# Az Európai Unió C 1/2012

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2012.001.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 1 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 55. évfolyam2012. január 4. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2012.001.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 1

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

55. évfolyam2012. január 4.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 001/01 | Euroátváltási árfolyamok | 1 |
| 2012/C 001/02 | Euroátváltási árfolyamok | 2 |
| 2012/C 001/03 | A Bizottság közleménye a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)
   (
  1
  ) | 3 |
| 2012/C 001/04 | Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata | 10 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2012/C 001/01

Euroátváltási árfolyamok

1

2012/C 001/02

Euroátváltási árfolyamok

2

2012/C 001/03

A Bizottság közleménye a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)
   (
  1
  )

(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

1

3

2012/C 001/04

Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata

10

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2012/C 001/05 | Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján | 12 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2012/C 001/05

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 4.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 1/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 1/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2012. január 2.

2012/C 1/01

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2935 |
| JPY | Japán yen | 99,52 |
| DKK | Dán korona | 7,4335 |
| GBP | Angol font | 0,83514 |
| SEK | Svéd korona | 8,9275 |
| CHF | Svájci frank | 1,2155 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,754 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,505 |
| HUF | Magyar forint | 314,38 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6998 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4733 |
| RON | Román lej | 4,3325 |
| TRY | Török líra | 2,4376 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,2662 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3195 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,0473 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6623 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6781 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 494,27 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,4599 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,1529 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5343 |
| IDR | Indonéz rúpia | 1 174, |
| MYR | Maláj ringgit | 4,1033 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,703 |
| RUB | Orosz rubel | 41,6448 |
| THB | Thaiföldi baht | 40,758 |
| BRL | Brazil real | 2,4178 |
| MXN | Mexikói peso | 18,021 |
| INR | Indiai rúpia | 68,95 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2935

JPY

Japán yen

99,52

DKK

Dán korona

7,4335

GBP

Angol font

0,83514

SEK

Svéd korona

8,9275

CHF

Svájci frank

1,2155

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,754

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,505

HUF

Magyar forint

314,38

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6998

PLN

Lengyel zloty

4,4733

RON

Román lej

4,3325

TRY

Török líra

2,4376

AUD

Ausztrál dollár

1,2662

CAD

Kanadai dollár

1,3195

HKD

Hongkongi dollár

10,0473

NZD

Új-zélandi dollár

1,6623

SGD

Szingapúri dollár

1,6781

KRW

Dél-Koreai won

1 494,27

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,4599

CNY

Kínai renminbi

8,1529

HRK

Horvát kuna

7,5343

IDR

Indonéz rúpia

1 174,

MYR

Maláj ringgit

4,1033

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,703

RUB

Orosz rubel

41,6448

THB

Thaiföldi baht

40,758

BRL

Brazil real

2,4178

MXN

Mexikói peso

18,021

INR

Indiai rúpia

68,95

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 4.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 1/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 1/2

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2012. január 3.

2012/C 1/02

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3014 |
| JPY | Japán yen | 99,86 |
| DKK | Dán korona | 7,4360 |
| GBP | Angol font | 0,83510 |
| SEK | Svéd korona | 8,9283 |
| CHF | Svájci frank | 1,2183 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,7350 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,688 |
| HUF | Magyar forint | 315,55 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6993 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4744 |
| RON | Román lej | 4,3185 |
| TRY | Török líra | 2,4505 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,2595 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3170 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,1102 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6541 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6737 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 496,00 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 10,4925 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,1941 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5360 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 017,70 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,0857 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,914 |
| RUB | Orosz rubel | 41,3199 |
| THB | Thaiföldi baht | 40,916 |
| BRL | Brazil real | 2,4069 |
| MXN | Mexikói peso | 17,9613 |
| INR | Indiai rúpia | 69,1300 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3014

JPY

Japán yen

99,86

DKK

Dán korona

7,4360

GBP

Angol font

0,83510

SEK

Svéd korona

8,9283

CHF

Svájci frank

1,2183

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,7350

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,688

HUF

Magyar forint

315,55

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6993

PLN

Lengyel zloty

4,4744

RON

Román lej

4,3185

TRY

Török líra

2,4505

AUD

Ausztrál dollár

1,2595

CAD

Kanadai dollár

1,3170

HKD

Hongkongi dollár

10,1102

NZD

Új-zélandi dollár

1,6541

SGD

Szingapúri dollár

1,6737

KRW

Dél-Koreai won

1 496,00

ZAR

Dél-Afrikai rand

10,4925

CNY

Kínai renminbi

8,1941

HRK

Horvát kuna

7,5360

IDR

Indonéz rúpia

12 017,70

MYR

Maláj ringgit

4,0857

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,914

RUB

Orosz rubel

41,3199

THB

Thaiföldi baht

40,916

BRL

Brazil real

2,4069

MXN

Mexikói peso

17,9613

INR

Indiai rúpia

69,1300

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 4.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 1/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 1/3

---

A Bizottság közleménye a kedvtelési célú vízi járművekre vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló, 94/25/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv végrehajtása keretében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

