da je uvoz iz LRK povzročil materialno škodo v Skupnosti v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES SKUPNOSTI

1.   PREDHODNA OPOMBA

| (114) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija preverila, ali kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu obstajajo tehtni razlogi, zaradi katerih sprejetje ukrepov v tem konkretnem primeru ne bi bilo v interesu Skupnosti. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov oz. tistih, ki zadevajo industrijo Skupnosti, uvoznike in uporabnike zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(114)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija preverila, ali kljub ugotovitvi o škodljivem dampingu obstajajo tehtni razlogi, zaradi katerih sprejetje ukrepov v tem konkretnem primeru ne bi bilo v interesu Skupnosti. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na presoji vseh različnih vpletenih interesov oz. tistih, ki zadevajo industrijo Skupnosti, uvoznike in uporabnike zadevnega izdelka.

2.   PREISKAVA

| (115) | Da bi ocenila možen vpliv uvedbe ali neuvedbe ukrepov, je Komisija vse zainteresirane strani zaprosila za podatke. Poslala je vprašalnike industriji Skupnosti, 10 dobaviteljem primarnih surovin, 18 uvoznikom in 38 uporabnikom zadevnega izdelka. Izpolnjene vprašalnike so vrnili proizvajalec iz Skupnosti, en dobavitelj primarnih surovin, pet uvoznikov, šest uporabnikov in eno združenje uporabnikov. |
| --- | --- |

(115)

Da bi ocenila možen vpliv uvedbe ali neuvedbe ukrepov, je Komisija vse zainteresirane strani zaprosila za podatke. Poslala je vprašalnike industriji Skupnosti, 10 dobaviteljem primarnih surovin, 18 uvoznikom in 38 uporabnikom zadevnega izdelka. Izpolnjene vprašalnike so vrnili proizvajalec iz Skupnosti, en dobavitelj primarnih surovin, pet uvoznikov, šest uporabnikov in eno združenje uporabnikov.

3.   INDUSTRIJA SKUPNOSTI

| (116) | Industrija Skupnosti ima popolnoma avtomatizirano proizvodno linijo, ki deluje zelo stroškovno učinkovito, kar zadeva nespecificiran material in število zaposlenih na proizvedeno tono. Prav tako je vlagala v zamenjavo in nadaljevala z izvozom. |
| --- | --- |

(116)

Industrija Skupnosti ima popolnoma avtomatizirano proizvodno linijo, ki deluje zelo stroškovno učinkovito, kar zadeva nespecificiran material in število zaposlenih na proizvedeno tono. Prav tako je vlagala v zamenjavo in nadaljevala z izvozom.

| (117) | Obstaja mnenje, da bo uvedba ukrepov znova vzpostavila pošteno konkurenco na trgu. Če bodo ukrepi sprejeti, bo lahko industrija Skupnosti znova pridobila vsaj del izgubljenega tržnega deleža, kar bo pozitivno vplivalo na njeno donosnost. |
| --- | --- |

(117)

Obstaja mnenje, da bo uvedba ukrepov znova vzpostavila pošteno konkurenco na trgu. Če bodo ukrepi sprejeti, bo lahko industrija Skupnosti znova pridobila vsaj del izgubljenega tržnega deleža, kar bo pozitivno vplivalo na njeno donosnost.

| (118) | Kot je že zgoraj omenjeno, je industrija Skupnosti utrpela materialno škodo zaradi dampinškega uvoza s poreklom v zadevni državi. Če ukrepi ne bodo sprejeti, obstaja verjetnost, da se bo položaj v industriji Skupnosti še poslabšal. Učinek zbijanja cen, ki ga povzroča dampinški uvoz, lahko dodatno poslabša položaj industrije Skupnosti, kar bi lahko povzročilo dodatne izgube delovnih mest. Učinek zbijanja cen, ki ga povzroča dampinški uvoz, bi še naprej oviral vsa prizadevanja industrije Skupnosti, zlasti napore za vrnitev na donosno raven. Neuvedba ukrepov bi ogrozila dolgoročno prisotnost omenjene industrije in ni moč izključiti možnosti, da bi moral edini tovrstni proizvajalec v Skupnosti v tem primeru zaradi konkurence dampinškega uvoza zapreti vrata. |
| --- | --- |

(118)

Kot je že zgoraj omenjeno, je industrija Skupnosti utrpela materialno škodo zaradi dampinškega uvoza s poreklom v zadevni državi. Če ukrepi ne bodo sprejeti, obstaja verjetnost, da se bo položaj v industriji Skupnosti še poslabšal. Učinek zbijanja cen, ki ga povzroča dampinški uvoz, lahko dodatno poslabša položaj industrije Skupnosti, kar bi lahko povzročilo dodatne izgube delovnih mest. Učinek zbijanja cen, ki ga povzroča dampinški uvoz, bi še naprej oviral vsa prizadevanja industrije Skupnosti, zlasti napore za vrnitev na donosno raven. Neuvedba ukrepov bi ogrozila dolgoročno prisotnost omenjene industrije in ni moč izključiti možnosti, da bi moral edini tovrstni proizvajalec v Skupnosti v tem primeru zaradi konkurence dampinškega uvoza zapreti vrata.

4.   DOBAVITELJI PRIMARNIH SUROVIN

| (119) | Komisija je prejela en izpolnjen vprašalnik od dobavitelja surovin, ki industriji Skupnosti dobavlja naravni barijev sulfat. Gre za edinega dobavitelja glavnega materiala za proizvodnjo barijevega karbonata na ozemlju Skupnosti. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je prejela en izpolnjen vprašalnik od dobavitelja surovin, ki industriji Skupnosti dobavlja naravni barijev sulfat. Gre za edinega dobavitelja glavnega materiala za proizvodnjo barijevega karbonata na ozemlju Skupnosti.

| (120) | Če bodo ukrepi sprejeti in bo industrija Skupnosti ponovno zavzela izgubljeni tržni delež, bo tudi dobavitelj surovine lahko prodal večjo količino svojega proizvoda. Ker pa surovina predstavlja glavni vir prihodkov tega podjetja, bo uvedba ukrepov okrepila finančni položaj dobavitelja surovine. |
| --- | --- |

(120)

Če bodo ukrepi sprejeti in bo industrija Skupnosti ponovno zavzela izgubljeni tržni delež, bo tudi dobavitelj surovine lahko prodal večjo količino svojega proizvoda. Ker pa surovina predstavlja glavni vir prihodkov tega podjetja, bo uvedba ukrepov okrepila finančni položaj dobavitelja surovine.

| (121) | Če ukrepi ne bodo sprejeti, se bo prodaja industrije Skupnosti še naprej zmanjševala, posledično pa tudi povpraševanje po surovinah. To bo imelo negativen učinek na donosnost dobavitelja primarnih surovin. |
| --- | --- |

(121)

Če ukrepi ne bodo sprejeti, se bo prodaja industrije Skupnosti še naprej zmanjševala, posledično pa tudi povpraševanje po surovinah. To bo imelo negativen učinek na donosnost dobavitelja primarnih surovin.

5.   UVOZNIKI

| (122) | Komisija je prejela pet izpolnjenih vprašalnikov od uvoznikov, ki pa so vsi nasprotovali uvedbi ukrepov. |
| --- | --- |

(122)

Komisija je prejela pet izpolnjenih vprašalnikov od uvoznikov, ki pa so vsi nasprotovali uvedbi ukrepov.

| (123) | Nekateri izmed zadevnih izdelkov, ki jih iz LRK uvažajo v obliki prahu, se kasneje z dodajanjem vode in dodatkov spremenijo v tekočo zmes. Ker stopnja dobička uvoznikov za prodajo zadevnega izdelka in zmesi na tehtani povprečni osnovi znaša 6,8 %, bodo lahko uvozniki prevzeli del možnega dviga cen, del pa prenesli na stranke. V luči razmeroma nizkih dajatev, predvidenih za podjetja, ki poslujejo v pogojih tržnega gospodarstva, ter dejstva, da so nadomestni viri dostopni brez kakršnih koli dajatev, bodo možni dvigi cen omejeni. |
| --- | --- |

(123)

Nekateri izmed zadevnih izdelkov, ki jih iz LRK uvažajo v obliki prahu, se kasneje z dodajanjem vode in dodatkov spremenijo v tekočo zmes. Ker stopnja dobička uvoznikov za prodajo zadevnega izdelka in zmesi na tehtani povprečni osnovi znaša 6,8 %, bodo lahko uvozniki prevzeli del možnega dviga cen, del pa prenesli na stranke. V luči razmeroma nizkih dajatev, predvidenih za podjetja, ki poslujejo v pogojih tržnega gospodarstva, ter dejstva, da so nadomestni viri dostopni brez kakršnih koli dajatev, bodo možni dvigi cen omejeni.

| (124) | Ob upoštevanju dejstva, da prodaja zadevnega izdelka in tekoče zmesi zavzema v povprečju okoli 15 % uvoznikovega celotnega prihodka, finančni položaj uvoznikov ne bo resneje ogrožen z uvedbo dajatve. |
| --- | --- |

(124)

Ob upoštevanju dejstva, da prodaja zadevnega izdelka in tekoče zmesi zavzema v povprečju okoli 15 % uvoznikovega celotnega prihodka, finančni položaj uvoznikov ne bo resneje ogrožen z uvedbo dajatve.

| (125) | Na temelju zgoraj navedenega je Komisija začasno ugotovila, da učinek protidampinških ukrepov najverjetneje ne bo imel materialnih posledic za uvoznike. |
| --- | --- |

(125)

Na temelju zgoraj navedenega je Komisija začasno ugotovila, da učinek protidampinških ukrepov najverjetneje ne bo imel materialnih posledic za uvoznike.

6.   UPORABNIKI

| (126) | Komisija je od uporabnikov prejela šest izpolnjenih vprašalnikov, od združenja uporabnikov pa enega. V zadevnem obdobju je bil opravljen preiskovalni obisk pri podjetju, ki kupuje največjo količino barijevega karbonata v omenjenem obdobju. Šest sodelujočih uporabnikov predstavlja okoli 9 % celotne porabe barijevega karbonata v Skupnosti v obdobju preiskave. Število osebja v teh podjetjih, ki je neposredno povezano z izdelki, ki uporabljajo barijev karbonat, je bilo okoli 570 ljudi. Vsi sodelujoči uporabniki, razen enega, ki kupuje pri industriji Skupnosti, so se izrekli proti uvedbi protidampinških dajatev, saj se bojijo izgube poceni vira dobave, kar bi lahko ogrozilo njihovo konkurenčnost na trgu napram tekmecem v tretjih državah. |
| --- | --- |

(126)

Komisija je od uporabnikov prejela šest izpolnjenih vprašalnikov, od združenja uporabnikov pa enega. V zadevnem obdobju je bil opravljen preiskovalni obisk pri podjetju, ki kupuje največjo količino barijevega karbonata v omenjenem obdobju. Šest sodelujočih uporabnikov predstavlja okoli 9 % celotne porabe barijevega karbonata v Skupnosti v obdobju preiskave. Število osebja v teh podjetjih, ki je neposredno povezano z izdelki, ki uporabljajo barijev karbonat, je bilo okoli 570 ljudi. Vsi sodelujoči uporabniki, razen enega, ki kupuje pri industriji Skupnosti, so se izrekli proti uvedbi protidampinških dajatev, saj se bojijo izgube poceni vira dobave, kar bi lahko ogrozilo njihovo konkurenčnost na trgu napram tekmecem v tretjih državah.

| (127) | Uporabniki barijevega karbonata se večinoma ukvarjajo s proizvodnjo stekel televizijskih zaslonov, opek in keramike, keramičnim sektorjem in proizvodnjo ferita. Glede na podatke, vpisane v odgovorih na vprašalnikih ter podane na ustnih zaslišanjih, naj bi se delež barijevega karbonata v celotnih stroških proizvodnje uporabnikov v povprečju gibal pod 8 %. |
| --- | --- |

(127)

Uporabniki barijevega karbonata se večinoma ukvarjajo s proizvodnjo stekel televizijskih zaslonov, opek in keramike, keramičnim sektorjem in proizvodnjo ferita. Glede na podatke, vpisane v odgovorih na vprašalnikih ter podane na ustnih zaslišanjih, naj bi se delež barijevega karbonata v celotnih stroških proizvodnje uporabnikov v povprečju gibal pod 8 %.

| (128) | Dajatve ne bodo povzročile večjega pomanjkanja konkurence ali pomanjkanja zalog. Namesto tega je moč predvideti, da bo uvoz iz Kitajske ostal dostopen po konkurenčnih cenah, saj so individualne dajatve, ki jih Komisija predlaga za kitajske proizvajalce izvoznike, pod ugotovljenimi nivoji zbijanja cen. Prav tako so brez dajatev dostopni alternativni viri dobave iz ostalih tretjih držav. Dostopni so tudi alternativni viri dobave. Na temelju vsega tega je Komisija ugotovila, da bodo uporabniki tudi v prihodnje lahko kupovali barijev karbonat po konkurenčnih cenah, ter pričakuje, da bo vpliv dajatev na konkurenčnost uporabnikov napram njihovim tekmecem v tretjih državah omejena. |
| --- | --- |

(128)

Dajatve ne bodo povzročile večjega pomanjkanja konkurence ali pomanjkanja zalog. Namesto tega je moč predvideti, da bo uvoz iz Kitajske ostal dostopen po konkurenčnih cenah, saj so individualne dajatve, ki jih Komisija predlaga za kitajske proizvajalce izvoznike, pod ugotovljenimi nivoji zbijanja cen. Prav tako so brez dajatev dostopni alternativni viri dobave iz ostalih tretjih držav. Dostopni so tudi alternativni viri dobave. Na temelju vsega tega je Komisija ugotovila, da bodo uporabniki tudi v prihodnje lahko kupovali barijev karbonat po konkurenčnih cenah, ter pričakuje, da bo vpliv dajatev na konkurenčnost uporabnikov napram njihovim tekmecem v tretjih državah omejena.

| (129) | Podana je bila pripomba, da industrija Skupnosti ne more zadostiti celotnemu povpraševanju po barijevem karbonatu v Skupnosti. V zvezi s tem je treba spomniti, da namen ukrepov ni preprečitev uvoza v Skupnost, ampak zagotovitev, da ta ne bi potekal po škodljivih dampinških cenah. Uvoz iz številnih krajev bo še naprej zadovoljeval pomemben del povpraševanja v Skupnosti. Zato ni pričakovati pomanjkanja zalog. |
| --- | --- |

(129)

Podana je bila pripomba, da industrija Skupnosti ne more zadostiti celotnemu povpraševanju po barijevem karbonatu v Skupnosti. V zvezi s tem je treba spomniti, da namen ukrepov ni preprečitev uvoza v Skupnost, ampak zagotovitev, da ta ne bi potekal po škodljivih dampinških cenah. Uvoz iz številnih krajev bo še naprej zadovoljeval pomemben del povpraševanja v Skupnosti. Zato ni pričakovati pomanjkanja zalog.

| (130) | Na temelju zgoraj navedenega je Komisija začasno ugotovila, da učinek protidampinških ukrepov najverjetneje ne bo imel materialnih posledic za uporabnike. |
| --- | --- |

(130)

Na temelju zgoraj navedenega je Komisija začasno ugotovila, da učinek protidampinških ukrepov najverjetneje ne bo imel materialnih posledic za uporabnike.