2012/C 1/03

| ESzSz (1) | Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe
  (és referenciadokumentum) | Első közzététel HL | A helyettesített szabvány hivatkozása | A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja
  1. megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Felfújható csónakok. 1. rész: Legfeljebb 4,5 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-1:2001) | 2002.4.17. | | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Felfújható csónakok. 2. rész: 4,5 kW – 15 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-2:2001) | 2002.4.17. | | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Felfújható csónakok. 3. rész: 15 kW feletti teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-3:2001) | 2002.4.17. | | |
| CEN | EN ISO 6185-4:2011
  Felfújható csónakok. 4. rész: Legalább 15 kW teljesítményű motorral hajtott 8–24 m hosszúságú hajók (ISO 6185-4:2011) | Ez az első közzététel | | |
| CEN | EN ISO 7840:2004
  Kishajók. Tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 7840:2004) | 2005.1.8. | EN ISO 7840:1995
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.8.31.) |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Kishajók. A WC-be kerülő szennyezőanyagok gyüjtőberendezései (ISO 8099:2000) | 2001.5.11. | | |
| CEN | EN ISO 8469:2006
  Kishajók. Nem tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 8469:2006) | 2006.12.12. | EN ISO 8469:1995
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2007.1.31.) |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Kishajók. Tengeri hajók dugattyús belső égésű motorjai. Teljesítménymérések és bizonylatolásuk (ISO 8665:2006) | 2006.9.16. | EN ISO 8665:1995
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.12.31.) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Kishajók. Fő jellemzők (ISO 8666:2002) | 2003.5.20. | | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Kishajók. Kormányszerkezet. Sodronyköteles és kötéltárcsás rendszerek (ISO 8847:2004) | 2005.1.8. | EN 28847:1989
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.11.30.) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | 2006.3.14. | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Kishajók. Villamos hajtású, egyenáramú fenékvízszivattyúk (ISO 8849:2003) | 2005.1.8. | EN 28849:1993
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.4.30.) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 1. rész: Fémrészek (ISO 9093-1:1994) | 2001.5.11. | | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 2. rész: Nemfémes szerelvények (ISO 9093-2:2002) | 2003.4.3. | | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Kishajók. Tűz elleni védelem. 1. rész: Legfeljebb 15 m törzshosszúságú hajók (ISO 9094-1:2003) | 2003.7.12. | | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Kishajók. Tűz elleni védelem. 2. rész: 15 m feletti törzshosszúságú vízi járművek (ISO 9094-2:2002) | 2003.5.20. | | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Kishajók. Villamos működtetésű ventilátorok (ISO 9097:1991) | 1998.2.25. | | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | 2001.5.11. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.3.31.) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Kishajók. Hajóazonosítás. Jelölésrendszer (ISO 10087:2006) | 2006.5.13. | EN ISO 10087:1996
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.9.30.) |
| CEN | EN ISO 10088:2009
  Kishajók. Beépített üzemanyag-ellátó rendszerek (ISO 10088:2009) | 2010.4.17. | EN ISO 10088:2001
  2.3. megjegyzés | 2012.12.31. |
| CEN | EN ISO 10133:2000
  Kishajók. Villamos rendszerek. Egyenáramú (d.c.), törpefeszültségű berendezések (ISO 10133:2000) | 2002.3.6. | | |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Kishajók. Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal (LPG) üzemelő berendezések (ISO 10239:2008) | 2008.4.30. | EN ISO 10239:2000
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2008.8.31.) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Kishajók. Kezelési kézikönyv (ISO 10240:2004) | 2005.5.3. | EN ISO 10240:1996
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.4.30.) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Kishajók. Hidraulikus kormányberendezések (ISO 10592:1994) | 1998.2.25. | | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | 2001.5.11. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.3.31.) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Kishajók. Benzinmotorok és/vagy benzintartály tárolótereinek szellőztetése (ISO 11105:1997) | 1997.12.18. | | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Kishajók. Grafikus jelképek (ISO 11192:2005) | 2006.3.14. | | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Kishajók. Sebességfokozatban lévő motor indításgátlása (ISO 11547:1994) | 1997.12.18. | | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | 2001.5.11. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.3.31.) |
| CEN | EN ISO 11591:2011
  Motoros hajtású kishajók. A vezető látómezeje (ISO/FDIS 11591:2011) | Ez az első közzététel | EN ISO 11591:2000
  2.1. megjegyzés | 2012.3.31. |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Legfeljebb 8 m hosszúságú kishajók. A legnagyobb tolóerő meghatározása (ISO 11592:2001) | 2002.3.6. | | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Kishajók. Vízhatlan és gyors ürítésű vezetőfülke (ISO 11812:2001) | 2002.4.17. | | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 1. rész: Anyagok: Üvegszál-erősítésű, keményíthető műgyantalemez (ISO 12215-1:2000) | 2001.5.11. | | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 2. rész: Anyagok: A szendvicsszerkezet anyaga, beágyazott anyagok (ISO 12215-2:2002) | 2002.10.1. | | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 3. rész: Anyagok: Acél, alumíniumötvözetek, fa, más anyagok (ISO 12215-3:2002) | 2002.10.1. | | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 4. rész: Műhely és gyártás (ISO 12215-4:2002) | 2002.10.1. | | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 5. rész: Az egytörzsű hajók tervezett nyomásai, tervezett feszültségei, a méretek meghatározása (ISO 12215-5:2008) | 2008.12.3. | | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 6. rész: Szerkezeti elrendezés és részletek (ISO 12215-6:2008) | 2008.12.3. | | |
| CEN | EN ISO 12215-8:2009
  Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 8. rész: Kormánylapátok (ISO 12215-8:2009) | 2010.4.17. | | |
| EN ISO 12215-8:2009/AC:2010 | 2010.11.11. | | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Kishajók. Ablakok, kerek hajóablakok, lyukak, hajóablakfedők és ajtók. Szilárdság és a vízbehatolással szembeni tömítettség (ISO 12216:2002) | 2002.12.19. | | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2002
  Kishajók. A stabilitás és a felhajtóerő meghatározása és csoportosítása. 1. rész: Legalább 6 m törzshosszúságú, vitorla nélküli csónakok (ISO 12217-1:2002) | 2002.10.1. | | |
| EN ISO 12217-1:2002/A1:2009 | 2010.4.17. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2010.4.30.) |
| CEN | EN ISO 12217-2:2002
  Kishajók. A stabilitás és a felhajtóerő meghatározása és csoportosítása. 2. rész: Legalább 6 m törzshosszúságú vitorlás hajók (ISO 12217-2:2002) | 2002.10.1. | | |
| CEN | EN ISO 12217-3:2002
  Kishajók. A stabilitás és a vízkiszorítás meghatározása és csoportosítása. 3. rész: 6 m-nél rövidebb csónakok (ISO 12217-3:2002) | 2002.10.1. | | |
| EN ISO 12217-3:2002/A1:2009 | 2010.4.17. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2010.4.30.) |
| CEN | EN ISO 13297:2000
  Kishajók. Villamos berendezések. Váltakozó áramú berendezések (ISO 13297:2000) | 2002.3.6. | | |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Kishajók. Motoros vízi sporteszközök. A konstrukciós és a szerelési rendszerek követelményei (ISO 13590:2003) | 2005.1.8. | | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | 2005.5.3. | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Kishajók. Kormánymű. Közvetlen kapcsolatú rendszer (ISO 13929:2001) | 2002.3.6. | | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Kishajók. Motoros, kedvtelési célú vízi járművek által kibocsátott léghang. 1. rész: Az elhaladási zaj mérése (ISO 14509-1:2008) | 2009.3.4. | EN ISO 14509:2000
  2.1. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2009.4.30.) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Kishajók. Hajtott kedvtelési célú vízi járművek léghang kibocsátása. 2. rész: Zajértékelés referenciajárművel (ISO 14509-2:2006) | 2007.7.19. | | |
| CEN | EN ISO 14509-3:2009
  Kishajók. Motoros, kedvtelési célú vízi járművek által kibocsátott léghang. 3. rész: A hangemisszió értékeléséhez alkalmazott számítási és mérési módszerek (ISO 14509-3:2009) | 2010.4.17. | | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Kishajók. Folyékony tüzelőanyaggal üzemelő hajókonyhai tűzhely (ISO 14895:2000) | 2003.10.30. | | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Kishajók. Adattábla (ISO 14945:2004) | 2005.1.8. | | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | 2006.3.14. | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Kishajók. Legnagyobb terhelhetőség (ISO 14946:2001) | 2002.3.6. | | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | 2006.3.14. | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Kishajók. Fenékvízszivattyú-rendszerek (ISO 15083:2003) | 2003.10.30. | | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Kishajók. Horgonyzás, kikötés és vontatás. Rögzítőpontok (ISO 15084:2003) | 2003.7.12. | | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Kishajók. A fedélzeten lévő személyek vízbe esésének megelőzése és a kimentés (ISO 15085:2003) | 2003.10.30. | | |
| EN ISO 15085:2003/A1:2009 | 2010.4.17. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2009.11.30.) |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Kishajók. Állandó beépítésű benzinmotorok. Üzemanyag- és villamos rendszer (ISO 15584:2001) | 2002.3.6. | | |
| CEN | EN 15609:2008
  LPG-berendezések és -tartozékok. Csónakok, jachtok és más vízijárművek LPG-üzemű hajtórendszerei. Szerelési követelmények | 2009.3.4. | | |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Kishajók. A vízsugárhajtású vízijármű (dzsetszki) távvezérlésű kormányrendszere (ISO 15652:2003) | 2005.9.7. | | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Kishajók. Beépített dízelmotorok. A motorra szerelt üzemanyag- és villamos szerelvények (ISO 16147:2002) | 2003.4.3. | | |
| CEN | EN ISO 21487:2006
  Kishajók. Állandó beépítésű benzin- és dízelgázolaj-tartályok (ISO 21487:2006) | 2007.7.19. | | |
| EN ISO 21487:2006/AC:2009 | 2010.4.17. | | |
| CEN | EN 28846:1993
  Kishajók. Villamos készülékek. A környező éghető gázok meggyújtása elleni védelem (ISO 8846:1990) | 1995.9.30. | | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | 2001.5.11. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.3.31.) |
| CEN | EN 28848:1993
  Kishajók. Távvezérlésű kormányrendszerek (ISO 8848:1990) | 1995.9.30. | | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | 2001.5.11. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.3.31.) |
| CEN | EN 29775:1993
  Kishajók. Távvezérlésű kormányrendszerek a hajótesten kívüli 15-40 kW teljesítményű egyedi motorokhoz (ISO 9775:1990) | 1995.9.30. | | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | 2001.5.11. | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.3.31.) |
| Cenelec | EN 60092-507:2000
  Villamos berendezések létesítése hajókon. 507. rész: Kedvtelési célú vízi járművek
  IEC 60092-507:2000 | 2003.6.12. | | |