7.   KONKURENCA IN UČINKI IZKRIVLJANJA TRGOVINE

| (131) | Glede na učinke morebitnih ukrepov na konkurenco v Skupnosti bodo sodelujoči zadevni proizvajalci izvozniki, ob močnih položajih na trgu, verjetno nadaljevali prodajati svoje proizvode, čeprav po nedampinških cenah. Razmeroma nizke dajatve za dva kitajska proizvajalca izvoznika, ki delujeta v pogojih tržnega gospodarstva, bi jima morale omogočiti delovanje pod poštenimi tržnimi pogoji v Skupnosti. Ob upoštevanju celotnega obsega uvedenih ukrepov je verjetno, da bo na trgu Skupnosti ostalo zadostno število glavnih tekmecev, vključno s proizvajalci v zadevni državi, Braziliji, Rusiji in Indiji. Tako bodo uporabniki še naprej imeli možnost izbire med različnimi dobavitelji barijevega karbonata. Po drugi strani bi neuvedba ukrepov ogrozila edinega proizvajalca v Skupnosti. Njegov propad bi močno okrnil konkurenco na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(131)

Glede na učinke morebitnih ukrepov na konkurenco v Skupnosti bodo sodelujoči zadevni proizvajalci izvozniki, ob močnih položajih na trgu, verjetno nadaljevali prodajati svoje proizvode, čeprav po nedampinških cenah. Razmeroma nizke dajatve za dva kitajska proizvajalca izvoznika, ki delujeta v pogojih tržnega gospodarstva, bi jima morale omogočiti delovanje pod poštenimi tržnimi pogoji v Skupnosti. Ob upoštevanju celotnega obsega uvedenih ukrepov je verjetno, da bo na trgu Skupnosti ostalo zadostno število glavnih tekmecev, vključno s proizvajalci v zadevni državi, Braziliji, Rusiji in Indiji. Tako bodo uporabniki še naprej imeli možnost izbire med različnimi dobavitelji barijevega karbonata. Po drugi strani bi neuvedba ukrepov ogrozila edinega proizvajalca v Skupnosti. Njegov propad bi močno okrnil konkurenco na trgu Skupnosti.

8.   UGOTOVITEV GLEDE INTERESOV SKUPNOSTI

| (132) | Ob upoštevanju zgoraj navedenih razlogov je Komisija začasno ugotovila, da ni nobenih tehtnih razlogov, zaradi katerih ne bi uvedli protidampinških ukrepov v zadevnem primeru. |
| --- | --- |

(132)

Ob upoštevanju zgoraj navedenih razlogov je Komisija začasno ugotovila, da ni nobenih tehtnih razlogov, zaradi katerih ne bi uvedli protidampinških ukrepov v zadevnem primeru.

G.   PREDLOG ZA UVEDBO ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV

1.   RAVEN ODPRAVE ŠKODE

| (133) | Glede na ugotovitve, ki se nanašajo na damping, škodo, vzročnost in interes Skupnosti, je za preprečitev nadaljnje škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, potrebno uvesti protidampinške ukrepe. |
| --- | --- |

(133)

Glede na ugotovitve, ki se nanašajo na damping, škodo, vzročnost in interes Skupnosti, je za preprečitev nadaljnje škode, ki jo je industriji Skupnosti povzročil dampinški uvoz, potrebno uvesti protidampinške ukrepe.

| (134) | Za določitev ravni dajatve je bila upoštevana raven ugotovljene stopnje dampinga ter znesek dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(134)

Za določitev ravni dajatve je bila upoštevana raven ugotovljene stopnje dampinga ter znesek dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (135) | Ker je Skupnost soočena z dampinškim uvozom od leta 1999, dobiček, ki bi ga bilo možno ustvariti po odpravi dampinškega uvoza, temelji na tehtani povprečni profitni marži za podoben izdelek med letoma 1996 in 1998. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je profitna marža od 7,2 % prihodka ustrezen minimum, ki bi ga industrija Skupnosti lahko pričakovala, če ne bi bilo škodljivega dampinškega uvoza. Potreben dvig cen je bil določen na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene, kot je bilo določeno za izračune zbijanja cen, z neškodljivo ceno proizvodov, ki jih industrija Skupnosti prodaja na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila pridobljena s prilagoditvijo prodajnih cen industrije Skupnosti z dejansko izgubo, nastalo v obdobju preiskave, ter z dodajanjem zgoraj omenjene profitne marže. Kakršna koli razlika, ki bi nastala iz te primerjave, je bila potem izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(135)

Ker je Skupnost soočena z dampinškim uvozom od leta 1999, dobiček, ki bi ga bilo možno ustvariti po odpravi dampinškega uvoza, temelji na tehtani povprečni profitni marži za podoben izdelek med letoma 1996 in 1998. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je profitna marža od 7,2 % prihodka ustrezen minimum, ki bi ga industrija Skupnosti lahko pričakovala, če ne bi bilo škodljivega dampinškega uvoza. Potreben dvig cen je bil določen na podlagi primerjave tehtane povprečne uvozne cene, kot je bilo določeno za izračune zbijanja cen, z neškodljivo ceno proizvodov, ki jih industrija Skupnosti prodaja na trgu Skupnosti. Neškodljiva cena je bila pridobljena s prilagoditvijo prodajnih cen industrije Skupnosti z dejansko izgubo, nastalo v obdobju preiskave, ter z dodajanjem zgoraj omenjene profitne marže. Kakršna koli razlika, ki bi nastala iz te primerjave, je bila potem izražena kot odstotek celotne uvozne vrednosti CIF.

| (136) | Ker je bila raven odprave škode višja od določene stopnje dampinga, morajo začasni ukrepi temeljiti na slednji. |
| --- | --- |

(136)

Ker je bila raven odprave škode višja od določene stopnje dampinga, morajo začasni ukrepi temeljiti na slednji.

2.   ZAČASNI UKREPI

| (137) | V luči zgoraj omenjenega velja, da se, v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, začasni protidampinški ukrepi uvedejo glede na uvoz s poreklom v LRK, na ravni nižje izmed stopenj dampinga in škode, v skladu z manj pomembnim predpisom dajatve. V tem primeru se individualne stopnje dajatve, kot tudi dajatev na ravni države, uskladita z ravnijo ugotovljenih stopenj dampinga. |
| --- | --- |

(137)

V luči zgoraj omenjenega velja, da se, v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe, začasni protidampinški ukrepi uvedejo glede na uvoz s poreklom v LRK, na ravni nižje izmed stopenj dampinga in škode, v skladu z manj pomembnim predpisom dajatve. V tem primeru se individualne stopnje dajatve, kot tudi dajatev na ravni države, uskladita z ravnijo ugotovljenih stopenj dampinga.

| (138) | Ker je proizvod nadomestljiv, razlike v ceni za različne tipe proizvoda pa niso bistvene, je bilo ugotovljeno, da bi moral biti ukrep v obliki posebnega zneska za tono, da bi s tem zagotovili učinkovitost ukrepov in preprečili kakršno koli absorpcijo ukrepa skozi zmanjševanje izvoznih cen. Ta znesek izhaja iz uporabe stopnje dampinga za izvozne cene, uporabljene pri izračunu dampinga v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(138)

Ker je proizvod nadomestljiv, razlike v ceni za različne tipe proizvoda pa niso bistvene, je bilo ugotovljeno, da bi moral biti ukrep v obliki posebnega zneska za tono, da bi s tem zagotovili učinkovitost ukrepov in preprečili kakršno koli absorpcijo ukrepa skozi zmanjševanje izvoznih cen. Ta znesek izhaja iz uporabe stopnje dampinga za izvozne cene, uporabljene pri izračunu dampinga v obdobju preiskave.

| (139) | Tarife protidampinških dajatev za posamezno podjetje, določene s to uredbo, so bile določene na podlagi ugotovitev preiskave. Zato odražajo položaj, kakršen je bil med preiskavo glede na omenjena podjetja. Te tarife dajatev (v nasprotju z dajatvami za vso državo, ki se uporabljajo za „vsa ostala podjetja“) se tako uporabljajo izključno za uvoz proizvodov s poreklom v zadevni državi, ki so jih proizvedla ta podjetja in s tem omenjene določene pravne osebe. Uvoženi proizvodi, ki jih je proizvedlo katero koli drugo podjetje, ki ni bilo posebej omenjeno v operativnem delu te uredbe, z imenom in naslovom, vključno z osebami, povezanimi s tistimi, ki so posebej omenjene, ne morejo uživati ugodnosti teh tarif, temveč bo zanje treba plačati dajatve, ki se uporabljajo za „vsa ostala podjetja“. |
| --- | --- |

(139)

Tarife protidampinških dajatev za posamezno podjetje, določene s to uredbo, so bile določene na podlagi ugotovitev preiskave. Zato odražajo položaj, kakršen je bil med preiskavo glede na omenjena podjetja. Te tarife dajatev (v nasprotju z dajatvami za vso državo, ki se uporabljajo za „vsa ostala podjetja“) se tako uporabljajo izključno za uvoz proizvodov s poreklom v zadevni državi, ki so jih proizvedla ta podjetja in s tem omenjene določene pravne osebe. Uvoženi proizvodi, ki jih je proizvedlo katero koli drugo podjetje, ki ni bilo posebej omenjeno v operativnem delu te uredbe, z imenom in naslovom, vključno z osebami, povezanimi s tistimi, ki so posebej omenjene, ne morejo uživati ugodnosti teh tarif, temveč bo zanje treba plačati dajatve, ki se uporabljajo za „vsa ostala podjetja“.

| (140) | Katera koli zahteva za uporabo protidampinških dajatvenih tarif za posamezna podjetja (ki sledi npr. iz spremembe imena pravne osebe ali ustanovitve nove proizvodnje ali prodaje) mora biti naslovljena na Komisijo (3), s priloženimi vsemi pomembnimi podatki, zlasti če se nanašajo na spremembo dejavnosti podjetja, proizvodnjo, domače ali izvozne cene, povezane npr. s spremembo imena ali spremembo proizvodnje in prodaje. Komisija bo, če bo potrebno, po posvetu s Svetovalnim odborom, uredbo spremenila z dodajanjem na seznam podjetij, ki bodo imela koristi od individualnih dajatev. |
| --- | --- |

(140)

Katera koli zahteva za uporabo protidampinških dajatvenih tarif za posamezna podjetja (ki sledi npr. iz spremembe imena pravne osebe ali ustanovitve nove proizvodnje ali prodaje) mora biti naslovljena na Komisijo (3), s priloženimi vsemi pomembnimi podatki, zlasti če se nanašajo na spremembo dejavnosti podjetja, proizvodnjo, domače ali izvozne cene, povezane npr. s spremembo imena ali spremembo proizvodnje in prodaje. Komisija bo, če bo potrebno, po posvetu s Svetovalnim odborom, uredbo spremenila z dodajanjem na seznam podjetij, ki bodo imela koristi od individualnih dajatev.

| (141) | Zadevni izdelek je nadomestljiv, kot je pojasnjeno zgoraj, in ne zaščiten, razlika med individualnimi tarifami dajatev je znatna, obstaja tudi večje število izvoznikov. Vsi omenjeni elementi lahko pospešijo poskuse za preusmeritev izvoznih tokov skozi tradicionalno izvoznikovo korist od najnižjih dajatvenih tarif. |
| --- | --- |

(141)

Zadevni izdelek je nadomestljiv, kot je pojasnjeno zgoraj, in ne zaščiten, razlika med individualnimi tarifami dajatev je znatna, obstaja tudi večje število izvoznikov. Vsi omenjeni elementi lahko pospešijo poskuse za preusmeritev izvoznih tokov skozi tradicionalno izvoznikovo korist od najnižjih dajatvenih tarif.

| (142) | Posledično, če se bo izvoz kakega izmed podjetij, ki uživajo nižje individualne dajatve, povečal za več kot 30 %, bodo zadevni individualni ukrepi najverjetneje veljali za nezadostne pri preprečevanju škodljivega dampinga, posledično pa bo lahko sprožena notranja revizija za korektno zagotovitev ukrepov v njihovi obliki ali na njihovi ravni. |
| --- | --- |

(142)

Posledično, če se bo izvoz kakega izmed podjetij, ki uživajo nižje individualne dajatve, povečal za več kot 30 %, bodo zadevni individualni ukrepi najverjetneje veljali za nezadostne pri preprečevanju škodljivega dampinga, posledično pa bo lahko sprožena notranja revizija za korektno zagotovitev ukrepov v njihovi obliki ali na njihovi ravni.

H.   KONČNA DOLOČBA

| (143) | V interesu brezhibne administracije je treba določiti obdobje, v katerem zainteresirane strani, ki se predstavijo v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, pisno objavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Treba je še pojasniti, da so ugotovitve, ki se nanašajo na uveljavitev ukrepov, sprejetih za izvajanje te uredbe, začasne in jih lahko Komisija za potrebe katerega koli ukrepa znova preuči – |
| --- | --- |

(143)

V interesu brezhibne administracije je treba določiti obdobje, v katerem zainteresirane strani, ki se predstavijo v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, pisno objavijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Treba je še pojasniti, da so ugotovitve, ki se nanašajo na uveljavitev ukrepov, sprejetih za izvajanje te uredbe, začasne in jih lahko Komisija za potrebe katerega koli ukrepa znova preuči –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se protidampinška dajatev na uvoz barijevega karbonata, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, katerega teža vsebuje več kot 0,07 % stroncija in več kot 0,0015 % žvepla, bodisi v prahu ali v stisnjeni ali žgani granulirani obliki, ki spada pod oznako KN ex 2836 60 00 (oznaka TARIC 2836600010).

2.   Znesek protidampinške dajatve bo enak fiksnemu znesku, kot je določeno spodaj za proizvode naslednjih proizvajalcev:

| Država | Proizvajalec | Stopnja dajatve
  (EUR/t) | TARIC dodatna oznaka |
| --- | --- | --- | --- |
| Ljudska republika Kitajska | Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd |
| 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County |
| Hubei Province, LRK |

Država

Proizvajalec

Stopnja dajatve

(EUR/t)

TARIC dodatna oznaka

Ljudska republika Kitajska

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd

62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County

Hubei Province, LRK

20,6

A606

| Zaozhuang Yongli Chemical Co. |
| --- |
| South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District |
| Pokrajina Shangdong, LRK |

Zaozhuang Yongli Chemical Co.

South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District

Pokrajina Shangdong, LRK

45,7

A607

Vsa ostala podjetja

60,8

A999

3.   Sprostitev prostega kroženja proizvoda iz odstavka 1 znotraj Skupnosti bo predmet varnostnih določil, enakih znesku začasne dajatve.

4.   V primerih, ko so proizvodi poškodovani, še pred vstopom v prosti promet, in je zaradi tega dejansko plačana ali plačljiva cena razdeljena za določitev carinske vrednosti, skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (4), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi fiksnih zneskov, določenih zgoraj, zmanjša na odstotek, ki ustreza razdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene.

5.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe, ki zadevajo carinske dajatve.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane strani zahtevajo razkritje osnovnih dejstev in mnenj, na podlagi katerih je bila Uredba sprejeta, oblikujejo svoja stališča, jih pisno posredujejo Komisiji ter jo zaprosijo za ustno zaslišanje v roku enega meseca po začetku veljave te uredbe.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane strani podajo pripombe k uporabi te uredbe v roku enega meseca od začetka njene veljave.

Člen 3

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja v obdobju šestih mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL C 104, 30.4.2004, str. 58.

2

(3)

3

| Evropska komisija |
| --- |
| Generalni direktorat za trgovino |
| Direkcija B |
| B-1049 Bruselj. |

Evropska komisija

Generalni direktorat za trgovino

Direkcija B

B-1049 Bruselj.

(4)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

4

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 146/2005

z dne 28. januarja 2005

o določitvi odstotka odobritve pogodb, sklenjenih za prostovoljno destilacijo namiznega vina

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1623/2000 z dne 25. julija 2000 o določitvi podrobnih izvedbenih pravil za Uredbo Sveta (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov (1), in zlasti člena 63a(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 63a Uredbe (ES) št. 1623/2000 določa podrobna pravila za uporabo režimov za destilacijo vina iz člena 29 Uredbe (ES) št. 1493/1999 (2). To je subvencionirana in prostovoljna destilacija z namenom podpreti trg z vinom in zagotoviti nadaljnjo oskrbo področja pitnega alkohola. S tem namenom so sklenjene pogodbe med proizvajalci vina in destilaterji. Te pogodbe so države članice posredovale Komisiji do 15. januarja 2005. |
| --- | --- |

(1)

Člen 63a Uredbe (ES) št. 1623/2000 določa podrobna pravila za uporabo režimov za destilacijo vina iz člena 29 Uredbe (ES) št. 1493/1999 (2). To je subvencionirana in prostovoljna destilacija z namenom podpreti trg z vinom in zagotoviti nadaljnjo oskrbo področja pitnega alkohola. S tem namenom so sklenjene pogodbe med proizvajalci vina in destilaterji. Te pogodbe so države članice posredovale Komisiji do 15. januarja 2005.

| (2) | Za tržno leto 2004/2005 bo destilacija potekala od 1. oktobra do 23. decembra. Na osnovi količin vina, za katere so države članice uradno prijavile pogodbe o destilaciji Komisiji, je ugotovljeno preseganje razpoložljivih proračunskih sredstev in absorpcijska zmogljivost področja pitnega alkohola. Zato je primerno določiti enotni odstotek, v višini katerega se prijavljene količine za destilacijo odobrijo. |
| --- | --- |

(2)

Za tržno leto 2004/2005 bo destilacija potekala od 1. oktobra do 23. decembra. Na osnovi količin vina, za katere so države članice uradno prijavile pogodbe o destilaciji Komisiji, je ugotovljeno preseganje razpoložljivih proračunskih sredstev in absorpcijska zmogljivost področja pitnega alkohola. Zato je primerno določiti enotni odstotek, v višini katerega se prijavljene količine za destilacijo odobrijo.

| (3) | V skladu s prvim pododstavkom člena 63a(6) Uredbe (ES) št. 1623/2000 morajo države članice potrditi pogodbe o destilaciji v obdobju, ki se začne 30. januarja. Zato ta uredba začne veljati takoj – |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim pododstavkom člena 63a(6) Uredbe (ES) št. 1623/2000 morajo države članice potrditi pogodbe o destilaciji v obdobju, ki se začne 30. januarja. Zato ta uredba začne veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine vina, za katere so bile v skladu s členom 63a(4) Uredbe (ES) št. 1623/2000 sklenjene pogodbe in o katerih je bila Komisija obveščena do 15. januarja 2005, so odobrene do 84,30 %.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 194, 31.7.2000, str. 45. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1774/2004 (UL L 316, 15.10.2004, str. 61.)