ESzSz (1)

Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe

(és referenciadokumentum)

Első közzététel HL

A helyettesített szabvány hivatkozása

A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

1. megjegyzés

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Felfújható csónakok. 1. rész: Legfeljebb 4,5 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-1:2001)

2002.4.17.

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Felfújható csónakok. 2. rész: 4,5 kW – 15 kW teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-2:2001)

2002.4.17.

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Felfújható csónakok. 3. rész: 15 kW feletti teljesítményű motoros csónakok (ISO 6185-3:2001)

2002.4.17.

CEN

EN ISO 6185-4:2011

Felfújható csónakok. 4. rész: Legalább 15 kW teljesítményű motorral hajtott 8–24 m hosszúságú hajók (ISO 6185-4:2011)

Ez az első közzététel

CEN

EN ISO 7840:2004

Kishajók. Tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 7840:2004)

2005.1.8.

EN ISO 7840:1995

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.8.31.)

CEN

EN ISO 8099:2000

Kishajók. A WC-be kerülő szennyezőanyagok gyüjtőberendezései (ISO 8099:2000)

2001.5.11.

CEN

EN ISO 8469:2006

Kishajók. Nem tűzálló üzemanyagtömlők (ISO 8469:2006)

2006.12.12.

EN ISO 8469:1995

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2007.1.31.)

CEN

EN ISO 8665:2006

Kishajók. Tengeri hajók dugattyús belső égésű motorjai. Teljesítménymérések és bizonylatolásuk (ISO 8665:2006)

2006.9.16.

EN ISO 8665:1995

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.12.31.)

CEN

EN ISO 8666:2002

Kishajók. Fő jellemzők (ISO 8666:2002)

2003.5.20.

CEN

EN ISO 8847:2004

Kishajók. Kormányszerkezet. Sodronyköteles és kötéltárcsás rendszerek (ISO 8847:2004)

2005.1.8.

EN 28847:1989

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.11.30.)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

2006.3.14.

CEN

EN ISO 8849:2003

Kishajók. Villamos hajtású, egyenáramú fenékvízszivattyúk (ISO 8849:2003)

2005.1.8.

EN 28849:1993

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.4.30.)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 1. rész: Fémrészek (ISO 9093-1:1994)

2001.5.11.

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Kishajók. Szelepek és héjazatátvezetések. 2. rész: Nemfémes szerelvények (ISO 9093-2:2002)

2003.4.3.

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Kishajók. Tűz elleni védelem. 1. rész: Legfeljebb 15 m törzshosszúságú hajók (ISO 9094-1:2003)

2003.7.12.

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Kishajók. Tűz elleni védelem. 2. rész: 15 m feletti törzshosszúságú vízi járművek (ISO 9094-2:2002)

2003.5.20.

CEN

EN ISO 9097:1994

Kishajók. Villamos működtetésű ventilátorok (ISO 9097:1991)

1998.2.25.

EN ISO 9097:1994/A1:2000

2001.5.11.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.3.31.)

CEN

EN ISO 10087:2006

Kishajók. Hajóazonosítás. Jelölésrendszer (ISO 10087:2006)

2006.5.13.