1

(2)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1795/2003 (UL L 262, 14.10.2003, str. 13.)

2

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/25

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 147/2005

z dne 28. januarja 2005

o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 156. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2) morajo intervencijske agencije z razpisom prodati določene količine masla iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2) morajo intervencijske agencije z razpisom prodati določene količine masla iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave.

| (2) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(2)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Najvišja pomoč in varščina za izvedbo predelave za 156. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97, se določita v zneskih, navedenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 28. januarja 2005 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 156. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Postopek vdelave | Z markerji | Brez markerjev | Z markerji | Brez markerjev |
| Najvišja pomoč | Maslo ≥ 82 % | 56,5 | 53 | 57 | 53 |
| Maslo < 82 % | 55,1 | 51,8 | — | 51 |
| Zgoščeno maslo | 68 | 64,5 | 68 | 64,5 |
| Smetana | | | 26 | 22 |
| Varščina za predelavo | Maslo | 62 | — | 63 | — |
| Zgoščeno maslo | 75 | — | 75 | — |
| Smetana | — | — | 29 | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Postopek vdelave

Z markerji

Brez markerjev

Z markerji

Brez markerjev

Najvišja pomoč

Maslo ≥ 82 %

56,5

53

57

53

Maslo < 82 %

55,1

51,8

—

51

Zgoščeno maslo

68

64,5

68

64,5

Smetana

26

22

Varščina za predelavo

Maslo

62

—

63

—

Zgoščeno maslo

75

—

75

—

Smetana

—

—

29

—

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/27

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 148/2005

z dne 28. januarja 2005

o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 156. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2), morajo intervencijske agencije z razpisom prodati maslo iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2), morajo intervencijske agencije z razpisom prodati maslo iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave.

| (2) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Najnižje prodajne cene masla iz intervencijskih zalog in varščine za izvedbo predelave za 156. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v uredbi (ES) št. 2571/97, se določijo v zneskih, navedenih v Prilogi k tej Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 28. januarja 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 156. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Postopek vdelave | Z markerji | Brez markerjev | Z markerji | Brez markerjev |
| Najnižja prodajna cena | Maslo ≥ 82 % | Nespremenjeno | 207 | 210 | — | 212 |
| Zgoščeno | — | — | — | — |
| Varščina za predelavo | Nespremenjeno | 73 | 73 | — | 73 |
| Zgoščeno | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Postopek vdelave

Z markerji

Brez markerjev

Z markerji

Brez markerjev

Najnižja prodajna cena

Maslo ≥ 82 %

Nespremenjeno

207

210

—

212

Zgoščeno

—

—

—

—

Varščina za predelavo

Nespremenjeno

73

73

—

73

Zgoščeno

—

—

—

—

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/29

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 149/2005

z dne 28. januarja 2005

o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 328. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 429/90 z dne 20. februarja 1990 o dodelitvi z razpisom pomoči za zgoščeno maslo, namenjeno neposredni porabi v Skupnosti (2), odpirajo intervencijske agencije razpis za dodelitev pomoči za zgoščeno maslo. Člen 6 navedene uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete v okviru razpisa, določiti najvišji znesek pomoči za zgoščeno maslo z najnižjo vsebnostjo maščob 96 %, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. V skladu s tem je treba določiti tudi varščino za končno uporabo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 429/90 z dne 20. februarja 1990 o dodelitvi z razpisom pomoči za zgoščeno maslo, namenjeno neposredni porabi v Skupnosti (2), odpirajo intervencijske agencije razpis za dodelitev pomoči za zgoščeno maslo. Člen 6 navedene uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete v okviru razpisa, določiti najvišji znesek pomoči za zgoščeno maslo z najnižjo vsebnostjo maščob 96 %, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. V skladu s tem je treba določiti tudi varščino za končno uporabo.

| (2) | Glede na prejete ponudbe se najvišji znesek pomoči določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za končno uporabo. |
| --- | --- |

(2)

Glede na prejete ponudbe se najvišji znesek pomoči določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za končno uporabo.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 328. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EG) št. 429/90, se najvišja pomoč in varščina za končno uporabo določita v naslednji višini:

| — | najvišja pomoč: |
| --- | --- |

—

najvišja pomoč:

67 EUR/100 kg,

| — | varščina za končno uporabo: |
| --- | --- |

—

varščina za končno uporabo:

74 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 45, 21.2.1990, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 150/2005

z dne 28. januarja 2005

o določanju najnižje prodajne cene masla za 12. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti člena 10(c),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Intervencijske agencije so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine mleka, ki so ga imele na zalogi. |
| --- | --- |

(1)

Intervencijske agencije so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine mleka, ki so ga imele na zalogi.

| (2) | Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 2771/1999 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 2771/1999 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena. |
| --- | --- |

(3)

V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena.

| (4) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(4)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

JE SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 12. posamični razpis na podlagi Uredbe (ES) št. 2771/1999, v skladu s katerim je rok za oddajo ponudb potekel 25. januarja 2005, se najnižja prodajna cena za maslo določi na 270 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2005.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/31

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 151/2005

z dne 28. januarja 2005

v zvezi z 11. posameznim razpisom, izdanim v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 214/2001

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 10(c),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Agencije za posredovanje so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 214/2001 z dne 12. januarja 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu posnetega mleka (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine posnetega mleka v prahu, ki so ga imele na zalogi. |
| --- | --- |

(1)

Agencije za posredovanje so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 214/2001 z dne 12. januarja 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu posnetega mleka (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine posnetega mleka v prahu, ki so ga imele na zalogi.

| (2) | Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 214/2001 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 214/2001 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | Na podlagi pregleda prejetih ponudb je bilo ugotovljeno, da naj se razpisni postopek ne nadaljuje. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi pregleda prejetih ponudb je bilo ugotovljeno, da naj se razpisni postopek ne nadaljuje.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 11. posamični razpis na podlagi Uredbe (ES) št. 214/2001, v skladu s katerim je rok za oddajo ponudb potekel 25. januarja 2005, se ne ugodi nobeni ponudbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 37, 7.2.2001, str. 100. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/32

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 152/2005

z dne 28. januarja 2005

o določitvi, v kakšnem obsegu je mogoče ugoditi zahtevkom za uvozna dovoljenja, vloženim v januarju 2005 za mlado govedo moškega spola za pitanje, v okviru tarifne kvote, predvidene z Uredbo (ES) št. 1202/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1202/2004 z dne 29. junija 2004 o uvedbi in upravljanju tarifne kvote za uvoz mladega goveda moškega spola, namenjenega za pitanje (od 1. julija 2004 do 30. junija 2005) (2), in zlasti člena 1(4) in člena 4,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1202/2004 v členu 1(3)(b) določa količine mladega goveda moškega spola, ki jih je mogoče uvoziti pod posebnimi pogoji v obdobju od 1. januarja do 31. marca 2005. Količine, za katere so bili vloženi zahtevki za uvozna dovoljenja, so takšne, da je mogoče zahtevkom v celoti ugoditi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1202/2004 v členu 1(3)(b) določa količine mladega goveda moškega spola, ki jih je mogoče uvoziti pod posebnimi pogoji v obdobju od 1. januarja do 31. marca 2005. Količine, za katere so bili vloženi zahtevki za uvozna dovoljenja, so takšne, da je mogoče zahtevkom v celoti ugoditi.

| (2) | Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. aprila 2005, v okviru skupne količine 169 000 glav, v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 1202/2004 – |
| --- | --- |

(2)

Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. aprila 2005, v okviru skupne količine 169 000 glav, v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 1202/2004 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Vsakemu zahtevku za uvozna dovoljenja, vloženemu v mesecu januarju 2005, v skladu s členom 3(3) Uredbe (ES) št. 1202/2004, se ugodi v celoti.

2.   Količine za obdobje iz člena 1(3)(d) Uredbe (ES) št. 1202/2004 znašajo 113 950 glav.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 230, 30.6.2004, str. 19.

2

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/33

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 153/2005

z dne 28. januarja 2005

o določitvi končne stopnje nadomestila in odstotka izdaje izvoznih dovoljenj sistema B za sadje in zelenjavo (paradižniki, pomaranče, limone, namizno grozdje, in jabolka)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1961/2001 z dne 8. oktobra 2001 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2200/96 glede izvoznih nadomestil za sadje in zelenjavo (2), in zlasti člena 6(7) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1855/2004 (3) je določila okvirne količine za izdajo izvoznih dovoljenj sistema B. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1855/2004 (3) je določila okvirne količine za izdajo izvoznih dovoljenj sistema B.

| (2) | Treba je določiti končno stopnjo nadomestila za paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka, zajete v dovoljenjih, zaprošenih v okviru sistema B med 16. novembrom 2004 in 14. januarjem 2005, v višini okvirne stopnje in odstotka dovoljenj za zaprošene količine – |
| --- | --- |

(2)

Treba je določiti končno stopnjo nadomestila za paradižnike, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka, zajete v dovoljenjih, zaprošenih v okviru sistema B med 16. novembrom 2004 in 14. januarjem 2005, v višini okvirne stopnje in odstotka dovoljenj za zaprošene količine –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za izvozna dovoljenja sistema B, vložene v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 1855/2004 med 16. novembrom 2004 in 14. januarjem 2005, so odstotki izdaje dovoljenj in stopnje veljavnega nadomestila določeni v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 47/2003 (UL L 7, 11.1.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 268, 9.10.2001, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1176/2002 (UL L 170, 29.6.2002, str. 69).

2

(3)  UL L 324, 27.10.2004, str. 3.

3

---

PRILOGA

Odstotki za izdajo dovoljenj in stopnje nadomestila, ki se uporabljajo za dovoljenja sistema B, zaprošena med 16. novembrom 2004 in 14. januarjem 2005 (paradižniki, pomaranče, limone, namizno grozdje in jabolka)

| Proizvod | Stopnja nadomestila
  (EUR/t) | Odstotki izdaje dovoljenj za zaprošene količine |
| --- | --- | --- |
| Paradižniki | 30 | 100 % |
| Pomaranče | 24 | 100 % |
| Limone | 43 | 100 % |
| Namizno grozdje | 35 | 100 % |
| Jabolka | 28 | 100 % |

Proizvod

Stopnja nadomestila

(EUR/t)

Odstotki izdaje dovoljenj za zaprošene količine

Paradižniki

30

100 %

Pomaranče

24

100 %

Limone

43

100 %

Namizno grozdje

35

100 %

Jabolka

28

100 %

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/35

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 154/2005

z dne 28. januarja 2005

o ponudbah, vloženih za izvoz dobro brušenega predkuhanega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države v okviru razpisa, izdanega v Uredbi (ES) št. 2032/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga z rižem (1), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2032/2004 (2) je bil izdan razpis za izvozna nadomestila za riž. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2032/2004 (2) je bil izdan razpis za izvozna nadomestila za riž.

| (2) | Člen 5 Uredbe Komisije (ES) št. 584/75 (3), predvideva, da se lahko Komisija v skladu s postopkom, opredeljenim v členu 26. Uredbe (ES) št. 1785/2003, ter na podlagi vloženih ponudb, odloči, da se ne izbere nobena ponudba. |
| --- | --- |

(2)

Člen 5 Uredbe Komisije (ES) št. 584/75 (3), predvideva, da se lahko Komisija v skladu s postopkom, opredeljenim v členu 26. Uredbe (ES) št. 1785/2003, ter na podlagi vloženih ponudb, odloči, da se ne izbere nobena ponudba.

| (3) | Na podlagi kriterijev, določenih v členu 14(4) Uredbe (ES) št. 1785/2003, se ne določi najvišjega izvoznega nadomestila. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi kriterijev, določenih v členu 14(4) Uredbe (ES) št. 1785/2003, se ne določi najvišjega izvoznega nadomestila.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita — |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru razpisa za nadomestila za izvoz dobro brušenega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države, izdanega v Uredbi (ES) št. 2032/2004, se med ponudbami, vloženimi od 24. do 27. januarja 2005, ne izbere nobena ponudba.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

1

(2)  UL L 353, 27.11.2004, str. 6.

2

(3)  UL L 61, 7.3.1975, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjene z Uredbo (ES) št. 1948/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 18)

3

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/36

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 155/2005

z dne 28. januarja 2005

o ponudbah, predloženih v okviru javnega razpisa za dodelitev subvencije za pošljke oluščenega dolgozrnatega riža B za Réunion iz Uredbe (ES) št. 2033/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (1), in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EGS) št. 2692/89 z dne 6. septembra 1989 o določitvi podrobnih pravil za izvoz riža v Réunion (2), in zlasti člena 9(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2033/2004 (3) je bil odprt razpis za subvencije za riž, namenjen izvozu v Réunion. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2033/2004 (3) je bil odprt razpis za subvencije za riž, namenjen izvozu v Réunion.

| (2) | Člen 9 Uredbe (EGS) št. 2692/89 predvideva, da se lahko Komisija v skladu s postopkom, opredeljenim v členu 26(2) Uredbe (ES) št. 1785/2003, ter na podlagi vloženih ponudb, odloči, da se ne izbere nobena ponudba. |
| --- | --- |

(2)

Člen 9 Uredbe (EGS) št. 2692/89 predvideva, da se lahko Komisija v skladu s postopkom, opredeljenim v členu 26(2) Uredbe (ES) št. 1785/2003, ter na podlagi vloženih ponudb, odloči, da se ne izbere nobena ponudba.

| (3) | Na podlagi kriterijev, opredeljenih v členih 2 in 3 Uredbe (EGS) št. 2692/89, se ne določi najvišje subvencije. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi kriterijev, opredeljenih v členih 2 in 3 Uredbe (EGS) št. 2692/89, se ne določi najvišje subvencije.

| (4) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik– |
| --- | --- |

(4)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik–

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Med ponudbami, predloženimi od 24. do 27. januarja 2005 v okviru razpisa za subvencije za izvoz oluščenega dolgozrnatega riža B s tarifno oznako KN 1006 20 98 v Réunion v skladu z Uredbo (ES) št. 2033/2004, se ne izbere nobena ponudba.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

1

(2)  UL L 261, 7.9.1989, str. 8. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1275/2004 (UL L 241, 13.7.2004, str. 8).

2

(3)  UL L 353, 27.11.2004, str. 9.