EN ISO 10087:1996

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.9.30.)

CEN

EN ISO 10088:2009

Kishajók. Beépített üzemanyag-ellátó rendszerek (ISO 10088:2009)

2010.4.17.

EN ISO 10088:2001

2.3. megjegyzés

2012.12.31.

CEN

EN ISO 10133:2000

Kishajók. Villamos rendszerek. Egyenáramú (d.c.), törpefeszültségű berendezések (ISO 10133:2000)

2002.3.6.

CEN

EN ISO 10239:2008

Kishajók. Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal (LPG) üzemelő berendezések (ISO 10239:2008)

2008.4.30.

EN ISO 10239:2000

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2008.8.31.)

CEN

EN ISO 10240:2004

Kishajók. Kezelési kézikönyv (ISO 10240:2004)

2005.5.3.

EN ISO 10240:1996

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.4.30.)

CEN

EN ISO 10592:1995

Kishajók. Hidraulikus kormányberendezések (ISO 10592:1994)

1998.2.25.

EN ISO 10592:1995/A1:2000

2001.5.11.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.3.31.)

CEN

EN ISO 11105:1997

Kishajók. Benzinmotorok és/vagy benzintartály tárolótereinek szellőztetése (ISO 11105:1997)

1997.12.18.

CEN

EN ISO 11192:2005

Kishajók. Grafikus jelképek (ISO 11192:2005)

2006.3.14.

CEN

EN ISO 11547:1995

Kishajók. Sebességfokozatban lévő motor indításgátlása (ISO 11547:1994)

1997.12.18.

EN ISO 11547:1995/A1:2000

2001.5.11.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.3.31.)

CEN

EN ISO 11591:2011

Motoros hajtású kishajók. A vezető látómezeje (ISO/FDIS 11591:2011)

Ez az első közzététel

EN ISO 11591:2000

2.1. megjegyzés

2012.3.31.

CEN

EN ISO 11592:2001

Legfeljebb 8 m hosszúságú kishajók. A legnagyobb tolóerő meghatározása (ISO 11592:2001)

2002.3.6.

CEN

EN ISO 11812:2001

Kishajók. Vízhatlan és gyors ürítésű vezetőfülke (ISO 11812:2001)

2002.4.17.

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 1. rész: Anyagok: Üvegszál-erősítésű, keményíthető műgyantalemez (ISO 12215-1:2000)

2001.5.11.

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 2. rész: Anyagok: A szendvicsszerkezet anyaga, beágyazott anyagok (ISO 12215-2:2002)

2002.10.1.

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 3. rész: Anyagok: Acél, alumíniumötvözetek, fa, más anyagok (ISO 12215-3:2002)

2002.10.1.

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 4. rész: Műhely és gyártás (ISO 12215-4:2002)

2002.10.1.

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 5. rész: Az egytörzsű hajók tervezett nyomásai, tervezett feszültségei, a méretek meghatározása (ISO 12215-5:2008)

2008.12.3.

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 6. rész: Szerkezeti elrendezés és részletek (ISO 12215-6:2008)

2008.12.3.

CEN

EN ISO 12215-8:2009

Kishajók. Hajótest-kialakítás és -méretezés. 8. rész: Kormánylapátok (ISO 12215-8:2009)

2010.4.17.

EN ISO 12215-8:2009/AC:2010

2010.11.11.

CEN

EN ISO 12216:2002

Kishajók. Ablakok, kerek hajóablakok, lyukak, hajóablakfedők és ajtók. Szilárdság és a vízbehatolással szembeni tömítettség (ISO 12216:2002)

2002.12.19.

CEN

EN ISO 12217-1:2002

Kishajók. A stabilitás és a felhajtóerő meghatározása és csoportosítása. 1. rész: Legalább 6 m törzshosszúságú, vitorla nélküli csónakok (ISO 12217-1:2002)

2002.10.1.

EN ISO 12217-1:2002/A1:2009

2010.4.17.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2010.4.30.)

CEN

EN ISO 12217-2:2002

Kishajók. A stabilitás és a felhajtóerő meghatározása és csoportosítása. 2. rész: Legalább 6 m törzshosszúságú vitorlás hajók (ISO 12217-2:2002)

2002.10.1.

CEN

EN ISO 12217-3:2002

Kishajók. A stabilitás és a vízkiszorítás meghatározása és csoportosítása. 3. rész: 6 m-nél rövidebb csónakok (ISO 12217-3:2002)

2002.10.1.

EN ISO 12217-3:2002/A1:2009

2010.4.17.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2010.4.30.)

CEN

EN ISO 13297:2000

Kishajók. Villamos berendezések. Váltakozó áramú berendezések (ISO 13297:2000)

2002.3.6.

CEN

EN ISO 13590:2003

Kishajók. Motoros vízi sporteszközök. A konstrukciós és a szerelési rendszerek követelményei (ISO 13590:2003)

2005.1.8.

EN ISO 13590:2003/AC:2004

2005.5.3.

CEN

EN ISO 13929:2001

Kishajók. Kormánymű. Közvetlen kapcsolatú rendszer (ISO 13929:2001)

2002.3.6.

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Kishajók. Motoros, kedvtelési célú vízi járművek által kibocsátott léghang. 1. rész: Az elhaladási zaj mérése (ISO 14509-1:2008)

2009.3.4.

EN ISO 14509:2000

2.1. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2009.4.30.)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Kishajók. Hajtott kedvtelési célú vízi járművek léghang kibocsátása. 2. rész: Zajértékelés referenciajárművel (ISO 14509-2:2006)

2007.7.19.

CEN

EN ISO 14509-3:2009

Kishajók. Motoros, kedvtelési célú vízi járművek által kibocsátott léghang. 3. rész: A hangemisszió értékeléséhez alkalmazott számítási és mérési módszerek (ISO 14509-3:2009)

2010.4.17.

CEN

EN ISO 14895:2003

Kishajók. Folyékony tüzelőanyaggal üzemelő hajókonyhai tűzhely (ISO 14895:2000)

2003.10.30.

CEN

EN ISO 14945:2004

Kishajók. Adattábla (ISO 14945:2004)

2005.1.8.

EN ISO 14945:2004/AC:2005

2006.3.14.

CEN

EN ISO 14946:2001

Kishajók. Legnagyobb terhelhetőség (ISO 14946:2001)

2002.3.6.

EN ISO 14946:2001/AC:2005

2006.3.14.

CEN

EN ISO 15083:2003

Kishajók. Fenékvízszivattyú-rendszerek (ISO 15083:2003)

2003.10.30.

CEN

EN ISO 15084:2003

Kishajók. Horgonyzás, kikötés és vontatás. Rögzítőpontok (ISO 15084:2003)

2003.7.12.

CEN

EN ISO 15085:2003

Kishajók. A fedélzeten lévő személyek vízbe esésének megelőzése és a kimentés (ISO 15085:2003)

2003.10.30.

EN ISO 15085:2003/A1:2009

2010.4.17.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2009.11.30.)

CEN

EN ISO 15584:2001

Kishajók. Állandó beépítésű benzinmotorok. Üzemanyag- és villamos rendszer (ISO 15584:2001)

2002.3.6.

CEN

EN 15609:2008

LPG-berendezések és -tartozékok. Csónakok, jachtok és más vízijárművek LPG-üzemű hajtórendszerei. Szerelési követelmények

2009.3.4.

CEN

EN ISO 15652:2005

Kishajók. A vízsugárhajtású vízijármű (dzsetszki) távvezérlésű kormányrendszere (ISO 15652:2003)

2005.9.7.

CEN

EN ISO 16147:2002

Kishajók. Beépített dízelmotorok. A motorra szerelt üzemanyag- és villamos szerelvények (ISO 16147:2002)

2003.4.3.

CEN

EN ISO 21487:2006

Kishajók. Állandó beépítésű benzin- és dízelgázolaj-tartályok (ISO 21487:2006)

2007.7.19.

EN ISO 21487:2006/AC:2009

2010.4.17.

CEN

EN 28846:1993

Kishajók. Villamos készülékek. A környező éghető gázok meggyújtása elleni védelem (ISO 8846:1990)

1995.9.30.

EN 28846:1993/A1:2000

2001.5.11.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.3.31.)

CEN

EN 28848:1993

Kishajók. Távvezérlésű kormányrendszerek (ISO 8848:1990)

1995.9.30.

EN 28848:1993/A1:2000

2001.5.11.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.3.31.)

CEN

EN 29775:1993

Kishajók. Távvezérlésű kormányrendszerek a hajótesten kívüli 15-40 kW teljesítményű egyedi motorokhoz (ISO 9775:1990)

1995.9.30.

EN 29775:1993/A1:2000

2001.5.11.

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.3.31.)

Cenelec

EN 60092-507:2000

Villamos berendezések létesítése hajókon. 507. rész: Kedvtelési célú vízi járművek

IEC 60092-507:2000

2003.6.12.

| 1. megjegyzés: | A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés:

A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet.

| 2.1. megjegyzés: | Az új (vagy módosított) szabvány ugyanazzal az alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

2.1. megjegyzés:

Az új (vagy módosított) szabvány ugyanazzal az alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

| 2.2. megjegyzés: | Az új szabvány szélesebb alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

2.2. megjegyzés:

Az új szabvány szélesebb alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

| 2.3. megjegyzés: | Az új szabvány szűkebb alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a (részben) helyettesített szabvány esetében a szabvány alkalmazási körébe eső termékekre megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem, azonban azok a termékek nem érintettek, amelyek nem esnek az új szabvány alkalmazási körébe. |
| --- | --- |

2.3. megjegyzés:

Az új szabvány szűkebb alkalmazási körrel bír, mint a helyettesített szabvány. A meghatározott időpontban a (részben) helyettesített szabvány esetében a szabvány alkalmazási körébe eső termékekre megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem, azonban azok a termékek nem érintettek, amelyek nem esnek az új szabvány alkalmazási körébe.

| 3. megjegyzés: | Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

3. megjegyzés:

Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

MEGJEGYZÉS:

| — | A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EC (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi. |
| --- | --- |

—

A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EC (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi.

| — | A harmonizált szabványokat az Európai Szabványügyi Szervezetek angol nyelven fogadják el (a CEN és a Cenelec a francia és a német nyelvet is használja). Ezután a harmonizált szabványok címét a nemzeti szabványügyi testületek fordítják le az Európai Unió összes többi hivatalos nyelvére. Az Európai Bizottság nem vállal felelősséget a Hivatalos Lapban közzétételre szánt címek helyes fordításáért. |
| --- | --- |

—

A harmonizált szabványokat az Európai Szabványügyi Szervezetek angol nyelven fogadják el (a CEN és a Cenelec a francia és a német nyelvet is használja). Ezután a harmonizált szabványok címét a nemzeti szabványügyi testületek fordítják le az Európai Unió összes többi hivatalos nyelvére. Az Európai Bizottság nem vállal felelősséget a Hivatalos Lapban közzétételre szánt címek helyes fordításáért.

| — | A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők. |
| --- | --- |

—

A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők.

| — | Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését. |
| --- | --- |

—

Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését.

| — | Az összehangolt szabványokról további információk az interneten:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Az összehangolt szabványokról további információk az interneten:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESzSz:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu) |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu)

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu) |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu)

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716, (http://www.etsi.eu) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716, (http://www.etsi.eu)

(2)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

(3)  HL L 217., 1998.8.5., 18. o.

---

| 4.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 1/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 1/10

---

Az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata

2012/C 1/04

A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (1) 9. cikke (1) bekezdése a) pontja második francia bekezdésének megfelelően az Európai Unió Kombinált Nómenklatúrájának magyarázata (2) a következőképpen módosul:

A 245. oldalon

A 6210 10 90 alszámra vonatkozó magyarázat törlésre kerül, és helyébe a következő magyarázat lép:

„6210 10 92   Az 5603 vtsz. alá tartozó szövetekből készült, egyszer használatos köpeny, amelyet a betegek vagy a sebészek viselnek a sebészeti beavatkozások során

A betegek vagy a sebészek által viselt köpenyek egyszer használatos, a hátoldalon általában zárt termékek, melyeket egészségügyi intézményekben alkalmaznak. A köpenyek használatának célja, hogy meg lehessen előzni a potenciálisan fertőző (száraz, nedves vagy a levegőben található) anyagok közvetlen érintkezéssel történő átvitelét a sebészekről a betegekre, vagy fordítva. A köpenyek általában több réteg, nem szőtt szövetből állnak, és részben műanyag réteggel lehetnek bevonva, hogy erősebbek legyenek és további védelmet biztosítsanak a testfolyadékokkal valószínűleg érintkező területeken (pl. alkar és has). A steril köpenyeket a taszító tulajdonság javítása érdekében impregnálhatják fluorozott szénhidrogénekkel vagy szilikonnal.