3

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/37

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 156/2005

z dne 28. januarja 2005

v zvezi s ponudbami, predloženimi v okviru razpisa za izvoz dobro brušenega okroglozrnatega, srednjezrnatega in dolgozrnatega riža A v nekatere tretje države, izdanega v Uredbi (ES) št. 2031/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (1) in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2031/2004 (2) je bil odprt razpis za izvozna nadomestila za riž. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2031/2004 (2) je bil odprt razpis za izvozna nadomestila za riž.

| (2) | V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (EGS) št. 584/75 (3) se lahko Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 26(2) Uredbe (ES) št. 1785/2003, in na podlagi predloženih ponudb, odloči, da se pogodba ne dodeli. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (EGS) št. 584/75 (3) se lahko Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 26(2) Uredbe (ES) št. 1785/2003, in na podlagi predloženih ponudb, odloči, da se pogodba ne dodeli.

| (3) | Na podlagi meril, določenih v členu 14(4) Uredbe (ES) št. 1785/2003, se najvišjega izvoznega nadomestila ne sme določiti. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi meril, določenih v členu 14(4) Uredbe (ES) št. 1785/2003, se najvišjega izvoznega nadomestila ne sme določiti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Med ponudbami, predloženimi od 24. do 27. januarja 2005 v okviru razpisa, izdanega v Uredbi (ES) št. 2031/2004, za izvozno nadomestilo za dobro brušen okroglozrnat, srednjezrnat in dolgozrnat riž A za izvoz v nekatere tretje države, se ne izbere nobena ponudba.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 29. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

1

(2)  UL L 353, 27.11.2004, str. 3.

2

(3)  UL L 61, 7.3.1975, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1948/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 18).

3

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/38

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2005/5/ES

z dne 26. januarja 2005

o spremembi Direktive 2002/26/ES glede metod vzorčenja in metod analize za uradni nadzor vrednosti ohratoksina A v nekaterih živilih

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 85/591/EGS z dne 20. decembra 1985 o uvedbi metod Skupnosti za vzorčenje in analize za spremljanje in nadzor živil, namenjenih za prehrano ljudi (1), in zlasti člena 1 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 466/2001 z dne 8. marca 2001 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih kontaminatov v živilih (2) določa mejne vrednosti ohratoksina A v praženih kavnih zrnih, zmleti praženi kavi, instant kavi, vinu in grozdnem soku. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 466/2001 z dne 8. marca 2001 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih kontaminatov v živilih (2) določa mejne vrednosti ohratoksina A v praženih kavnih zrnih, zmleti praženi kavi, instant kavi, vinu in grozdnem soku.

| (2) | Vzorčenje ima zelo pomembno vlogo pri določanju vrednosti ohratoksina A. Direktiva Komisije 2002/26/ES z dne 13. marca 2002 o določitvi postopkov vzorčenja in analitske metode za uradni nadzor vsebnosti ohratoksina A v živilih (3) bi morala vsebovati določila, ki se nanašajo na pražena kavna zrna, zmleto praženo kavo, instant kavo, vino in grozdni sok. |
| --- | --- |

(2)

Vzorčenje ima zelo pomembno vlogo pri določanju vrednosti ohratoksina A. Direktiva Komisije 2002/26/ES z dne 13. marca 2002 o določitvi postopkov vzorčenja in analitske metode za uradni nadzor vsebnosti ohratoksina A v živilih (3) bi morala vsebovati določila, ki se nanašajo na pražena kavna zrna, zmleto praženo kavo, instant kavo, vino in grozdni sok.

| (3) | Direktivo 2002/26/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 2002/26/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 2002/26/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone, predpise in upravne določbe, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje dvanajst mesecev po začetku veljavnosti Direktive. Države članice takoj posredujejo Komisiji besedila navedenih predpisov in primerjalno tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 26. januarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 372, 31.12.1985, str. 50. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 77, 16.3.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 78/2005 (UL L 16, 20.1.2005, str. 43).

2

(3)  UL L 75, 16.3.2002, str. 38. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2004/43/ES (UL L 113, 20.4.2004, str. 14).

3

---

PRILOGA

Priloga I k Direktivi 2002/26/ES se spremeni:

| (a) | Točke 4.3, 4.4 in 4.5 se nadomestijo z naslednjim:
  „4.3   Splošni pregled postopka vzorčenja za žita, suho grozdje in praženo kavo
  PREGLEDNICA 1
  Razdelitev lotov v sublote, odvisno od izdelka in mase lota









  Proizvod | Masa lota
  (tone) | Masa ali število sublotov | Št. primarnih vzorcev | Masa sestavljenega vzorca
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Žita in žitni izdelki | ≥ 1 500 | 500 ton | 100 | 10 |
| > 300 in < 1 500 | 3 subloti | 100 | 10 |
| ≥ 50 in ≤ 300 | 100 ton | 100 | 10 |
| < 50 | — | 3–100 (1) | 1–10 |
| Suho grozdje (korinte, rozine in sultanine) | ≥ 15 | 15–30 ton | 100 | 10 |
| < 15 | — | 10–100 (2) | 1–10 |
| Pražena kavna zrna, zmleta pražena kava in instant kava | ≥ 15 | 15–30 ton | 100 | 10 |
| < 15 | — | 10–100 (2) | 1–10 |

(a)

Točke 4.3, 4.4 in 4.5 se nadomestijo z naslednjim:

„4.3   Splošni pregled postopka vzorčenja za žita, suho grozdje in praženo kavo

PREGLEDNICA 1

Razdelitev lotov v sublote, odvisno od izdelka in mase lota

Proizvod

Masa lota

(tone)

Masa ali število sublotov

Št. primarnih vzorcev

Masa sestavljenega vzorca

(kg)

Žita in žitni izdelki

≥ 1 500

500 ton

100

10

> 300 in < 1 500

3 subloti

100

10

≥ 50 in ≤ 300

100 ton

100

10

< 50

—

3–100 (1)

1–10

Suho grozdje (korinte, rozine in sultanine)

≥ 15

15–30 ton

100

10

< 15

—

10–100 (2)

1–10

Pražena kavna zrna, zmleta pražena kava in instant kava

≥ 15

15–30 ton

100

10

< 15

—

10–100 (2)

1–10

4.4   Postopek vzorčenja za žita in žitne izdelke (loti ≥ 50 ton) in za pražena kavna zrna, zmleto praženo kavo, instant kavo in suho grozdje (loti ≥ 15 ton)

| — | Če je sublot mogoče fizično ločiti, je treba vsak lot razdeliti na sublote po preglednici 1. Ob upoštevanju, da masa lota ni vedno natančen večkratnik mase sublota, lahko masa sublota presega navedeno maso za največ 20 %. |
| --- | --- |

—

Če je sublot mogoče fizično ločiti, je treba vsak lot razdeliti na sublote po preglednici 1. Ob upoštevanju, da masa lota ni vedno natančen večkratnik mase sublota, lahko masa sublota presega navedeno maso za največ 20 %.

| — | Vsak sublot je treba vzorčiti ločeno. |
| --- | --- |

—

Vsak sublot je treba vzorčiti ločeno.

| — | Število primarnih vzorcev: 100. |
| --- | --- |

—

Število primarnih vzorcev: 100.

| — | Masa sestavljenega vzorca = 10 kg. |
| --- | --- |

—

Masa sestavljenega vzorca = 10 kg.

| — | Če zgoraj opisane metode vzorčenja ni mogoče izvesti zaradi posledic pri trženju, ki bi nastale zaradi poškodovanja lota (zaradi oblik pakiranja, prevoznih sredstev idr.), se lahko uporabi druga možna metoda vzorčenja pod pogojem, da je kar najbolj reprezentativna in v celoti opisana ter dokumentirana v zapisniku. |
| --- | --- |

—

Če zgoraj opisane metode vzorčenja ni mogoče izvesti zaradi posledic pri trženju, ki bi nastale zaradi poškodovanja lota (zaradi oblik pakiranja, prevoznih sredstev idr.), se lahko uporabi druga možna metoda vzorčenja pod pogojem, da je kar najbolj reprezentativna in v celoti opisana ter dokumentirana v zapisniku.

4.5   Postopek vzorčenja za žita in žitne izdelke (loti < 50 ton) in za pražena kavna zrna, zmleto praženo kavo, instant kavo in suho grozdje (loti < 15 ton)

Za lote žita pod 50 ton in za pražena kavna zrna, zmleto praženo kavo, instant kavo in suho grozdje pod 15 ton se mora uporabiti načrt vzorčenja z 10 do 100 primarnimi vzorci, odvisno od mase lota, ki je združena v sestavljenem vzorcu od 1 do 10 kg. Za zelo majhne lote (≤ 0,5 tone) žita in žitnih izdelkov se lahko vzame manjše število primarnih vzorcev, vendar skupna masa primarnih vzorcev, ki sestavljajo sestavljeni vzorec, ne sme biti manjša od 1 kg.

Za določitev števila vzetih primarnih vzorcev se lahko uporablja naslednja preglednica.

PREGLEDNICA 2

Število primarnih vzorcev, ki jih je treba vzeti, je odvisno od mase lota žit in žitnih izdelkov

| Masa lota (tone) | Št. primarnih vzorcev |
| --- | --- |
| ≤ 0,05 | 3 |
| > 0,05–≤ 0,5 | 5 |
| > 0,5–≤ 1 | 10 |
| > 1–≤ 3 | 20 |
| > 3–≤ 10 | 40 |
| > 10–≤ 20 | 60 |
| > 20–≤ 50 | 100 |

Masa lota (tone)

Št. primarnih vzorcev

≤ 0,05

3

> 0,05–≤ 0,5

5

> 0,5–≤ 1

10

> 1–≤ 3

20

> 3–≤ 10

40

> 10–≤ 20

60

> 20–≤ 50

100

PREGLEDNICA 3

Število primarnih vzorcev, ki jih je treba vzeti, je odvisno od mase lota praženih kavnih zrn, zmlete pražene kave, instant kave in grozdnega soka

| Masa lota (tone) | Št. primarnih vzorcev |
| --- | --- |
| ≤ 0,1 | 10 |
| > 0,1–≤ 0,2 | 15 |
| > 0,2–≤ 0,5 | 20 |
| > 0,5–≤ 1,0 | 30 |
| > 1,0–≤ 2,0 | 40 |
| > 2,0–≤ 5,0 | 60 |
| > 5,0–≤ 10,0 | 80 |
| > 10,0–≤ 15,0 | 100“ |

Masa lota (tone)

Št. primarnih vzorcev

≤ 0,1

10

> 0,1–≤ 0,2

15

> 0,2–≤ 0,5

20

> 0,5–≤ 1,0

30

> 1,0–≤ 2,0

40

> 2,0–≤ 5,0

60

> 5,0–≤ 10,0

80

> 10,0–≤ 15,0

100“

| (b) | Po točki 4.6 se vstavi točka 4.6.a:
  „4.6.a   Določbe za vzorčenje za vino in grozdni sok
  Sestavljeni vzorec mora imeti vsaj 1 kg, razen če to ni možno, na primer ko vzorec sestavlja 1 steklenica.
  Najmanjše število primarnih vzorcev, vzetih iz serije, je isto kot v preglednici 4. Določeno število primarnih vzorcev je odvisno od običajne oblike, v kateri so zadevni proizvodi trženi. Za razsute tekoče proizvode se serija, kolikor je temeljito mogoče in dokler ne vpliva na kakovost proizvoda, ročno ali mehansko premeša neposredno pred vzorčenjem. V tem primeru se lahko sklepa na homogeno porazdelitev ohratoksina A v zadevni seriji. Zato zadošča, da se vzamejo trije primarni vzorci iz serije za sestavo sestavljenega vzorca.
  Primarni vzorci, ki so pogosto steklenice ali paketi, so podobne teže. Teža primarnega vzorca mora biti najmanj 100 g, ki se združijo v sestavljen vzorec, ki tehta najmanj 1 kg. O odstopanju od tega postopka je treba poročati v zapisniku, predpisanem v točki 3.8.
  PREGLEDNICA 4
  Število primarnih vzorcev, ki jih je treba vzeti iz serije







  Oblika, v kateri se predmet trži | Masa serije (v litrih) | Najmanjše število primarnih vzetih vzorcev |
| --- | --- | --- | --- |
| Razsuti proizvodi (grozdni sok, vino) | ... | 3 |
| Steklenice/pakiranja grozdnega soka | ≤ 50 | 3 |
| Steklenice/pakiranja grozdnega soka | 50 do 500 | 5 |
| Steklenice/pakiranja grozdnega soka | > 500 | 10 |
| Steklenice/pakiranja vina | ≤ 50 | 1 |
| Steklenice/pakiranja vina | 50 do 500 | 2 |
| Steklenice/pakiranja vina | > 500 | 3“ |

(b)

Po točki 4.6 se vstavi točka 4.6.a:

„4.6.a   Določbe za vzorčenje za vino in grozdni sok

Sestavljeni vzorec mora imeti vsaj 1 kg, razen če to ni možno, na primer ko vzorec sestavlja 1 steklenica.

Najmanjše število primarnih vzorcev, vzetih iz serije, je isto kot v preglednici 4. Določeno število primarnih vzorcev je odvisno od običajne oblike, v kateri so zadevni proizvodi trženi. Za razsute tekoče proizvode se serija, kolikor je temeljito mogoče in dokler ne vpliva na kakovost proizvoda, ročno ali mehansko premeša neposredno pred vzorčenjem. V tem primeru se lahko sklepa na homogeno porazdelitev ohratoksina A v zadevni seriji. Zato zadošča, da se vzamejo trije primarni vzorci iz serije za sestavo sestavljenega vzorca.

Primarni vzorci, ki so pogosto steklenice ali paketi, so podobne teže. Teža primarnega vzorca mora biti najmanj 100 g, ki se združijo v sestavljen vzorec, ki tehta najmanj 1 kg. O odstopanju od tega postopka je treba poročati v zapisniku, predpisanem v točki 3.8.

PREGLEDNICA 4

Število primarnih vzorcev, ki jih je treba vzeti iz serije

Oblika, v kateri se predmet trži

Masa serije (v litrih)

Najmanjše število primarnih vzetih vzorcev

Razsuti proizvodi (grozdni sok, vino)

...

3

Steklenice/pakiranja grozdnega soka

≤ 50

3

Steklenice/pakiranja grozdnega soka

50 do 500

5

Steklenice/pakiranja grozdnega soka

> 500

10

Steklenice/pakiranja vina

≤ 50

1

Steklenice/pakiranja vina

50 do 500

2

Steklenice/pakiranja vina

> 500

3“

---

(1)  Odvisno od mase lota – glej preglednico 2 te priloge.

(2)  Odvisno od mase lota – glej preglednico 3 te priloge.

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/41

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2005/7/ES

z dne 27. januarja 2005

o spremembi Direktive 2002/70/ES o določitvi zahtev za določanje vrednosti dioksinov in dioksinom podobnih PCB-jev v krmi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 70/373/EGS z dne 20. julija 1970 o uvedbi metod vzorčenja in analiz Skupnosti za uradni nadzor krme (1), in zlasti člena 2 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Komisije 2002/70/ES z dne 26. julija 2002 o določitvi zahtev za določanje vrednosti dioksinov in dioksinom podobnih PCB-jev v krmi (2) določa posebne določbe glede metod analize, ki jih je treba uporabiti za uradni nadzor, določen v Direktivi 70/373/EGS. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Komisije 2002/70/ES z dne 26. julija 2002 o določitvi zahtev za določanje vrednosti dioksinov in dioksinom podobnih PCB-jev v krmi (2) določa posebne določbe glede metod analize, ki jih je treba uporabiti za uradni nadzor, določen v Direktivi 70/373/EGS.

| (2) | Postopek vzorčenja, določen v Direktivi Komisije 76/371/EGS z dne 1. marca 1976 o določitvi metod Skupnosti za vzorčenje pri uradnem nadzoru krme (3) se morajo uporabljati za uradni nadzor vrednosti dioksinov in določitev dioksinom podobnih PCB-jev v krmi. Priporočljivo je določiti, naj se uporabljajo zahteve v zvezi s količino glede nadzora snovi ali proizvodov, enakomerno porazdeljenih v krmi. |
| --- | --- |

(2)

Postopek vzorčenja, določen v Direktivi Komisije 76/371/EGS z dne 1. marca 1976 o določitvi metod Skupnosti za vzorčenje pri uradnem nadzoru krme (3) se morajo uporabljati za uradni nadzor vrednosti dioksinov in določitev dioksinom podobnih PCB-jev v krmi. Priporočljivo je določiti, naj se uporabljajo zahteve v zvezi s količino glede nadzora snovi ali proizvodov, enakomerno porazdeljenih v krmi.

| (3) | Zelo pomembno je, da se o rezultatih analiznega preskušanja poroča in se jih razlaga na enovit način, da se zagotovi usklajeno izvajanje v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(3)

Zelo pomembno je, da se o rezultatih analiznega preskušanja poroča in se jih razlaga na enovit način, da se zagotovi usklajeno izvajanje v vseh državah članicah.

| (4) | Zato je Direktivo 2002/70/ES treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Zato je Direktivo 2002/70/ES treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za živilsko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za živilsko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloge k Direktivi 2002/70/ES se spremenijo skladno s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje dvanajst mesecev po začetku veljavnosti Direktive. Komisiji nemudoma posredujejo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice posredujejo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, ki jo sprejmejo na področju, zajetem v tej direktivi.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 170, 3.8.1970, str. 2. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

1

(2)  UL L 209, 6.8.2002, str. 15.

2

(3)  UL L 102, 15.4.1976, str. 1.

3

---

PRILOGA

Priloge k Direktivi 2002/70/ES se spremenijo:

| (1) | Priloga I se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Namen in področje uporabe
  Vzorci, ki so namenjeni za uradni nadzor vsebnosti dioksinov (PCDD/PCDF) kot tudi za opredelitev vsebnosti dioksinom podobnih PCB-jev (1) v krmi, se odvzamejo v skladu z določbami Direktive 76/371/EGS. Izpolnjene morajo biti zahteve v zvezi s količino glede nadzora snovi ali proizvodov, ki so enakomerno porazdeljeni v krmi v skladu s točko 5.A. Priloge k Direktivi 76/371/EGS. Tako dobljeni sestavljeni vzorci se štejejo za reprezentativne za serije ali podserije, iz katerih so vzeti. Skladnost z mejnimi vrednostmi iz Direktive 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) se ugotavlja na osnovi vrednosti, določenih v laboratorijskih vzorcih.
  2.   Skladnost serij ali podserij s specifikacijo
  Serija je sprejeta, če rezultat analiznega preskušanja posamezne analize ne presega zadevne zgornje meje vrednosti, določene v Direktivi 2002/32/ES ob upoštevanju nezanesljivosti meritev.
  Serija je neskladna z zgornjo mejo vrednosti, določeno v Direktivi 2002/32/ES, če je rezultat analiznega preskušanja potrjen z dvakratno analizo, izračunano povprečje vsaj dveh ločenih določitev pa skoraj gotovo presega zgornjo mejo vrednosti, ob upoštevanju nezanesljivosti meritev.
  Nezanesljivost meritev se lahko upošteva v skladu z enim od naslednjih pristopov:






  — | z izračunom razširjene nezanesljivosti, ob uporabi faktorja za zajetje 2, ki da raven zanesljivosti približno 95 %; |
| --- | --- | --- |

(1)

Priloga I se nadomesti z naslednjim:

„1.   Namen in področje uporabe

Vzorci, ki so namenjeni za uradni nadzor vsebnosti dioksinov (PCDD/PCDF) kot tudi za opredelitev vsebnosti dioksinom podobnih PCB-jev (1) v krmi, se odvzamejo v skladu z določbami Direktive 76/371/EGS. Izpolnjene morajo biti zahteve v zvezi s količino glede nadzora snovi ali proizvodov, ki so enakomerno porazdeljeni v krmi v skladu s točko 5.A. Priloge k Direktivi 76/371/EGS. Tako dobljeni sestavljeni vzorci se štejejo za reprezentativne za serije ali podserije, iz katerih so vzeti. Skladnost z mejnimi vrednostmi iz Direktive 2002/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) se ugotavlja na osnovi vrednosti, določenih v laboratorijskih vzorcih.

2.   Skladnost serij ali podserij s specifikacijo

Serija je sprejeta, če rezultat analiznega preskušanja posamezne analize ne presega zadevne zgornje meje vrednosti, določene v Direktivi 2002/32/ES ob upoštevanju nezanesljivosti meritev.

Serija je neskladna z zgornjo mejo vrednosti, določeno v Direktivi 2002/32/ES, če je rezultat analiznega preskušanja potrjen z dvakratno analizo, izračunano povprečje vsaj dveh ločenih določitev pa skoraj gotovo presega zgornjo mejo vrednosti, ob upoštevanju nezanesljivosti meritev.

Nezanesljivost meritev se lahko upošteva v skladu z enim od naslednjih pristopov:

—

z izračunom razširjene nezanesljivosti, ob uporabi faktorja za zajetje 2, ki da raven zanesljivosti približno 95 %;

| — | z določitvijo meje, potrebne za odločitev (CCα) v skladu z Odločbo Komisije 2002/657/ES (3) (točka 3.1.2.5. Priloge – v primeru snovi z določeno dovoljeno vrednostjo). |
| --- | --- |

—

z določitvijo meje, potrebne za odločitev (CCα) v skladu z Odločbo Komisije 2002/657/ES (3) (točka 3.1.2.5. Priloge – v primeru snovi z določeno dovoljeno vrednostjo).

Sedanja pravila za razlaganje se uporabljajo za rezultat analiznega preskušanja, dobljenega na vzorcu za uradni nadzor. To ne posega v pravico držav članic, da uporabljajo nacionalna pravila za analize za namene obrambe ali sodnega izvedenstva iz člena 18 Direktive 95/53 (4).“

| (2) | V Prilogi se naslednji odstavek doda na koncu točke 2. Ozadje:
  „Za namene samo te direktive je sprejemljiva meja določljivosti posameznega kongenerja koncentracija analita v izvlečku (ekstraktu) vzorca, ki ustvari instrumentalni odziv na dva različna iona, ki se ju spremlja z razmerjem S/N (signal/šum) 3:1 za manj občutljivi signal, in izpolnitev osnovnih zahtev, kot so retencijski čas, razmerje izotopov v skladu s postopkom določanja, kakor je naveden v metodi EPA 1613, revizija B.“ |
| --- | --- |

(2)

V Prilogi se naslednji odstavek doda na koncu točke 2. Ozadje:

„Za namene samo te direktive je sprejemljiva meja določljivosti posameznega kongenerja koncentracija analita v izvlečku (ekstraktu) vzorca, ki ustvari instrumentalni odziv na dva različna iona, ki se ju spremlja z razmerjem S/N (signal/šum) 3:1 za manj občutljivi signal, in izpolnitev osnovnih zahtev, kot so retencijski čas, razmerje izotopov v skladu s postopkom določanja, kakor je naveden v metodi EPA 1613, revizija B.“

---

(1)

Preglednica dioksinom podobnih PCB-jev

| Kongener | Vrednost faktorja toksične ekvivalence (TEF) |
| --- | --- |
| Dibenzo-p-dioksini (‚PCDD-ji’) |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 |
| OCDD | 0,0001 |
| Dibenzofurani (‚PCDF-ji’) |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,05 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,5 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |
| OCDF | 0,0001 |
| ‚Dioksinom podobni’ PCB-ji: neorto PCB-ji + monoorto PCB-ji |
| Neorto PCB-ji |
| PCB 77 | 0,0001 |
| PCB 81 | 0,0001 |
| PCB 126 | 0,1 |
| PCB 169 | 0,01 |
| Monoorto PCB-ji |
| PCB 105 | 0,0001 |
| PCB 114 | 0,0005 |
| PCB 118 | 0,0001 |
| PCB 123 | 0,0001 |
| PCB 156 | 0,0005 |
| PCB 157 | 0,0005 |
| PCB 167 | 0,00001 |
| PCB 189 | 0,0001 |
| Uporabljene kratice: ‚T’ = tetra; ‚Pe’ = penta; ‚Hx’ = heksa; ‚Hp’ = hepta; ‚O’ = okta; ‚CDD’ = klorodibenzo-p-dioksin; ‚CDF’ = klorodibenzofuran; ‚CB’ = klorobifenil. |

Kongener

Vrednost faktorja toksične ekvivalence (TEF)

Dibenzo-p-dioksini (‚PCDD-ji’)

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

OCDD

0,0001

Dibenzofurani (‚PCDF-ji’)

2,3,7,8-TCDF

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

0,05

2,3,4,7,8-PeCDF

0,5

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0001

‚Dioksinom podobni’ PCB-ji: neorto PCB-ji + monoorto PCB-ji

Neorto PCB-ji

PCB 77

0,0001

PCB 81

0,0001

PCB 126

0,1

PCB 169

0,01

Monoorto PCB-ji

PCB 105

0,0001

PCB 114

0,0005

PCB 118

0,0001

PCB 123

0,0001

PCB 156

0,0005

PCB 157

0,0005

PCB 167

0,00001

PCB 189

0,0001

Uporabljene kratice: ‚T’ = tetra; ‚Pe’ = penta; ‚Hx’ = heksa; ‚Hp’ = hepta; ‚O’ = okta; ‚CDD’ = klorodibenzo-p-dioksin; ‚CDF’ = klorodibenzofuran; ‚CB’ = klorobifenil.

(2)  UL L 140, 30.5.2002, str. 10.

(3)  UL L 221, 17.8.2002, str. 8.

(4)  UL L 265, 8.11.1995, str. 17.

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/44

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2005/8/ES

z dne 27. januarja 2005

o spremembi Priloge I k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2002/32/ES o nezaželenih snoveh v živalski krmi

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/32/ES z dne 7. maja 2002 o nezaželenih snoveh v živalski krmi (1) in zlasti člena 8(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2002/32/ES prepoveduje rabo proizvodov, namenjenih živalski krmi, ki vsebujejo vrednosti nezaželenih snovi, ki presegajo najvišje mejne vrednosti iz Priloge I. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2002/32/ES prepoveduje rabo proizvodov, namenjenih živalski krmi, ki vsebujejo vrednosti nezaželenih snovi, ki presegajo najvišje mejne vrednosti iz Priloge I.

| (2) | Pri sprejemu Direktive 2002/32/ES je Komisija navedla, da se bodo določbe iz Priloge I k navedeni direktivi ponovno pregledale na podlagi najnovejše znanstvene ocene tveganja in z upoštevanjem prepovedi razredčenja kontaminiranih proizvodov, namenjenih živalski krmi, ki ne izpolnjujejo zahtev. |
| --- | --- |

(2)

Pri sprejemu Direktive 2002/32/ES je Komisija navedla, da se bodo določbe iz Priloge I k navedeni direktivi ponovno pregledale na podlagi najnovejše znanstvene ocene tveganja in z upoštevanjem prepovedi razredčenja kontaminiranih proizvodov, namenjenih živalski krmi, ki ne izpolnjujejo zahtev.

| (3) | Preden bo mogoče opraviti popoln pregled na podlagi najnovejše znanstvene ocene tveganja, je treba sprejeti nekatere spremembe glede na razvoj znanstvenih in tehničnih dognanj. |
| --- | --- |

(3)

Preden bo mogoče opraviti popoln pregled na podlagi najnovejše znanstvene ocene tveganja, je treba sprejeti nekatere spremembe glede na razvoj znanstvenih in tehničnih dognanj.

| (4) | Primerno je pojasniti izraz zelena krma. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je pojasniti izraz zelena krma.

| (5) | Ker je lahko ogrožena dobava kalcijevega karbonata, ki je bistveno in dragoceno krmilo, saj se vrednost skupnega živega srebra zaradi normalne izvorne kontaminacije približuje ali presega najvišjo mejno vrednost iz Priloge I k Direktivi 2002/32/ES, je treba to najvišjo mejno vrednost spremeniti z upoštevanjem, da je živo srebro navzoče v kalcijevem karbonatu v njegovi neorganski obliki in da Znanstveni odbor za živalsko prehrano potrjuje, da je živo srebro v neorganski obliki občutno manj toksično kot organsko živo srebro in zlasti metil živo srebro. |
| --- | --- |

(5)

Ker je lahko ogrožena dobava kalcijevega karbonata, ki je bistveno in dragoceno krmilo, saj se vrednost skupnega živega srebra zaradi normalne izvorne kontaminacije približuje ali presega najvišjo mejno vrednost iz Priloge I k Direktivi 2002/32/ES, je treba to najvišjo mejno vrednost spremeniti z upoštevanjem, da je živo srebro navzoče v kalcijevem karbonatu v njegovi neorganski obliki in da Znanstveni odbor za živalsko prehrano potrjuje, da je živo srebro v neorganski obliki občutno manj toksično kot organsko živo srebro in zlasti metil živo srebro.

| (6) | Najvišja mejna vrednost fluora v drugih dopolnilnih krmnih mešanicah je 125 mg/kg na 1 % fosforja. Zaradi okoljskih razlogov je vrednost fosforja v živalski krmi omejena, prebavljivost in biološka uporabnost pa izboljšani z uporabo encima, kot je fitaza. Zaradi tega ni več primerno določiti najvišje mejne vrednosti glede na 1 % fosforja, ampak jo je za dopolnilno krmo treba določiti glede na krmno mešanico z 12 % vsebnostjo vlage. |
| --- | --- |

(6)

Najvišja mejna vrednost fluora v drugih dopolnilnih krmnih mešanicah je 125 mg/kg na 1 % fosforja. Zaradi okoljskih razlogov je vrednost fosforja v živalski krmi omejena, prebavljivost in biološka uporabnost pa izboljšani z uporabo encima, kot je fitaza. Zaradi tega ni več primerno določiti najvišje mejne vrednosti glede na 1 % fosforja, ampak jo je za dopolnilno krmo treba določiti glede na krmno mešanico z 12 % vsebnostjo vlage.

| (7) | Direktivo 2002/32/ES je treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Direktivo 2002/32/ES je treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 2002/32/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje dvanajst mesecev po začetku veljavnosti Direktive. Države članice takoj predložijo Komisiji besedila predpisov ter tabelo ujemanja med predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejete na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 140, 30.5.2002, str. 10. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2003/100/ES (UL L 285, 1.11.2003, str. 33).

1

---

PRILOGA

Priloga I k Direktivi 2002/32/ES se spremeni:

| 1. | V stolpcu 2 vrstice 2, svinec, se za besedama zelena krma vstavi naslednja opomba:






  „(*) | zelena krma vključuje proizvode, namenjene živalski krmi, kot so seno, silaža, sveža trava itn. ...“. |
| --- | --- | --- |

1.

V stolpcu 2 vrstice 2, svinec, se za besedama zelena krma vstavi naslednja opomba:

„(*)

zelena krma vključuje proizvode, namenjene živalski krmi, kot so seno, silaža, sveža trava itn. ...“.

| 2. | Vrstica 3, fluor, se spremeni:






  (a) | Opombi (1) in (2) se črtata. |
| --- | --- | --- |

2.

Vrstica 3, fluor, se spremeni:

(a)

Opombi (1) in (2) se črtata.

| (b) | Besede „Mineralne krmne mešanice za govedo, ovce in koze – 2 000 (1)“ in „Druge dopolnilne krmne mešanice – 125 (2)“ se nadomestijo z besedami „Dopolnilne krmne mešanice, ki vsebujejo ≤ 4 % fosforja — 500“ in „Dopolnilne krmne mešanice, ki vsebujejo > 4 % fosforja — 125 na 1 % fosforja“. |
| --- | --- |

(b)

Besede „Mineralne krmne mešanice za govedo, ovce in koze – 2 000 (1)“ in „Druge dopolnilne krmne mešanice – 125 (2)“ se nadomestijo z besedami „Dopolnilne krmne mešanice, ki vsebujejo ≤ 4 % fosforja — 500“ in „Dopolnilne krmne mešanice, ki vsebujejo > 4 % fosforja — 125 na 1 % fosforja“.

| 3. | Vrstica 4, živo srebro, se nadomesti z naslednjim:







  Nezaželene snovi | Proizvodi, namenjeni živalski krmi | Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) glede na krmno mešanico z 12 % vsebnostjo vlage |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| „4. | Živo srebro |

3.

Vrstica 4, živo srebro, se nadomesti z naslednjim:

Nezaželene snovi

Proizvodi, namenjeni živalski krmi

Najvišja vsebnost v mg/kg (ppm) glede na krmno mešanico z 12 % vsebnostjo vlage

(1)

(2)

(3)

„4.