Image”

A 247. oldalon

A 247. oldalon

A szöveg új magyarázattal egészül ki:

„6307 90 92   Az 5603 vtsz. alá tartozó szövetekből készült, egyszer használatos lepedő, amelyet sebészeti beavatkozások során használnak

Ezen alszám alá tartoznak a kifejezetten a sebészeti operációk során történő használatra tervezett, egyszer használatos steril lepedők, amelyek arra szolgálnak, hogy megelőzzék a potenciálisan fertőző (száraz, nedves vagy a levegőben található) anyagok közvetlen érintkezéssel történő átvitelét a sebészekről a betegekre, vagy fordítva. A steril lepedők általában több réteg, nem szőtt szövetből állnak, és szegélyezéssel állítják őket össze.

A steril lepedők alkalmazásának célja, hogy mikrobiológiai szempontból tiszta munkaterület jöjjön létre a beteg körül. A steril lepedőket a taszító tulajdonság javítása érdekében impregnálhatják fluorozott szénhidrogénekkel vagy szilikonnal. Részben műanyag réteggel lehetnek bevonva, hogy erősebbek legyenek és további védelmet biztosítsanak a testfolyadékokkal valószínűleg érintkező területeken. Ezenfelül papírkendővel lehetnek befedve, amely komfortrétegként szolgál a beteg bőrével való érintkezéskor). A betegekre terített lepedők a beteghez való hozzáférés megkönnyítése érdekében nyílásokkal rendelkezhetnek.

Ebbe az alszámba nem tartoznak bele:

| — | Lepedők gyógyszerészeti anyaggal impregnálva vagy bevonva, vagy gyógykezelési, sebészeti, fogászati vagy állatgyógyászati célokra, a kiskereskedelem számára szokásos formában vagy kiszerelésben (3005 vámtarifaszám), valamint |
| --- | --- |

—

Lepedők gyógyszerészeti anyaggal impregnálva vagy bevonva, vagy gyógykezelési, sebészeti, fogászati vagy állatgyógyászati célokra, a kiskereskedelem számára szokásos formában vagy kiszerelésben (3005 vámtarifaszám), valamint

| — | A testápolási textíliák (pl. arc- és kéztörlő törülközők, arctörlő kendők) vagy a konyhai textíliák, mint konyharuhák vagy edénytörlő ruhák tulajdonságaival egyértelműen rendelkező cikkek (6302 vámtarifaszám).” |
| --- | --- |

—

A testápolási textíliák (pl. arc- és kéztörlő törülközők, arctörlő kendők) vagy a konyhai textíliák, mint konyharuhák vagy edénytörlő ruhák tulajdonságaival egyértelműen rendelkező cikkek (6302 vámtarifaszám).”

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL C 137., 2011.5.6., 1. o.

2

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 4.1.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 1/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.1.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 1/12

---

Kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján

2012/C 1/05

Ezzel a közzététellel az 510/2006/EK tanácsi rendelet (1) 7. cikke alapján létrejön a kérelem elleni kifogás joga. A kifogást tartalmazó nyilatkozatnak e közzététel napjától számítva hat hónapon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz

EGYSÉGES DOKUMENTUM

A TANÁCS 510/2006/EK RENDELETE

„PHÚ QUỐC”

EK-sz.: VN-PDO-0005-0788-26.08.2009

OFJ ( ) OEM ( X )

1.   Elnevezés:

„Phú Quốc”

2.   Tagállam vagy harmadik ország:

Vietnam

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása:

3.1.   Termék típusa:

| 1.7. osztály | friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek. |
| --- | --- |

1.7. osztály

friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek.

3.2.   A termék leírása, amelyre az 1. pontban található elnevezés vonatkozik:

A Phú Quốc nagyrészt a hal belső szerveiben található – enzimek hatására végbement lízisnek, hidrolízisnek és önerjedésnek, valamint magas hőmérsékleten, gondosan megválasztott feltételek mellett, a Clostridium baktérium által kiváltott hosszan tartó erjedési folyamatnak az eredménye.

A Phú Quốc halszósz főbb jellemzői:

—   Színe: sötét vörösesbarna.

—   Illata: finom, különleges. Mivel friss halból készül és természetes erjedésen megy keresztül, nincs ammónia- és erős halszaga sem. A fahordón belüli, hosszan tartó természetes erjedésnek köszönhetően nincs szokatlan szaga, sem mellékíze.

—   Íze: sós, erősen édes, természetesen olajos íz. A hal természetes fehérjetartalmának és a halzsírnak köszönhetően utóíze édes és zsíros.

—   Nitrogénértékek:

+   Minimum: 20 gN/liter (halszósz-késztermék esetében a második vagy az azt követő extrahálás után).

+   Maximum: 43 gN/liter (az első extraháláskor).

Vegyianyag-tartalom szerinti megjelölések:

—   Nitrogén (100 %) (g/l):

+   Special: 40

+   Super-Duper: 35

+   1. Standard: 30

+   2. Standard: 25

+   3. Standard: 20

—   Az aminosav-nitrogén és az összes nitrogén aránya (%):

+   Special és Super-Duper: 14

+   1., 2., 3. Standard: 15

—   Ecetsav (%): ≥ 12

—   Konyhasó (NaCl) (g/l): 250 ≤ x ≤ 295

—   Hisztamin (mg/l): ≤ 200

—   Ólomtöbblet (mg/l): ≤ 0,5

3.3.   Nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termék esetében):

A Phú Quốc halszósz kizárólag halból (szardella) készül. A Phú Quốc halszósz előállításához felhasznált szardellát a Thai-öblöt határoló Kiên Giang és Ca Mau tartomány felségvizeiből halásszák ki (a térképen Ca Mau-fokhoz viszonyítva a halászterület Vietnam nyugati részén helyezkedik el.)

A hagyományok szerint a halászok először a vízbe dobják hálójukat. Miután a halakat kifogták és a csónakba helyezték, kézzel különválogatják a szardellákat és a többi kifogott halfajtát. Ezzel a hagyományos halászati eljárással biztosítják, hogy a halak húsa ép maradjon, és legfeljebb 15 % összmennyiségű más halfajtával keveredjen. Ezt követően konyhasóval (NaCl) ízesítik a szardellákat.