Živo srebro

Posamična krmila, razen:

0,1

| — | krmnih mešanic, proizvedenih s predelavo rib ali drugih morskih živali |
| --- | --- |

—

krmnih mešanic, proizvedenih s predelavo rib ali drugih morskih živali

0,5

| — | kalcijevega karbonata |
| --- | --- |

—

kalcijevega karbonata

0,3

Popolne krmne mešanice, razen:

0,1

| — | popolnih krmnih mešanic za pse in mačke |
| --- | --- |

—

popolnih krmnih mešanic za pse in mačke

0,4

Dopolnilne krmne mešanice, razen:

| — | dopolnilnih krmnih mešanic za pse in mačke |
| --- | --- |

—

dopolnilnih krmnih mešanic za pse in mačke

0,2“

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/46

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2005/9/ES

z dne 28. januarja 2005

o spremembi Direktive Sveta 76/768/EGS o kozmetičnih proizvodih z namenom prilagoditve Priloge VII tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (1) in zlasti člena 8(2) Direktive,

po posvetovanju z Znanstvenim odborom za kozmetične in neživilske proizvode, namenjene potrošnikom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Del 1 Priloge VII k Direktivi 76/768/EGS določa seznam UV-filtrov, ki jih smejo vsebovati kozmetični proizvodi. |
| --- | --- |

(1)

Del 1 Priloge VII k Direktivi 76/768/EGS določa seznam UV-filtrov, ki jih smejo vsebovati kozmetični proizvodi.

| (2) | Znanstveni odbor za kozmetične in neživilske proizvode, namenjene potrošnikom, meni, da je uporaba benzojeve kisline, 2-[4-(dietilamino)-2-hidroksibenzoil]- heksilestra do 10 % v zaščitnih izdelkih za sončenje, samostojno ali v kombinaciji z drugimi UV-absorberji, varna. Zaradi tega je treba benzojevo kislino, 2-[4-(dietilamino)-2-hidroksibenzoil]- heksilester vključiti v Del 1 Priloge VII k Direktivi 76/768/EGS pod referenčno številko 28. |
| --- | --- |

(2)

Znanstveni odbor za kozmetične in neživilske proizvode, namenjene potrošnikom, meni, da je uporaba benzojeve kisline, 2-[4-(dietilamino)-2-hidroksibenzoil]- heksilestra do 10 % v zaščitnih izdelkih za sončenje, samostojno ali v kombinaciji z drugimi UV-absorberji, varna. Zaradi tega je treba benzojevo kislino, 2-[4-(dietilamino)-2-hidroksibenzoil]- heksilester vključiti v Del 1 Priloge VII k Direktivi 76/768/EGS pod referenčno številko 28.

| (3) | Direktivo 76/768/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 76/768/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kozmetične izdelke –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Priloga VII k Direktivi 76/768/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 28. julija 2005. Komisiji nemudoma sporočijo besedila navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice posredujejo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 262, 27.9.1976, str. 169. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/93/ES (UL L 300, 25.9.2004, str. 13).

1

---

PRILOGA

V Del 1 Priloge VII k Direktivi št. 76/768/EGS se doda naslednja referenčna številka 28:

| Referenčna št. | Snovi | Najvišja dovoljena koncentracija | Druge omejitve in zahteve | Pogoji uporabe in opozorila, ki morajo biti natisnjena na etiketi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e |
| „28 | 2-[-4-(dietilamino)-2-hidroksibenzoil]- heksilester benzojske kisline
  (INCI ime: Diethylamino Hydroxybenzoyl Hexyl Benzoate;
  CAS št. 302776-68-7) | 10 % zaščitnih izdelkih za sončenje“ | | |

Referenčna št.

Snovi

Najvišja dovoljena koncentracija

Druge omejitve in zahteve

Pogoji uporabe in opozorila, ki morajo biti natisnjena na etiketi

a

b

c

d

e

„28

2-[-4-(dietilamino)-2-hidroksibenzoil]- heksilester benzojske kisline

(INCI ime: Diethylamino Hydroxybenzoyl Hexyl Benzoate;

CAS št. 302776-68-7)

10 % zaščitnih izdelkih za sončenje“

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/48

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. januarja 2005

o izvajanju Direktive Sveta 92/65/EGS glede uvoznih pogojev za mačke, pse in bele dihurje za odobrene ustanove, inštitute ali središča

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 118)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/64/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (1), in zlasti člena 19 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 92/65/EGS določa zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki veljajo za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov. Navedena direktiva določa, da morajo biti uvozni pogoji za mačke, pse in bele dihurje vsaj enaki pogojem določenim v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 998/2003 z dne 26. maja 2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali in o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS (2). Namen enakosti pogojev za netrgovske in trgovske premike teh vrst je preprečiti goljufije pri trgovanju s hišnimi živalmi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 92/65/EGS določa zahteve v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki veljajo za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov. Navedena direktiva določa, da morajo biti uvozni pogoji za mačke, pse in bele dihurje vsaj enaki pogojem določenim v Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 998/2003 z dne 26. maja 2003 o zahtevah v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki se uporabljajo za netrgovske premike hišnih živali in o spremembi Direktive Sveta 92/65/EGS (2). Namen enakosti pogojev za netrgovske in trgovske premike teh vrst je preprečiti goljufije pri trgovanju s hišnimi živalmi.

| (2) | Glede premike teh vrst med ustanovami, inštituti ali središči, odobrenimi v skladu z Direktivo 92/65/EGS, je nevarnost goljufij zanemarljiva. |
| --- | --- |

(2)

Glede premike teh vrst med ustanovami, inštituti ali središči, odobrenimi v skladu z Direktivo 92/65/EGS, je nevarnost goljufij zanemarljiva.

| (3) | Primerno je določiti posebne pogoje za uvoz mačk, psov in belih dihurjev, namenjenih za ustanove, inštitute ali središča, odobrene v skladu z Direktivo 92/65/EGS. |
| --- | --- |

(3)

Primerno je določiti posebne pogoje za uvoz mačk, psov in belih dihurjev, namenjenih za ustanove, inštitute ali središča, odobrene v skladu z Direktivo 92/65/EGS.

| (4) | Treba je določiti vzorčno zdravstveno spričevalo za uvoz mačk, psov in belih dihurjev, namenjenih za odobrene ustanove, inštitute ali središča. |
| --- | --- |

(4)

Treba je določiti vzorčno zdravstveno spričevalo za uvoz mačk, psov in belih dihurjev, namenjenih za odobrene ustanove, inštitute ali središča.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Uvoz mačk, psov in belih dihurjev, namenjenih za ustanove, inštitute ali središča, odobrene v skladu z Direktivo 92/65/EGS, mora biti v skladu z naslednjimi zahtevami:

| a) | prihajati morajo iz tretjih držav ali ozemelj, naštetih v oddelku 2 dela B ali v delu C Priloge II k Uredbi (ES) št. 998/2003; in |
| --- | --- |

a)

prihajati morajo iz tretjih držav ali ozemelj, naštetih v oddelku 2 dela B ali v delu C Priloge II k Uredbi (ES) št. 998/2003; in

| b) | spremljati jih mora veterinarsko spričevalo, ki ustreza vzorčnemu zdravstvenemu spričevalu, določenemu v Prilogi k tej odločbi. |
| --- | --- |

b)

spremljati jih mora veterinarsko spričevalo, ki ustreza vzorčnemu zdravstvenemu spričevalu, določenemu v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba se uporablja od 1. februarja 2005.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 26. januarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/68/ES (UL L 139, 30.4.2004, str. 320).

1

(2)  UL L 146, 13.6.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2054/2004 (UL L 355, 1.12.2004, str. 14).

2

---

PRILOGA

Image

Image

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/52

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. januarja 2005

o nekaterih prehodnih dodatnih jamstvih za Dansko v zvezi s spremembo statusa necepljenja proti atipični kokošji kugi

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 143)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/65/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/539/EGS z dne 15. oktobra 1990 o pogojih zdravstvenega stanja živali, ki veljajo znotraj Skupnosti za trgovanje s perutnino in valilnimi jajci ter za njihov uvoz iz tretjih držav (1), in zlasti člena 12(2) in (3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 91/552/EGS z dne 27. septembra 1991 o določitvi statusa Danske v zvezi z atipično kokošjo kugo (2) je za namen trgovanja z živo perutnino znotraj Skupnosti in za njen uvoz iz tretjih držav opredelila status Danske kot države članice, v kateri se ne izvaja cepljenje proti atipični kokošji kugi. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 91/552/EGS z dne 27. septembra 1991 o določitvi statusa Danske v zvezi z atipično kokošjo kugo (2) je za namen trgovanja z živo perutnino znotraj Skupnosti in za njen uvoz iz tretjih držav opredelila status Danske kot države članice, v kateri se ne izvaja cepljenje proti atipični kokošji kugi.

| (2) | Zaradi nedavnih dogodkov v zvezi z atipično kokošjo kugo namerava Danska uvesti cepljenje perutnine proti navedeni bolezni in je zato treba njen status kot države članice, v kateri se ne izvaja cepljenje proti atipični kokošji kugi, začasno zamrzniti, kakor je predvideno v Direktivi 90/539/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi nedavnih dogodkov v zvezi z atipično kokošjo kugo namerava Danska uvesti cepljenje perutnine proti navedeni bolezni in je zato treba njen status kot države članice, v kateri se ne izvaja cepljenje proti atipični kokošji kugi, začasno zamrzniti, kakor je predvideno v Direktivi 90/539/EGS.

| (3) | Zaradi zaščite sedanjega zdravstvenega stanja perutnine na Danskem med uvodno fazo cepljenja proti atipični kokošji kugi je ustrezno določiti prehodna pravila za dodatna jamstva v zvezi s pošiljkami navedeni državi članici za določeno obdobje. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi zaščite sedanjega zdravstvenega stanja perutnine na Danskem med uvodno fazo cepljenja proti atipični kokošji kugi je ustrezno določiti prehodna pravila za dodatna jamstva v zvezi s pošiljkami navedeni državi članici za določeno obdobje.

| (4) | V skladu s tem je treba Danski dati nekatera dodatna jamstva, ki lahko vključujejo testiranje žive perutnine, kakor je predvideno v Odločbi Komisije 92/340/EGS (3) o opravljanju preizkusov na perutnini za atipično kokošjo kugo pred premikom. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s tem je treba Danski dati nekatera dodatna jamstva, ki lahko vključujejo testiranje žive perutnine, kakor je predvideno v Odločbi Komisije 92/340/EGS (3) o opravljanju preizkusov na perutnini za atipično kokošjo kugo pred premikom.

| (5) | Sklep 91/552/EGS je zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(5)

Sklep 91/552/EGS je zato treba razveljaviti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so skladni z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so skladni z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Področje uporabe in vsebina

Odločba velja za trgovanja znotraj Skupnosti s perutnino, kakor je opredeljena v členu 2(1) Direktive 90/539/EGS, ki bo poslana na Dansko iz držav članic, ki nimajo statusa necepljenja proti atipični kokošji kugi, kakor je predvideno s členom 12(2) navedene direktive, ter iz tretjih držav.

Člen 2

Predhodno dovoljenje za pošiljke perutnine na Dansko

Predhodno dovoljenje pristojnega veterinarskega organa Danske se zahteva še pred odpremo perutnine.

Zahtevek za dovoljenje vključuje podatke o vrsti cepiva in programu cepljenja, ki se uporablja za imunizacijo perutnine pred atipično kokošjo kugo.

Člen 3

Vzorčenje in testiranje perutnine za pošiljke na Dansko

Pristojni organ na Danskem lahko zahteva testiranje perutnine v skladu s členoma 1 in 2 Odločbe Komisije 92/340/EGS, ki upošteva podatke, predložene v skladu s členom 2 te odločbe.

Člen 4

Zavrnitev pošiljk perutnine s strani Danske

Če se Danska ob upoštevanju podatkov, predloženih v skladu s členom 2 te odločbe, in rezultatov testiranja iz člena 3 te odločbe odloči, da ne bo dovolila vnosa pošiljke perutnine na svoje ozemlje, o razlogih za svojo odločitev obvesti Komisijo in drugo državo članico ali zadevne tretje države.

Člen 5

Razveljavitev Odločbe 91/552/EGS

Odločba 91/552/EGS se razveljavi.

Člen 6

Uporaba

Ta odločba se uporablja do 28. februarja 2006.

Člen 7

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 303, 31.10.1990, str. 6. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 298, 29.10.1991, str. 21.

2

(3)  UL L 188, 8.7.1992, str. 34.

3

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/54

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. januarja 2005

o razveljavitvi Odločbe 2003/363/ES o odobritvi načrta za izkoreninjenje klasične prašičje kuge pri divjih prašičih na nekaterih območjih Belgije

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 144)

(Besedili v francoskem in nizozemskem jeziku sta edini verodostojni)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/66/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/89/ES z dne 23. oktobra 2001 o ukrepih Skupnosti za nadzor nad klasično prašičjo kugo (1) in zlasti člena 16(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Novembra 2002 je bila v Belgiji v populaciji divjih prašičev potrjena klasična prašičja kuga. |
| --- | --- |

(1)

Novembra 2002 je bila v Belgiji v populaciji divjih prašičev potrjena klasična prašičja kuga.

| (2) | Z Odločbo 2003/363/ES (2) je Komisija odobrila načrt, ki ga je predložila Belgija za izkoreninjenje klasične prašičje kuge v populaciji divjih prašičev na nekaterih območjih Belgije. |
| --- | --- |

(2)

Z Odločbo 2003/363/ES (2) je Komisija odobrila načrt, ki ga je predložila Belgija za izkoreninjenje klasične prašičje kuge v populaciji divjih prašičev na nekaterih območjih Belgije.

| (3) | Belgija je predložila podatke o tem, da je bila v Belgiji klasična prašičja kuga v populaciji divjih prašičev uspešno izkoreninjena, in da ni potrebno, da bi se odobreni načrt za izkoreninjenje uporabljal še naprej. |
| --- | --- |

(3)

Belgija je predložila podatke o tem, da je bila v Belgiji klasična prašičja kuga v populaciji divjih prašičev uspešno izkoreninjena, in da ni potrebno, da bi se odobreni načrt za izkoreninjenje uporabljal še naprej.

| (4) | Zato je primerno, da se Odločbo 2003/363/ES razveljavi. |
| --- | --- |

(4)

Zato je primerno, da se Odločbo 2003/363/ES razveljavi.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2003/363/ES se razveljavi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 316, 1.12.2001, str. 5. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 124, 20.5.2003, str. 43.

2

---

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/55 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/55

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. januarja 2005

o spremembi Prilog I in II k Odločbi 2003/634/ES o odobritvi programov za pridobitev statusa odobrenih območij in odobrenih ribogojnic znotraj neodobrenih območij glede virusne hemoragične septikemije (VHS) in infekciozne hematopoetske nekroze (IHN) pri ribah

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 148)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/67/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/67/EGS z dne 28. januarja 1991 o pogojih v zvezi z zdravjem živali, ki urejajo dajanje živali in proizvodov iz ribogojstva na trg (1), in zlasti člena 10(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2003/634/ES (2) potrjuje in navaja programe, ki so jih predložile različne države članice. Programi so pripravljeni tako, da lahko država članica za območja ali ribogojnice na območjih, ki niso odobrena, pozneje začne postopke za pridobitev statusa odobrenega območja ali odobrene ribogojnice znotraj neodobrenega območja glede ene ali več bolezni rib, virusne hemoragične septikemije (VHS) in nalezljive hematopoetske nekroze (IHN). |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2003/634/ES (2) potrjuje in navaja programe, ki so jih predložile različne države članice. Programi so pripravljeni tako, da lahko država članica za območja ali ribogojnice na območjih, ki niso odobrena, pozneje začne postopke za pridobitev statusa odobrenega območja ali odobrene ribogojnice znotraj neodobrenega območja glede ene ali več bolezni rib, virusne hemoragične septikemije (VHS) in nalezljive hematopoetske nekroze (IHN).

| (2) | S pismom z dne 20. aprila 2004 je Ciper zaprosil za odobritev programa, ki naj bi se uporabljal na celotnem ozemlju Cipra. Predložena prošnja ustreza členu 10 Direktive 91/67/EGS, zato je program treba odobriti. |
| --- | --- |

(2)

S pismom z dne 20. aprila 2004 je Ciper zaprosil za odobritev programa, ki naj bi se uporabljal na celotnem ozemlju Cipra. Predložena prošnja ustreza členu 10 Direktive 91/67/EGS, zato je program treba odobriti.

| (3) | Programi za območje Val Brembana in ribogojnico Azienda Troticoltura S Cristina v Italiji so zaključeni. Zato jih je treba črtati iz Prilog I in II k Odločbi 2003/634/ES. |
| --- | --- |

(3)

Programi za območje Val Brembana in ribogojnico Azienda Troticoltura S Cristina v Italiji so zaključeni. Zato jih je treba črtati iz Prilog I in II k Odločbi 2003/634/ES.

| (4) | Odločbo 2003/634/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2003/634/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so skladni z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so skladni z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2003/634/ES se spremeni na naslednji način:

| 1. | Priloga I se nadomesti s Prilogo I k tej odločbi. |
| --- | --- |

1.