Bizonyos piacok igényeihez igazodva a Phú Quốc halszószhoz 0,5–1,5 %-ban cukrot is adnak, mely nem befolyásolja a halszósz jellegét.

3.4.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termék esetében):

—

3.5.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell végrehajtani:

A Phú Quốc halszószt a meghatározott földrajzi területen kell feldolgozni, beleértve az alábbi műveleteket:

—   Az alapanyagok halászata és előkészítése: a szardellák kihalászása hagyományos, apró szemű, vejszeszerű rekesztőhálóval történik. A halászok először kifogják a szardellákat, tengervízzel megtisztítják a rájuk rakódott szennyeződésektől, és kézi úton különválasztják a többi haltól és halászati terméktől. Ezt követően a friss szardellákat a hajó fedélzetén besózzák. Végül a szardellákat a csónak tartályában tárolják, gondosan lefedik, és kézi úton eltávolítják a halak alatt összegyűlt vizet.

—   A halak természetes erjedési folyamata: először a halakat partra szállítják, majd továbbviszik a gyártóhelyre. Ott hordókban áztatják és tárolják őket. Ezt követően a tartályban lévő vizet mintegy 3–4 napon keresztül leszűrik a halakról. A 3.–4. nap után megkezdődik a préselés folyamata, melyhez a gyártó szorítórudakat használ. Az előzőleg leszűrt vizet ezt követően ráöntik a hordó tartalmára, hogy belepje a felszínét. A hordókban teljesen természetes erjedési folyamat indul, amely 12–15 hónapig tart.

—   A kivonat kinyerésének folyamata: az erjesztési folyamat végeztével a halszósz késztermékként kinyerhető a hordókból. Különböző töménységű halszósz nyerhető ki attól függően, hogy az első kivonatot vagy a hosszan áztatott „long” kivonatot használják. Ha a hordó tartalma sárgásbarnává válik és finom illat érződik, lezárult az erjedési folyamat, és leönthető a hallé. A gyártók meglékelik hordót, hogy a teljes kivonatot kiöntsék. Ezt követően leveszik a hordó fa fedelét, óvatosan megtisztítják, majd visszahelyezik és visszaöntik a halszószt a hordóba. A leengedés és visszaöntés folyamatát addig ismétlik, amíg a szósz vörösesbarna színűvé, átlátszóvá, sűrűvé és zavarosságtól mentessé nem válik. Akkor önthető le és palackozható késztermékként az első halkivonat, amikor illata már éppen, a halkivonatra jellemző fehérjeíz viszont erősen érezhető. A „long” változat előállításakor a só teljesen feloldódik a tiszta vízben. A sós anyalúgot a gyártók beleöntik az első kivonat leöntése után üresen maradt hordókba, töménységi sorrendben. Az összegyűjtött végtermék a „long” 1-es halszósz. A „long” 1-es halszósz kinyerésének hét korábban használt hordót igénybe vevő folyamata a „que long”. Minden egyes „que long” 7–9 nap tartamú. Ugyanez a folyamat ismétlődik a „long” 2-es és 3-as halszósz elkészítésekor. A kész szósz végül tárolótartályokba kerül.

3.6.   A szeletelésre, aprításra, csomagolásra stb. vonatkozó egyedi szabályok:

A Phú Quốc halszószt a Phú Quốc oltalom alatt álló eredetmegjelölés minőségi szabványaira és az élelmiszer-higiénia biztonsági előírására vonatkozó TCN 230:2006 Standard szerint kell előállítani. A Phú Quốc halszósz végül a fogyasztókhoz közvetlenül kiszállítható kiszerelésben, üveg vagy műanyag palackba tölthető. A palackozott halszósz fedett raktárakban, természetes időjárási viszonyok mellett tárolható.

A tartós és változatlan minőség érdekében a Phú Quốc halszósz kizárólag a Phú Quốc szigeten palackozható, mivel a sziget éghajlati adottságai, a gyártói tapasztalatok és az ezen a halászterületen kifogott szardellák nélkülözhetetlenek az erre a termékre jellemző kiváló minőséghez.

Először is az elsőként kinyert halszószt összekeverik a „long” 1-es, 2-es vagy 3-as érlelésű szósszal a kívánt fehérjetartalom eléréséhez. Ezt követően a halszósz palackozható. 20 liternyi 350 N töménységű halszósz előállításához például 15 liter 400 N töménységű első halkivonatot és 5 liter 200 N „long” halkivonatot kell összekeverni.

3.7.   A címkézésre vonatkozó egyedi szabályok:

A címkén legalább a következő információkat fel kell tüntetni:

| — | a termék neve: „Phú Quốc”, |
| --- | --- |

—

a termék neve: „Phú Quốc”,

| — | a termék típusa: Nước mắm, a kivitelre szánt terméken emellett fel kell tüntetni a „halszósz” szót, |
| --- | --- |

—

a termék típusa: Nước mắm, a kivitelre szánt terméken emellett fel kell tüntetni a „halszósz” szót,

| — | megjelölés: Tên gọi xuất xứ, a kivitelre szánt terméken emellett fel kel tüntetni az „OEM” jelzést, |
| --- | --- |

—

megjelölés: Tên gọi xuất xứ, a kivitelre szánt terméken emellett fel kel tüntetni az „OEM” jelzést,

| — | a palackozóüzem neve és címe, a feldolgozóüzem neve és címe; a kivitelre szánt termék származása, |
| --- | --- |

—

a palackozóüzem neve és címe, a feldolgozóüzem neve és címe; a kivitelre szánt termék származása,

| — | alapanyagok, |
| --- | --- |

—

alapanyagok,

| — | minőségosztályozás (teljes fehérjetartalom gN/l), |
| --- | --- |

—

minőségosztályozás (teljes fehérjetartalom gN/l),

| — | halszószmennyiség (egység: liter vagy milliliter), |
| --- | --- |

—

halszószmennyiség (egység: liter vagy milliliter),

| — | a palackozás dátuma, a szavatosság lejáratának dátuma, |
| --- | --- |

—

a palackozás dátuma, a szavatosság lejáratának dátuma,

| — | tartósításra és felhasználásra vonatkozó adatok, |
| --- | --- |

—

tartósításra és felhasználásra vonatkozó adatok,

| — | csomagolási kódszám, |
| --- | --- |

—

csomagolási kódszám,

| — | élelmiszer-higiéniára és -biztonságra vonatkozó figyelmeztetések. |
| --- | --- |