Priloga I se nadomesti s Prilogo I k tej odločbi.

| 2. | Priloga II se nadomesti s Prilogo II k tej odločbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga II se nadomesti s Prilogo II k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. januarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 46, 19.2.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 220, 3.9.2003, str. 8. Odločba, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2004/328/ES (UL L 104, 8.4.2004, str. 129).

2

---

PRILOGA I

„PRILOGA I

PROGRAMI, PREDLOŽENI ZA PRIDOBITEV STATUSA ODOBRENEGA OBMOČJA GLEDE ENE ALI VEČ BOLEZNI RIB, VHS IN IHN

1.   DANSKA

PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA DANSKA DNE 22. MAJA 1995 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

| — | povodje FISKEBÆK Å |
| --- | --- |

—

povodje FISKEBÆK Å

| — | vsi DELI JUTLANDIJE južno in zahodno od povodij Storåen, Karup å, Gudenåen in Grejs å, |
| --- | --- |

—

vsi DELI JUTLANDIJE južno in zahodno od povodij Storåen, Karup å, Gudenåen in Grejs å,

| — | območje vseh DANSKIH OTOKOV. |
| --- | --- |

—

območje vseh DANSKIH OTOKOV.

2.   NEMČIJA

PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA NEMČIJA DNE 25. FEBRUARJA 1999 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

| — | območje v povodju ‚OBERN NAGOLD’. |
| --- | --- |

—

območje v povodju ‚OBERN NAGOLD’.

3.   ITALIJA

| 3.1 | PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA V AVTONOMNI POKRAJINI BOLZANO DNE 6. OKTOBRA 2001, KAKOR JE BIL SPREMENJEN Z DOPISOM Z DNE 27. MARCA 2003, ZA NASLEDNJA OBMOČJA: | Območje pokrajine Bolzano







  — | Območje pokriva vsa povodja v okviru pokrajine Bolzano.
  Območje vključuje zgornji del območja VAL DELL'ADIGE – tj. povodje reke Adiže od njenih izvirov v pokrajini Bolzano do meje s pokrajino Trento.
  (N.B. Preostali spodnji del območja VAL DELL'ADIGE spada pod odobreni program avtonomne pokrajine Trento. Zgornji in spodnji del tega območja se štejeta za eno epidemiološko enoto.) |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA V AVTONOMNI POKRAJINI BOLZANO DNE 6. OKTOBRA 2001, KAKOR JE BIL SPREMENJEN Z DOPISOM Z DNE 27. MARCA 2003, ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

Območje pokrajine Bolzano

—

Območje pokriva vsa povodja v okviru pokrajine Bolzano.

Območje vključuje zgornji del območja VAL DELL'ADIGE – tj. povodje reke Adiže od njenih izvirov v pokrajini Bolzano do meje s pokrajino Trento.

(N.B. Preostali spodnji del območja VAL DELL'ADIGE spada pod odobreni program avtonomne pokrajine Trento. Zgornji in spodnji del tega območja se štejeta za eno epidemiološko enoto.)

| 3.2 | PROGRAMI, KI JIH JE PREDLOŽILA ITALIJA V AVTONOMNI POKRAJINI TRENTO DNE 23. DECEMBRA 1996 IN 14. JULIJA 1997 ZA NASLEDNJA OBMOČJA: | Območje Val di Sole e di Non







  — | Povodje od izvira potoka Noce do jezu S. Giustina. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2

PROGRAMI, KI JIH JE PREDLOŽILA ITALIJA V AVTONOMNI POKRAJINI TRENTO DNE 23. DECEMBRA 1996 IN 14. JULIJA 1997 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

Območje Val di Sole e di Non

—

Povodje od izvira potoka Noce do jezu S. Giustina.

| | Območje Val dell’Adige – spodnji del







  — | Povodja reke Adiže in njenih izvirov na ozemlju avtonomne pokrajine Trento, od meje s pokrajino Bolzano do jezu Ala (hidroelektrarna).

  (N.B. Zgornji del območja VAL DELL'ADIGE spada pod odobreni program pokrajine Bolzano. Zgornji in spodnji del tega območja se štejeta za eno epidemiološko enoto.) |
| --- | --- | --- |

Območje Val dell’Adige – spodnji del

—

Povodja reke Adiže in njenih izvirov na ozemlju avtonomne pokrajine Trento, od meje s pokrajino Bolzano do jezu Ala (hidroelektrarna).

(N.B. Zgornji del območja VAL DELL'ADIGE spada pod odobreni program pokrajine Bolzano. Zgornji in spodnji del tega območja se štejeta za eno epidemiološko enoto.)

| | Območje Torrente Arnò







  — | Povodje od izvira hudournika Arnò do pregrad v spodnjem toku, preden se hudournik Arnò izlije v reko Sarca. |
| --- | --- | --- |

Območje Torrente Arnò

—

Povodje od izvira hudournika Arnò do pregrad v spodnjem toku, preden se hudournik Arnò izlije v reko Sarca.

| | Območje Val Banale







  — | Povodje potoka Ambies do jezu hidroelektrarne. |
| --- | --- | --- |

Območje Val Banale

—

Povodje potoka Ambies do jezu hidroelektrarne.

| | Območje Varone







  — | Povodje od izvira potoka Magnone do slapu. |
| --- | --- | --- |

Območje Varone

—

Povodje od izvira potoka Magnone do slapu.

| | Območje a Alto e Basso Chiese







  — | Povodje reke Chiese od izvira toka do jezu Condino, razen povodij hudournikov Adana in Palvico. |
| --- | --- | --- |

Območje a Alto e Basso Chiese

—

Povodje reke Chiese od izvira toka do jezu Condino, razen povodij hudournikov Adana in Palvico.

| | Območje Torrente Palvico







  — | Povodje hudournika Palvico do pregrade, izdelane iz betona in kamnov. |
| --- | --- | --- |

Območje Torrente Palvico

—

Povodje hudournika Palvico do pregrade, izdelane iz betona in kamnov.

| 3.3 | PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA V REGIJI VENETO DNE 21. FEBRUARJA 2001 ZA NASLEDNJA OBMOČJA: | Območje Torrente Astico







  — | Povodje reke Astico, od njenih izvirov (v avtonomni pokrajini Trento in v pokrajini Vicenza, regija Veneto) do jezu blizu mostu Pedescala v pokrajini Vicenza.
  Del reke Astico v smeri toka med jezom blizu mostu Pedescala in jezom Pria Maglio se šteje za varovalni pas. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA V REGIJI VENETO DNE 21. FEBRUARJA 2001 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

Območje Torrente Astico

—

Povodje reke Astico, od njenih izvirov (v avtonomni pokrajini Trento in v pokrajini Vicenza, regija Veneto) do jezu blizu mostu Pedescala v pokrajini Vicenza.

Del reke Astico v smeri toka med jezom blizu mostu Pedescala in jezom Pria Maglio se šteje za varovalni pas.

| 3.4 | PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA V REGIJI UMBRIJA DNE 20. FEBRUARJA 2002 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

  Območje Fosso de Monterivoso: povodje reke Monterivoso, od izvirov do neprehodnih pregrad blizu mesta Ferentillo. |
| --- | --- |

3.4

PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA V REGIJI UMBRIJA DNE 20. FEBRUARJA 2002 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

Območje Fosso de Monterivoso: povodje reke Monterivoso, od izvirov do neprehodnih pregrad blizu mesta Ferentillo.

| 3.5 | PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA V REGIJI LOMBARDIJA DNE 23. DECEMBRA 2003 ZA NASLEDNJA OBMOČJA: | Območje Valle de Torrente Venina: Povodje reke Vienna od izvirov do naslednjih meja:






  — | na zahodu: dolina Livrio, |
| --- | --- | --- | --- |

3.5

PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA V REGIJI LOMBARDIJA DNE 23. DECEMBRA 2003 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

Območje Valle de Torrente Venina: Povodje reke Vienna od izvirov do naslednjih meja:

—

na zahodu: dolina Livrio,

| — | na jugu: Alpe Orobie od prelaza Publino do vrha Redorta, |
| --- | --- |

—

na jugu: Alpe Orobie od prelaza Publino do vrha Redorta,

| — | na vzhodu dolini Armisa in Armisola. |
| --- | --- |

—

na vzhodu dolini Armisa in Armisola.

4.   FINSKA

| 4.1 | PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA FINSKA DNE 29. MAJA 1995 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:






  — | Vsa celinska in obalna območja FINSKE razen:






  — | pokrajine Åland, |
| --- | --- | --- | --- |

4.1

PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA FINSKA DNE 29. MAJA 1995 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

—

Vsa celinska in obalna območja FINSKE razen:

—

pokrajine Åland,

| — | zaprtega območja v občini Pyhtää, |
| --- | --- |

—

zaprtega območja v občini Pyhtää,

| — | zaprtega območja, ki zajema občine Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma. |
| --- | --- |

—

zaprtega območja, ki zajema občine Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma.

| 4.2 | PROGRAM, KI ZAJEMA POSEBNE UKREPE IZKORENINJENJA, KI GA JE PREDLOŽILA FINSKA DNE 29. MAJA 1995, KAKOR JE BIL SPREMENJEN Z DOPISI Z DNE 27. MARCA 2002, 4. JUNIJA 2002, 12. MARCA 2003, 12. JUNIJA 2003 IN 20. OKTOBRA 2003 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:






  — | celotno pokrajino Åland, |
| --- | --- | --- |

4.2

PROGRAM, KI ZAJEMA POSEBNE UKREPE IZKORENINJENJA, KI GA JE PREDLOŽILA FINSKA DNE 29. MAJA 1995, KAKOR JE BIL SPREMENJEN Z DOPISI Z DNE 27. MARCA 2002, 4. JUNIJA 2002, 12. MARCA 2003, 12. JUNIJA 2003 IN 20. OKTOBRA 2003 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

—

celotno pokrajino Åland,

| — | zaprto območje v občini Pyhtää, |
| --- | --- |

—

zaprto območje v občini Pyhtää,

| — | zaprto območje, ki zajema občine Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma. |
| --- | --- |

—

zaprto območje, ki zajema občine Uusikaupunki, Pyhäranta in Rauma.

5.   CIPER

PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽIL CIPER DNE 20. APRILA 2004 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

| — | celotno ozemlje Cipra“. |
| --- | --- |

—

celotno ozemlje Cipra“.

---

PRILOGA II

„PRILOGA II

PROGRAMI, PREDLOŽENI ZA PRIDOBITEV STATUSA ODOBRENE RIBOGOJNICE ZNOTRAJ NEODOBRENEGA OBMOČJA GLEDE ENE ALI VEČ BOLEZNI RIB, VHS IN IHN

1.   ITALIJA

| 1.1 | PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA NA OBMOČJU FURLANIJE JULIJSKE KRAJINE, POKRAJINA VIDEM, DNE 2. MAJA 2000 ZA NASLEDNJA OBMOČJA: | Ribogojnice v povodju reke Tagliamento:







  — | Azienda Vidotti Giulio s.n.c., Sutrio. |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA NA OBMOČJU FURLANIJE JULIJSKE KRAJINE, POKRAJINA VIDEM, DNE 2. MAJA 2000 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

Ribogojnice v povodju reke Tagliamento:

—

Azienda Vidotti Giulio s.n.c., Sutrio.

| 1.2 | PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA V REGIJI UMBRIJA DNE 21. DECEMBRA 2003 ZA NASLEDNJA OBMOČJA: | Ribogojnica:







  — | Azienda agricola Bassan Antonio. |
| --- | --- | --- | --- |

1.2

PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA V REGIJI UMBRIJA DNE 21. DECEMBRA 2003 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

Ribogojnica:

—

Azienda agricola Bassan Antonio.

| 1.3 | PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA V REGIJI PIEMONT DNE 5. SEPTEMBRA 2002 ZA NASLEDNJA OBMOČJA: | Ribogojnica:







  — | Incubatoio ittico di valle – Loc Cascina Prelle – Traversella (TO).“ |
| --- | --- | --- | --- |

1.3

PROGRAM, KI GA JE PREDLOŽILA ITALIJA V REGIJI PIEMONT DNE 5. SEPTEMBRA 2002 ZA NASLEDNJA OBMOČJA:

Ribogojnica:

—

Incubatoio ittico di valle – Loc Cascina Prelle – Traversella (TO).“

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/59

---

SKLEP SVETA

z dne 24. januarja 2005

o spremembi Sklepa 2004/197/SZVP o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena)

(2005/68/SZVP)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji, zlasti člena 13(3) in člena 28(3) Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | 23. februarja 2004 je Svet sprejel Sklep 2004/197/SZVP (1), ki določa, da se njegova prva revizija opravi pred koncem leta 2004. |
| --- | --- |

(1)

23. februarja 2004 je Svet sprejel Sklep 2004/197/SZVP (1), ki določa, da se njegova prva revizija opravi pred koncem leta 2004.

| (2) | Svet je v svojih sklepih z dne 14. maja 2003 potrdil potrebo po zmogljivosti za hitro posredovanje, zlasti za humanitarne in reševalne naloge. |
| --- | --- |

(2)

Svet je v svojih sklepih z dne 14. maja 2003 potrdil potrebo po zmogljivosti za hitro posredovanje, zlasti za humanitarne in reševalne naloge.

| (3) | Vojaški odbor EU je v svojem poročilu z dne 3. marca 2004 podrobno opredelil koncept hitrega vojaškega odzivanja EU. Nadalje je 14. junija 2004 opredelil koncept bojnih skupin EU. |
| --- | --- |

(3)

Vojaški odbor EU je v svojem poročilu z dne 3. marca 2004 podrobno opredelil koncept hitrega vojaškega odzivanja EU. Nadalje je 14. junija 2004 opredelil koncept bojnih skupin EU.

| (4) | Evropski svet je 17. junija 2004 potrdil poročilo o EVOP, v katerem je bilo poudarjeno, da je treba nadaljevati dejavnosti v zvezi z zmožnostjo hitrega odzivanja EU za dosego začetne operativne zmogljivosti v začetku leta 2005. |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je 17. junija 2004 potrdil poročilo o EVOP, v katerem je bilo poudarjeno, da je treba nadaljevati dejavnosti v zvezi z zmožnostjo hitrega odzivanja EU za dosego začetne operativne zmogljivosti v začetku leta 2005.

| (5) | Glede na tak razvoj dogodkov je treba izboljšati predhodno financiranje vojaških operacij EU, zlasti kar zadeva operacije hitrega odzivanja. Nova shema predhodnega financiranja je torej namenjena predvsem za operacije hitrega odzivanja; v posebnih okoliščinah se lahko prispevek, plačan vnaprej, uporabi za predhodno financiranje redne operacije, predvsem če pride do krajše zamude med sprejetjem skupnega ukrepa za ukrepanje in odločitvijo o začetku operacije. |
| --- | --- |

(5)

Glede na tak razvoj dogodkov je treba izboljšati predhodno financiranje vojaških operacij EU, zlasti kar zadeva operacije hitrega odzivanja. Nova shema predhodnega financiranja je torej namenjena predvsem za operacije hitrega odzivanja; v posebnih okoliščinah se lahko prispevek, plačan vnaprej, uporabi za predhodno financiranje redne operacije, predvsem če pride do krajše zamude med sprejetjem skupnega ukrepa za ukrepanje in odločitvijo o začetku operacije.

| (6) | Odločbo 2004/197/SZVP je torej treba spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2004/197/SZVP je torej treba spremeniti –

SKLENIL:

Člen 1

Sklep 2004/197/SZVP se spremeni:

| 1. | Člen 25 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 25
  Predhodno financiranje
  1.   V primeru operacije hitrega vojaškega odzivanja EU prispevke v višini referenčnega zneska plačajo države članice plačnice. Brez poseganja v člen 24(4) se plačila izvedejo, kakor je opredeljeno spodaj.
  2.   Za namen predhodnega financiranja operacij hitrega vojaškega odzivanja EU sodelujoče države članice:






  (a) | plačajo prispevek za Athena vnaprej; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 25 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 25

Predhodno financiranje

1.   V primeru operacije hitrega vojaškega odzivanja EU prispevke v višini referenčnega zneska plačajo države članice plačnice. Brez poseganja v člen 24(4) se plačila izvedejo, kakor je opredeljeno spodaj.

2.   Za namen predhodnega financiranja operacij hitrega vojaškega odzivanja EU sodelujoče države članice:

(a)

plačajo prispevek za Athena vnaprej;

| (b) | ali, če se Svet odloči izvesti operacijo hitrega vojaškega odzivanja EU s financiranjem, h kateremu te prispevajo, plačajo svoje prispevke k skupnim stroškom te operacije v višini referenčnega zneska v roku pet dni po odposlanju poziva, razen če Svet ne odloči drugače. |
| --- | --- |

(b)

ali, če se Svet odloči izvesti operacijo hitrega vojaškega odzivanja EU s financiranjem, h kateremu te prispevajo, plačajo svoje prispevke k skupnim stroškom te operacije v višini referenčnega zneska v roku pet dni po odposlanju poziva, razen če Svet ne odloči drugače.

3.   Zaradi zgoraj navedenega namena Posebni odbor, sestavljen iz po enega predstavnika vseh držav članic, ki so se odločile plačati prispevek vnaprej (v nadaljevanju ‚države članice vnaprejšnje plačnice’), v proračunu pod posebnim naslovom določi začasna proračunska sredstva. Ta začasna proračunska sredstva se pokrijejo s prispevki, ki jih plačajo države članice vnaprejšnje plačnice v roku 90 dni od datuma odpošiljanja poziva za plačilo teh prispevkov. Vendar pa se vnaprej plačljivi prispevki za leto 2005 plačajo v dveh obrokih, prvem z datumom zapadlosti 30. aprila in drugem 30. novembra 2005.

4.   Brez poseganja v člen 24(4) plača država članica vnaprejšnja plačnica prispevke za operacijo do višine prispevka, ki ga je prispevala k začasnim proračunskim sredstvom iz odstavka 3 tega člena, v roku 90 dni od datuma odpošiljanja poziva. Poveljnik operacije ima lahko na voljo podoben znesek iz prispevkov, plačanih vnaprej.

5.   Ne glede na člen 20 se vsa začasna proračunska sredstva iz odstavka 3 tega člena, ki se porabijo za operacijo, vrnejo v blagajno v roku 90 dni od datuma odpošiljanja poziva.

6.   Brez poseganja v odstavek 1 lahko vsaka država članica vnaprejšnja plačnica v posebnih okoliščinah upravitelja pooblasti, da z njenim vnaprej plačanim prispevkom pokrije njen prispevek k operaciji, v kateri sodeluje, ki pa ni operacija hitrega odzivanja. Vnaprej plačani prispevek bo zadevna država članica vrnila v blagajno v roku 90 dni od datuma odpošiljanja poziva.

7.   Ne glede na člen 31(3) lahko poveljnik operacije odobri in plača zneske, ki so mu na voljo.

8.   Vsaka država članica lahko spremeni svojo izbiro, če o tem obvesti upravitelja najmanj tri mesece vnaprej.“

| 2. | Člen 24(6) se spremeni na naslednji način:
  „6.   Brez poseganja v druge določbe tega sklepa se prispevki plačajo v roku 30 dni po odposlanju zadevnega poziva za plačilo prispevkov.“ |
| --- | --- |

2.

Člen 24(6) se spremeni na naslednji način:

„6.   Brez poseganja v druge določbe tega sklepa se prispevki plačajo v roku 30 dni po odposlanju zadevnega poziva za plačilo prispevkov.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati 1. februarja 2005.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 24. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

F. BODEN

---

(1)  UL L 63, 28.2.2004, str. 68.

1

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom VI Pogodbe o Evropski uniji

| 29.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 27/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 27/61

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA 2005/69/PNZ

z dne 24. januarja 2005

o izmenjavi določenih podatkov z Interpolom

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 30(1)(b) in 34(2)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Eden izmed ciljev Unije je zagotoviti državljanom visoko raven varnosti na območju svobode, varnosti in pravice. Tesnejše sodelovanje med pristojnimi organi pregona držav članic je bistvenega pomena za uresničitev tega cilja. |
| --- | --- |

(1)

Eden izmed ciljev Unije je zagotoviti državljanom visoko raven varnosti na območju svobode, varnosti in pravice. Tesnejše sodelovanje med pristojnimi organi pregona držav članic je bistvenega pomena za uresničitev tega cilja.

| (2) | Varovanje Unije pred grožnjami, ki jih predstavlja mednarodni in organizirani kriminal, vključno s terorizmom, terja, da se v skupno ukrepanje vključi tudi izmenjava informacij med organi pregona držav članic, ki so pristojni v kazenskih zadevah, prav tako pa tudi izmenjava z mednarodnimi partnerji. |
| --- | --- |

(2)

Varovanje Unije pred grožnjami, ki jih predstavlja mednarodni in organizirani kriminal, vključno s terorizmom, terja, da se v skupno ukrepanje vključi tudi izmenjava informacij med organi pregona držav članic, ki so pristojni v kazenskih zadevah, prav tako pa tudi izmenjava z mednarodnimi partnerji.

| (3) | Ukradeni izdani in bianko potni listi ter protipravno odtujeni ali izgubljeni potni listi se uporabljajo za izmikanje pregonu z namenom opravljanja nedovoljenih dejavnosti, ki lahko ogrozijo varnost Unije in vsake od držav članic. Že zaradi same narave te grožnje je smiselno ukrepanje mogoče le na ravni Unije. S posamičnim ukrepanjem držav članic tega cilja ne bi mogli doseči. To skupno stališče ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(3)

Ukradeni izdani in bianko potni listi ter protipravno odtujeni ali izgubljeni potni listi se uporabljajo za izmikanje pregonu z namenom opravljanja nedovoljenih dejavnosti, ki lahko ogrozijo varnost Unije in vsake od držav članic. Že zaradi same narave te grožnje je smiselno ukrepanje mogoče le na ravni Unije. S posamičnim ukrepanjem držav članic tega cilja ne bi mogli doseči. To skupno stališče ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (4) | Vse države članice so včlanjene v Mednarodno organizacijo kriminalistične policije – Interpol. Za opravljanje svojega poslanstva Interpol prejema, shranjuje in razpošilja podatke, da bi pristojnim organom pregona tako pomagal pri preprečevanju in boju proti mednarodnemu kriminalu. Interpolova zbirka podatkov o ukradenih potnih listinah članicam Interpola omogoča, da si delijo podatke o odtujenih in ukradenih potnih listih. |
| --- | --- |

(4)

Vse države članice so včlanjene v Mednarodno organizacijo kriminalistične policije – Interpol. Za opravljanje svojega poslanstva Interpol prejema, shranjuje in razpošilja podatke, da bi pristojnim organom pregona tako pomagal pri preprečevanju in boju proti mednarodnemu kriminalu. Interpolova zbirka podatkov o ukradenih potnih listinah članicam Interpola omogoča, da si delijo podatke o odtujenih in ukradenih potnih listih.

| (5) | Evropski svet z dne 25. marca 2004 je v Izjavi o boju proti terorizmu Svetu naložil, naj nadaljuje s prizadevanji, da bi se do konca leta 2005 na podlagi schengenskega informacijskega sistema (SIS) in Interpolove zbirke podatkov izoblikoval integriran sistem za izmenjavo informacij o ukradenih in izgubljenih potnih listih. To skupno stališče je prvi odziv na ta poziv, da pa bi se ta cilj doseglo, mora temu skupnemu stališču slediti še vzpostavitev tehnične operativnosti v okviru SIS. |
| --- | --- |

(5)

Evropski svet z dne 25. marca 2004 je v Izjavi o boju proti terorizmu Svetu naložil, naj nadaljuje s prizadevanji, da bi se do konca leta 2005 na podlagi schengenskega informacijskega sistema (SIS) in Interpolove zbirke podatkov izoblikoval integriran sistem za izmenjavo informacij o ukradenih in izgubljenih potnih listih. To skupno stališče je prvi odziv na ta poziv, da pa bi se ta cilj doseglo, mora temu skupnemu stališču slediti še vzpostavitev tehnične operativnosti v okviru SIS.

| (6) | Ko države članice svoje podatke o ukradenih, izgubljenih ali protipravno odtujenih potnih listih izmenjujejo z Interpolovo zbirko podatkov o ukradenih potnih listinah, pa tudi pri obdelavi teh podatkov, se morajo spoštovati ustrezna pravila posameznih držav članic in Interpola o varovanju podatkov. |
| --- | --- |

(6)

Ko države članice svoje podatke o ukradenih, izgubljenih ali protipravno odtujenih potnih listih izmenjujejo z Interpolovo zbirko podatkov o ukradenih potnih listinah, pa tudi pri obdelavi teh podatkov, se morajo spoštovati ustrezna pravila posameznih držav članic in Interpola o varovanju podatkov.

| (7) | To skupno stališče države članice obvezuje, da zagotovijo, da bodo njihovi pristojni organi omenjene podatke izmenjevali z Interpolovo zbirko podatkov o ukradenih potnih listinah in jih hkrati vnašali v ustrezno nacionalno zbirko podatkov in v SIS, če gre za države članice, ki v njem sodelujejo. Ta obveznost nastane s trenutkom, ko nacionalni organi izvedo za krajo, izgubo ali protipravno odtujitev. Nadaljnja zahteva za vzpostavitev infrastrukture, potrebne za iskanje po Interpolovi zbirki podatkov, priča o pomenu, ki ga ima ta zbirka za pregon. |
| --- | --- |

(7)

To skupno stališče države članice obvezuje, da zagotovijo, da bodo njihovi pristojni organi omenjene podatke izmenjevali z Interpolovo zbirko podatkov o ukradenih potnih listinah in jih hkrati vnašali v ustrezno nacionalno zbirko podatkov in v SIS, če gre za države članice, ki v njem sodelujejo. Ta obveznost nastane s trenutkom, ko nacionalni organi izvedo za krajo, izgubo ali protipravno odtujitev. Nadaljnja zahteva za vzpostavitev infrastrukture, potrebne za iskanje po Interpolovi zbirki podatkov, priča o pomenu, ki ga ima ta zbirka za pregon.

| (8) | O pogojih za izmenjavo se dogovori z Interpolom tako, da se pri izmenjavi podatkov zagotovi spoštovanje temeljnih načel varovanja podatkov za izmenjavo podatkov v Uniji, in sicer predvsem glede izmenjave in avtomatske obdelave takšnih podatkov. |
| --- | --- |

(8)

O pogojih za izmenjavo se dogovori z Interpolom tako, da se pri izmenjavi podatkov zagotovi spoštovanje temeljnih načel varovanja podatkov za izmenjavo podatkov v Uniji, in sicer predvsem glede izmenjave in avtomatske obdelave takšnih podatkov.

| (9) | To skupno stališče spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji in jih odraža Listina Evropske unije o temeljnih pravicah – |
| --- | --- |

(9)

To skupno stališče spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so priznana zlasti v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji in jih odraža Listina Evropske unije o temeljnih pravicah –

SPREJEL NASLEDNJE SKUPNO STALIŠČE:

Člen 1

Namen

Namen tega skupnega stališča je preprečevanje in boj proti težjim oblikam kriminala in organiziranemu kriminalu, vključno s terorizmom, in sicer z zagotovitvijo, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe za izboljšanje sodelovanja med svojimi pristojnimi organi pregona ter med temi organi in tovrstnimi organi v tretjih državah z izmenjavanjem podatkov o potnih listih.

Člen 2

Opredelitve

Za namene tega skupnega stališča se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „Podatki o potnem listu“ pomenijo podatke o izdanih in bianko potnih listih, ki so bili ukradeni, izgubljeni ali protipravno odtujeni, ki so v taki obliki, da jih je mogoče vključiti v določen informacijski sistem. Podatki o potnem listu, ki se bodo izmenjali z Interpolovo zbirko podatkov, obsegajo le številko potnega lista, državo izdaje in vrsto dokumenta. |
| --- | --- |

1.

„Podatki o potnem listu“ pomenijo podatke o izdanih in bianko potnih listih, ki so bili ukradeni, izgubljeni ali protipravno odtujeni, ki so v taki obliki, da jih je mogoče vključiti v določen informacijski sistem. Podatki o potnem listu, ki se bodo izmenjali z Interpolovo zbirko podatkov, obsegajo le številko potnega lista, državo izdaje in vrsto dokumenta.

| 2. | „Interpolova zbirka podatkov“ pomeni avtomatski iskalni pripomoček zbirke podatkov o izgubljenih potnih listinah (Automatic Search Facility – Stolen Travel Document database), s katero upravlja Mednarodna organizacija kriminalistične policije (v nadaljnjem besedilu „Interpol“). |
| --- | --- |

2.

„Interpolova zbirka podatkov“ pomeni avtomatski iskalni pripomoček zbirke podatkov o izgubljenih potnih listinah (Automatic Search Facility – Stolen Travel Document database), s katero upravlja Mednarodna organizacija kriminalistične policije (v nadaljnjem besedilu „Interpol“).

| 3. | „Ustrezna nacionalna zbirka podatkov“ pomeni policijsko(-e) ali sodno(-e) zbirko(-e) podatkov v državi članici, ki vsebuje(-jo) podatke o izdanih in bianko potnih listih, ki so bili ukradeni, izgubljeni ali protipravno odtujeni. |
| --- | --- |

3.

„Ustrezna nacionalna zbirka podatkov“ pomeni policijsko(-e) ali sodno(-e) zbirko(-e) podatkov v državi članici, ki vsebuje(-jo) podatke o izdanih in bianko potnih listih, ki so bili ukradeni, izgubljeni ali protipravno odtujeni.

Člen 3

Skupno ukrepanje

1.   Pristojni organi pregona držav članic izmenjujejo z Interpolom vse obstoječe in prihodnje podatke o potnih listih. Te podatke delijo samo z drugimi članicami Interpola, ki zagotavljajo ustrezno raven varovanja osebnih podatkov. Prav tako se zagotovi, da se v zvezi z avtomatsko obdelavo osebnih podatkov spoštujejo temeljne pravice in svoboščine. Države članice se lahko odločijo, da svoje podatke delijo samo s tistimi drugimi državami članicami Interpola, ki so se zavezale, da bodo izmenjevale najmanj enake podatke.

2.   Ob upoštevanju zahtev iz odstavka 1 se lahko vsaka država članica z Interpolom dogovori o podrobnostih glede izmenjave vseh obstoječih podatkov o potnih listih, s katerimi razpolaga, z Interpolom. Ti podatki so shranjeni v ustrezni nacionalni zbirki podatkov, ali – če gre za sodelujočo državo – v SIS.

3.   Vsaka država članica zagotovi, da se podatki po vnosu v njeno ustrezno nacionalno zbirko podatkov ali – če gre za sodelujočo državo – v SIS, izmenjajo tudi z Interpolom.

4.   Države članice zagotovijo, da bodo njihovi pristojni organi pregona za namene tega skupnega stališča Interpolovo zbirko podatkov preiskovali vedno, ko bo to primerno za izpolnjevanje njihovih nalog. Države članice čimprej, najkasneje pa do decembra 2005, zagotovijo vzpostavitev potrebne infrastrukture za iskanje po zbirki podatkov.

5.   Izmenjava osebnih podatkov v skladu z obveznostjo, določeno v tem skupnem stališču, se izvaja za namene iz člena 1, pri čemer se v zadevni državi članici Interpola glede avtomatske obdelave osebnih podatkov zagotovi ustrezna raven varovanja osebnih podatkov ter spoštovanje temeljnih pravic in svoboščin. V ta namen države članice zagotovijo, da se izmenjava in delitev podatkov izvajata v skladu z ustreznimi pogoji in ob upoštevanju zgornjih zahtev.

6.   Vsaka država članica zagotovi, da pri pozitivni identifikaciji („zadetku“) ob iskanju po Interpolovi zbirki podatkov, njeni pristojni organi ukrepajo v skladu z nacionalnim pravom, tj. po potrebi preverijo točnost podatkov pri državi članici, ki je te podatke vnesla.

Člen 4

Spremljanje in ocenjevanje

Na podlagi informacij, ki jih zagotovijo države članice, Komisija do meseca decembra 2005 Svetu predloži poročilo o delovanju tega skupnega stališča. Svet oceni, v kolikšnem obsegu države članice upoštevajo to skupno stališče, in sprejme ustrezne ukrepe.

Člen 5

Začetek učinkovanja

To skupno stališče začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 6

Objava

To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 24. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

F. BODEN

---