—

élelmiszer-higiéniára és -biztonságra vonatkozó figyelmeztetések.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása:

Vietnam legnagyobb szigete, a Phú Quốc sziget a Thai-öbölben, a 9°48′-10°26′ északi szélességi fok és a 103°29′–104°09′ nyugati hosszúsági fok között fekszik, Kien Giang és Ca Mau tartomány felségvizei határolják.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel:

5.1.   A földrajzi terület sajátosságai:

—   Éghajlati viszonyok

A hőmérséklet egész éven át magas és egyenletes, átlagosan 27,5 °C. Ebből kifolyólag szinte nincs hőmérsékleti ingadozás a különböző évszakok között, a legmelegebb és a leghidegebb hónap közötti átlagos hőmérsékleti különbség 2 °C. A napsütéses órák éves száma 1 445 óra, napi száma: 6–7 óra. Szoros kapcsolat van továbbá a terület hőmérséklete és a monszun időszak között: az esős évszakot alacsony hőmérséklet és erős szél (3,0 – 5,1 m/s), míg a száraz évszakot magas hőmérséklet és gyenge szél (2,8 – 4,0 m/s) jellemzi. A területre jellemző időjárás – a jelentős számú, egyenletes napsütéses órák – erőteljes hatással van a Phú Quốc halszósz minőségére, így kedvező feltételeket teremt a friss hal erjedéséhez és megadja a gyártás egyediségét biztosító hátteret.

—   Tengeri viszonyok

A szigetet a Thai-öböl tengervize veszi körbe, ahol a Rach Gia és a Ha Tien által határolt területen – mint azt már említettük – számos folyó torkollik egymásba, amelyek a Mekong-deltát és a Kambodzsai Királyságot átszelve hordalékot és szerves anyagokat szállítanak. A tengeri iszap pedig ideális élőhelyként szolgál a fattyúmakréláknak és a szardelláknak, aminek köszönhetően más halászterületeken fogott társaikéhoz képest jobb minőségűek (nagyobbak és teltebbek).

—   Emberi tényezők

A késztermék előállításához a hal kihalászásától az erjesztéséig minden művelet kézi úton történik. A sziget lakói a hagyományos elkészítési mód szerint sötét tárolóhelyiségekben elhelyezett tömör fakádakban erjesztik a szardellákat körülbelül egy éven át. Ennek a technológiának tulajdonítható, hogy a szósz tápláló, pikáns ízvilágú, arany színű, és olyan finom jegyeket hordoz, amelyeknek köszönhetően messze felülmúlja az Ázsia egyéb részén előállított, hasonló termékeket, amelyek esetében az erjesztési folyamat általában rövidebb ideig tart.

5.2.   A termék sajátosságai:

A Phú Quốc halszósz más halszószoktól – mint például a vietnami Phan Thiet, a Cat Hai és egyéb vietnami halkivonattól – jól megkülönböztethető: színe sötét vörösesbarna, illata finom és különleges, nincs ammónia- és erős halszaga, íze sós, erősen édes, természetesen olajos, utóíze a természetes fehérjetartalom és a halzsír miatt édes és zsíros.

5.3.   A földrajzi terület és (OEM esetében) a termék minősége vagy jellemzői közötti vagy (OFJ esetében) a termék különleges minősége, hírneve vagy egyéb jellemzője közötti okozati kapcsolat:

A Phú Quốc halszósz előállítására felhasznált szardellát a Thai-öblöt határoló Kiên Giang tartomány és Ca Mau tartomány felségvizeiből halásszák ki (a térképen a Ca Mau-fokhoz viszonyítva a halászterület Vietnam nyugati részén helyezkedik el.) A halászterület jellegéből adódóan az itt kifogott szardellák nagyobbak és teltebbek más halászterületeken, például a Ba Ria–Vung Tau tartomány, Nha Trang vagy a Tonkini-öböl területén kifogott halaknál. Mivel a gyártók a halszósz előállításához ezen a halászterületen kifogott szardellákat használnak fel, magasabb, változatlan nitrogéntartalmú halszószt tudnak kinyerni, melynek színe, jellegzetes íze és illata más halszószokra nem jellemző. A halászati terület viszonylag csendes, nincs mélyen bent a Thai-öbölben, ezért vize más halászati területek vizéhez képest kevésbé sós. A halak kedvelt élőhelye, mert itt torkollanak egybe Vietnam és Kambodzsa folyói. Ideális menedék és tápláléklelőhely a szardelláknak. A halászat az esős évszakban történik. Ekkora a szardellák már kifejlődtek és tömérdek mennyiségben keresnek menedéket vagy táplálékot ezen a területen. Így a halászok nagy mennyiségben tudnak nagy és telt szardellákat kifogni.

A halszósz-előállítás első lépéseként a halászok kihalásszák a szardellákat, melyhez hagyományos, apró szemű, vejszeszerű rekesztőhálót használnak. Miután a szardellákat halászhálóval vagy halászvászonnal kifogták és a hajó fedélzetére helyezték, tengervízzel megtisztítják azokat a szennyeződésektől, és kézzel különválasztják a többi haltól és halászati terméktől. Majd ezt követően fából készült keverőeszközökkel besózzák a hajó fedélzetén a szardellákat, így a halak épségben maradnak.

A halak az alapanyag-felhasználás folyamata és a késztermék gyártása során stabil hordókban tárolhatóak. A hordók henger alakúak, a Phú Quốc szigetén jellemzően előforduló többfajta több száz éves fából készülnek, („ho phat”, „chay”, „boi loi”, „den den”), amelyeket nem károsít sem rovar, sem termesz vagy más élősködő. A hordók szabadon tágulhatnak, a sós víz hosszasan tárolható bennük és megőrzik a halszósz épségét.

A helyi hagyományos gyártási módszer az az elsődleges tényező, amely különlegessé teszi a Phú Quốc halszószt.

Másrészről pedig Phú Quốc sziget éghajlati adottságai, a gyártói tapasztalatok és a halászterületeken kifogott szardellák mind-mind hozzájárulnak ahhoz, hogy kiváló halszósz készülhessen.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére:

(az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése)

---

(1)   HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

---